OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cardinal

«Cardinal o cardinals» té aquests significats:
* André Cardinal Destouches (París, 1672 - 1749), compositor francès del Barroc
* Marca cardinal, boia o altra estructura flotant o fixa que s'utilitza en el pilotatge marítim per indicar la posició d'un perill i la direcció cap on anar a cercar aigües segures
* Punt cardinal, sistema de referència cartesià per a representar l'orientació en un mapa
* Virtuts cardinals, conjunt de virtuts considerades claus en la tradició cristiana, encarregades de guiar la bona conducta
* Matemàtiques:
** Nombre cardinal, nombre usat per a expressar la quantitat d'elements d'un conjunt
** Cardinal gran, en teoria de conjunts, tipus de nombre cardinal amb alguna propietat especial que implica que la seva mida és «gran» en algun sentit
** Cardinal inaccessible, en teoria de conjunts, tipus de nombre cardinal gran
** Cardinal regular, en teoria de conjunts, tipus de nombre cardinal que és igual a la seva pròpia cofinalitat
* Organitzacions:
** Arizona Cardinals, franquícia de futbol americà de la National Football League a la ciutat de Glendale (Arizona)
** Saint Louis Cardinals, club de beisbol estatunidenc de la ciutat de Saint Louis que disputa la MLB
* Toponímia:
** Colombier-le-Cardinal, municipi francès al departament de l'Ardecha (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
** Reserva índia Alexis Cardinal River 234, reserva índia a Alberta (Canadà)
* Obres:
** Cardinal (sèrie de televisió)
** The Cardinal, pel·lícula estatunidenca dirigida per Otto Preminger i estrenada l'any 1963
# Astronomia galàctica

L'astronomia galàctica és l'estudi de la nostra pròpia galàxia la Via Làctia i tot el seu contingut. Aquesta disciplina es contraposa a l'astronomia extragalàctica, que és l'estudi de tot a fora de la nostra galàxia, incloent-hi totes les altres galàxies.
L'astronomia galàctica no s'ha de confondre amb formació i evolució de les galàxies, que és l'estudi general de galàxies, la seva formació, estructura, components, dinàmica, interaccions i la gamma de formes que prenen.
La galàxia de la Via Làctia, on és el nostre sistema solar, és en molts aspectes la galàxia més ben estudiada, encara que les parts importants s'enfosqueixen de la vista en longituds d'ona visibles per regions de pols còsmica. El desenvolupament de la radioastronomia, l'astronomia infraroja i astronomia submil·limètrica al segle xx han permès les observacions a través del gas i la pols de la Via Làctia perquè es faci el mapa per primer cop.
S'usen un conjunt estàndard de subcategories per diaris astronòmics per dividir la disciplina de l'astronomia galàctica:

## Subcategories

* Abundàncies - l'estudi de la localització d'elements més pesants que l'heli.
* "Bony" - l'estudi del bony al voltant del centre de la Via Làctia.
* Centre - l'estudi de la regió central de la Via Làctia.
* Disc - l'estudi del disc de la Via Làctia (el pla en el qual s'alineen la majoria dels objectes galàctics).
* Evolució - l'evolució de la Via Làctia.
* Formació - la formació de la Via Làctia.
* Paràmetres fonamentals - els paràmetres fonamentals de la Via Làctia (massa, mida, etc.).
* Grups de sectors globulars - grups de sectors globulars dins de la Via Làctia.
* Aurèola - l'aurèola gran al voltant de la Via Làctia.
* Cinemàtica i dinàmica - les moviments d'estrelles solitaries i associades.
* Nucli - la regió al voltant del forat negre en el centre de la Via Làctia (Sagittarius A*)
* Grups oberts i associacions - grups oberts i associacions d'estrelles.
* Veïnatge solar i estrelles pròximes.
* Contingut estel·lar de - nombre i tipus d'estrelles a la Via Làctia.
* Estructura - l'estructura (braços d'espirals, etc.).

## Poblacions estel·lars

* Cúmul globular
* Cúmul obert

## Medi interestel·lar

* Núvol interestel·lar

## Enllaços externs

* Mapes dels cúmuls d'hidrogen a la Via Lpactia Arxivat 2005-05-08 a Wayback Machine. (anglès)
* Mapes dels núvols de pols a la Via Làctia. Arxivat 2019-07-01 a Wayback Machine. (anglès)
* Motor de cerca de termes d'astronomia Arxivat 2006-10-18 a Wayback Machine. (anglès)
# Asturià (desambiguació)

«Asturià» té aquests significats:
* Asturià és el nom que rep l'asturlleonès al Principat d'Astúries
* Cultura asturienca
* Natural d'Astúries
Viccionari
# Atenció a la diversitat

En el món educatiu, l'atenció a la diversitat consisteix a organitzar els elements escolars i curriculars ordinaris perquè facilitin l'aprenentatge de tots els alumnes creant criteris generals per poder ensenyar a tothom, portant a terme uns processos de formació segons les agrupacions escolars.
Aquestes agrupacions escolars afavoreixen la socialització dels alumnes i ens permet formar uns grups plurals. Per poder fer aquestes agrupacions el mestre ha de partir de la situació inicial de cada alumne amb concordança amb els objectius que el mestre vol aconseguir, el mestre haurà de respectar el ritme de cada alumne de manera que treballin tots alhora, aquestes agrupacions escolars es han de situar com a punt de partida si es vol atendre a la diversitat dels alumnes. Per poder arribar a treballar de manera individualitzada el grup s'ha d'anar reduint fins a arribar a la màxima homogeneïtzació. Aquesta manera d'agrupar per nivells de deficiències permet més eficàcia en la realització dels objectius, l'inconvenient que pot tenir és que dificulta més la integració d'aquests nens amb dificultats educatives especials respecte als altres. Precisament per evitar aquestes dificultats d'integració, és que s'ha de treballar dins del marc de l'educació inclusiva
Les necessitats educatives especials treballen d'acord amb el reial decret que regula l'educació infantil.

## Referències

* ↑ Gomez Beldazo, Héctor. Educación Física y atención a la diversidad. La tierra hoy.
* ↑ «Atenció a la diversitat». Biblioteca de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC). [Consulta: 14 febrer 2024].
* ↑ Albeicio, Juan José. Educar en la divesidad. Bruño.
Viccionari
# 2055

L'any 2055 (MMLV) serà un any comú que començarà en divendres segons el calendari gregorià, l'any 2055 de l'era comuna (CE) i Anno Domini (AD), el 55è any del tercer mil·lenni, el 55è any del segle xxi, i el sisè any de la dècada del 2050.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 27 de gener, Barcelona: Es compleixen 50 anys de l'Esfondrament del Carmel.
* 20 de febrer, l'any 2005 si celebrava el referèndum sobre el Tractat que estableix una Constitució per a Europa. El resultat n'ha estat sí per a prop d'un 76% dels vots emesos. La participació ha arribat a un 42% del cens.
** 21 de febrer, en el referèndum guanya el sí al Tractat que estableix una Constitució per a Europa. Aquest sí no és pas vinculant.
* 5 de setembre, Calvià (Mallorca): Fa 50 anys, IB3 Televisió començava les seves emissions regulars.
* 16 de setembre, Fa 50 anys s'aprovava el domini d'internet .cat, el primer en reconèixer la comunitat lingüística catalana a internet. Serà operatiu a finals de 2005.
* 30 de setembre, l'any 2005 el Parlament de Catalunya aprovava per 120 vots a favor i 15 en contra el nou Estatut d'Autonomia, que proclama en el seu article 1 que "Catalunya és una nació".
* 18 de novembre, L'any 2005 la Viquipèdia en català arribava a 20.000 articles, ho feia amb l'article Diputat.

### Resta del món

* 6 de gener, l'any 2005 la Xina assolia una població total d'1.300.000.000 d'habitants.
* 8 d'abril, Pacífic, Panamà, Colòmbia, Veneçuela: primer eclipsi total de sol del segle xxi.
* 17 d'abril, l'any 1912 és succeeixen tres eclipsis totals a la península ibèrica, el més estrany fou el del 17 d'abril.
* 19 d'abril, ciutat del Vaticà: l'any 2005 Joseph Alois Ratzinger és escollit com a 265è Papa de Roma, i adopta el nom de Benet XVI.
* 28 de juliol: l'Exèrcit Republicà Irlandès (IRA, Irish Republican Army) emet un comunicat oficial en què ordena als seus militants abandonar les armes a partir de les 16 h UTC d'avui, després de 35 anys de conflicte. El comunicat insta les unitats operatives de l'organització armada a treballar per la reunificació d'Irlanda des d'opcions democràtiques i pacífiques.

## Referències

* ↑ «Passatge Calafell». Rutes històriques pel Districte d'Horta-Guinardó. [Consulta: 23 març 2013].
* ↑ «Matas sitúa a su equipo al frente de la televisión balear» (en castellà). El País, 01-03-2005. [Consulta: 6 febrer 2005].
* ↑ Dewey, Caitlin «The curious case of .cat, the Internet’s weirdest, most radical domain». The Washington Post, 13-05-2015 [Consulta: 12 juliol 2016].
* 1 2 «Primer eclipsi» (en català-castellà). [Consulta: 30 novembre 2018].
* ↑ Moore, Malcolm. «Pope Benedict XVI's book is a best-seller» (en anglès). Telegraph, 06-06-2008. Arxivat de l'original el 2008-12-06. [Consulta: 30 novembre 2018].
* ↑ «El papa Benet XVI plegarà a final de mes». Vilaweb, 11-02-2013.
* ↑ «comunicat íntegre de l'organització». Arxivat de l'original el 2005-11-20. [Consulta: 30 novembre 2018].
# 786
## Esdeveniments

* 17 de maig, Medina, Aràbia: Els alides es revolten contra el califa abbàssida.
* 11 de juny, Fakhkh, Aràbia: Es lliura una batalla en la qual els abbàssides derroten els alides.
* 14 de setembre, Bagdad: Harun ar-Raixid és nomenat califa abbàssida després de la sobtada mort del seu germà Al-Hadi.
* Ducat de Baviera: El Ducat és conquerit pels carolingis i integrat a l'Imperi.
* Constantinoble: L'emperadriu Irene d'Atenes convoca un concili amb la intenció d'acabar amb la iconoclàstia però no es pot arribar a celebrar a causa de les protestes que genera.
* Santander, Regne d'Astúries: Al monestir de San Martín de Liébana, l'abat Beat redacta la versió definitiva del seu Comentari a l'Apocalipsi.
* Califat de Bagdad: Fixació definitiva de l'escriptura àrab.

## Necrològiques

* 14 de setembre – Bagdad: Al-Hadi, quart califa abbàssida. Presumptament enverinat.
* 11 de juny – Fakhkh (Aràbia): Sahib Fakkh, líder alida. En batalla contra els abbàssides.
* 7 de juliol – Eichstätt (Baviera): Sant Willibald, bisbe.
* Aràbia: Ibn Harma, poeta àrab.
# ACE

«ACE» té aquests significats:
* Acrònim anglès de l'Energia ciclònica acumulada.
* Associació Catalana d'Estudiants (Principat de Catalunya): Organització universitària creada als anys 80 per persones properes a l'Entesa dels Nacionalistes d'Esquerra, actualment integrada a l'Associació d'Estudiants Progressistes.
* Associació Catalana d'Estudiants (Catalunya Nord): Organització estudiantil posteriorment integrada a la Coordinadora d'Estudiants dels Països Catalans.
* Associació Catalana d'Exlibristes: Associació catalana que es dedica a l'estudi i promoció de l'ex-libris.
* Acción Cultural Española: Societat estatal per a la difusió de la cultura espanyola.
* ACE (Automatic computing engine): Primer ordinador electrònic britànic.
# AHM

AHM té els següents significats:
* Arxiu Històric Municipal de Reus, arxiu històric de la ciutat de Reus, al Baix Camp
* Arxiu Històric de Maó, arxiu històric de la ciutat de Maó, a Menorca
* Altos Hornos del Mediterráneo, empresa siderúrgica històrica ubicada a Sagunt, al Camp de Morvedre
* AHM Jones (de l'acrònim del seu nom Arnold Hugh Martin), historiador britànic
* Atom Heart Mother, àlbum d'estudi del grup de rock progressiu Pink Floyd
* Ministeri del Patrimoni Adventista (del seu nom en anglès Adventist Heritage Ministry), organització de l'Església Adventista del Setè Dia que té cura del seu patrimoni cultural
* Ahm. també és l'abreviatura de l'aschamalmita, mineral de la classe dels sulfurs
# Autocovariància

En teoria i estadística de probabilitats, donat un procés estocàstic, l'autocovariància és una funció que dona la covariància del procés amb si mateix en parells de punts de temps. L'autocovariància està estretament relacionada amb l'autocorrelació del procés en qüestió.

## Autocovariància de processos estocàstics

Amb la notació habitual $\operatorname {E}$ per a l'operador d'expectativa, si el procés estocàstic $\left\{X_{t}\right\}$ té la funció mitjana $\mu _{t}=\operatorname {E} [X_{t}]$, aleshores l'autocovariància ve donada per
    $\operatorname {K} _{XX}(t_{1},t_{2})=\operatorname {cov} \left[X_{t_{1}},X_{t_{2}}\right]=\operatorname {E} [(X_{t_{1}}-\mu _{t_{1}})(X_{t_{2}}-\mu _{t_{2}})]=\operatorname {E} [X_{t_{1}}X_{t_{2}}]-\mu _{t_{1}}\mu _{t_{2}}$         (Eq.1) on $t_{1}$ i $t_{2}$ són dos casos en el temps.

## Propietats
### Propietat de simetria

$\operatorname {K} _{XX}(t_{1},t_{2})={\overline {\operatorname {K} _{XX}(t_{2},t_{1})}}$
respectivament per a un procés WSS:
$\operatorname {K} _{XX}(\tau )={\overline {\operatorname {K} _{XX}(-\tau )}}$

### Filtrat lineal

L'autocovariància d'un procés filtrat linealment $\left\{Y_{t}\right\}$
$Y_{t}=\sum _{k=-\infty }^{\infty }a_{k}X_{t+k}\,$
és
$K_{YY}(\tau )=\sum _{k,l=-\infty }^{\infty }a_{k}a_{l}K_{XX}(\tau +k-l).\,$

## Referències

* ↑ «Autocovariance - an overview | ScienceDirect Topics» (en anglès). https://www.sciencedirect.com.+[Consulta: 14 agost 2023].
* ↑ Sun, Dennis. Lesson 52 Autocovariance Function | Introduction to Probability (en anglès). https://dlsun.github.io,+14-8-2023.
* ↑ Hsu, Hwei. Probability, random variables, and random processes (en anglès). McGraw-Hill, 1997. ISBN 978-0-07-030644-8.
* ↑ «Autocorrelation and Autocovariance: Calculation, Examples, and More» (en anglès). https://blog.quantinsti.com,+17-10-2022.+[Consulta: 14 agost 2023].
# Ajuntament de la Torre de Cabdella

L'Ajuntament és una obra de la Torre de Cabdella (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'edifici està situat a l'entrada del poble.
L'edifici és exempt de tres plantes cobert a quatre aigües amb teulada de pissarra. Sota coberta les obertures són ulls de bou. La resta d'obertures estan emmarcades amb un entaulament classicista de decoració molt austera. Sobre la porta d'accés hi ha inscrita la data 1918.

## Referències

* 1 2 «Ajuntament». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 setembre 2017].
# Neopositivisme

El neopositivisme és la visió filosòfica nascuda de l'empirisme modern en l'experiència del Cercle de Viena, els membres més representatius, durant les persecucions antisemites a Europa, van emigrar als Estats Units i a Anglaterra, on van desenvolupar les seves idees.
És característica del neopositivisme la reducció de la filosofia a l'anàlisi del llenguatge, pres tant de la ciència com de la vida comuna de l'home. La doble realitat del llenguatge produeix els dos corrents del neopositivisme, com a filosofia del llenguatge científic i del llenguatge comú. Les dues depenen del principi dogmàtic que Ludwig Wittgenstein va codificar en el seu Tractat logicofilosòfic, és a dir, que les afirmacions fetes sobre les realitats existents només tenen sentit si es prova la seva verificabilitat, l'única excepció a aquest principi es refereix a alguna d'aquestes afirmacions: les declaracions logicomatemàtiques (matemàtiques) que no poden verificar-se, però que gaudeixen de veracitat en tant que els seus termes de base són veritables.
Aquesta és una forma de tautologia científica. D'aquí la negació que fa el neopositivisme de les veritats metafísiques: no tenen cap significat, en tant que no poden sotmetre's a cap verificació empírica. El corrent de la filosofia del llenguatge científic, que segueix a R. Carnap i a H. Reichenbach, desenvolupa sobretot la metodologia de la ciència quantística, probabilista, de la física i de la matemàtica. Hi conflueix també la lògica matemàtica contemporània, sobretot el corrent de la lògica formal, que considera els axiomes com les afirmacions de fons de les quals la matemàtica pot treure les deduccions lògiques. L'altre corrent, dedicat a l'anàlisi del llenguatge comú, i que segueix a Popper, Ayer i altres, considera en canvi el llenguatge com un joc les regles intrínseques del qual cal captar degudament (Ludwig Wittgenstein).
L'hermenèutica del llenguatge consisteix precisament en l'ús que se'n fa. A partir d'aquesta afirmació es dedueix que, per comprendre el que el llenguatge comú afirma sobre una realitat, no hi ha cap necessitat de tenir en compte que aquesta realitat sigui realment existent en sentit substancial. Per tant, el món de l'experiència queda plenament identificat amb l'escala dels significats propis del llenguatge comú.

## Referències

* ↑ «Neopositivismo in "Enciclopedia del Novecento"» (en italià). [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ «positivismo logico (detto anche neopositivismo, neoempirismo, empirismo logico) in "Dizionario di filosofia"» (en italià). [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ «Logical positivism | Philosophy of Science, Language & Knowledge | Britannica» (en anglès). [Consulta: 11 setembre 2023].

## Vegeu també

* Escepticisme científic
* Empiriocriticisme
* Positivisme
# Eruguera de les Filipines

L'eruguera de les Filipines (Edolisoma mindanense) és una espècie d'ocell de la família dels campefàgids (Campephagidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i vegetació secundària de les illes Filipines de Luzon, Mindoro, Samar, Leyte, Bohol, Mindanao, Basilan i l'Arxipèlag de Sulu.

## Referències

* ↑ «Eruguera de les Filipines». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Església de Sant Esteve de Vilarasa

L'Església de Sant Esteve de Vilarasa és una església del municipi de Talamanca (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una petita capella situada dins de Masia de Sant Esteve de Vilarasa. Consta d'una petita nau única de forma rectangular i de capçalera carrada. El portal és adovellat; les dovelles són bastant grans i en una d'elles hi ha la data de 1636, any en què fou profundament modificada. El campanar és d'espadanya doble per a dues campanes, i s'hi puja per unes escales de pedra, situades en un lateral.
Adossats a la nau hi ha uns engrandiments que serveixen de capelles laterals. Donen solidesa a l'edifici uns contraforts situats a l'exterior de la capçalera, els laterals i en la part frontal. L'aparell és recobert amb arrebossat.

## Història

Aquesta església es trobava dins l'antic terme del castell de Talamanca i anteriorment dins el de Nèspola, en un lloc conegut com a Vilarasa. El lloc de Vilarasa ja apareix documentat al 960 com a Vila Rara situada al terme de Valle Nespola.
El primer document que parla de l'església és del 1017 i l'ubica al costat del riu Telario, que és l'actual riera de Talamanca o de Sant Esteve. El 1030 l'església es documenta com a Sant Esteve de Vilarasa i el 1282 com a sufragània de la parroquial de Talamanca. La seva funció degué ser sempre la de sufragània de l'Església parroquial de Talamanca i en tenim constància en altres documents com el del 1685. El 1636, data que apareix al portal, l'església fou profundament remodelada.
La capella fou victima de la Guerra Civil Espanyola el 1936 quan foren robades les campanes i la imatge del sant destruïda. Darrerament, l'any 1994, es retirà tota la vegetació que cobria la façana i es feren reconstruccions puntuals. Actualment l'edifici no té culte habitual.

## Referències

* 1 2 3 4 5
# Església de Sant Ferran de ses Roques

L'església de Sant Ferran de ses Roques és una església a la localitat de Sant Ferran de ses Roques, una de les parròquies de l'illa de Formentera, i dedicada a Sant Ferran. És la seu d'una de les tres esglésies parroquials de Formentera –juntament amb la de Sant Francesc Xavier i la del Pilar de la Mola.
El 29 de març de 1996 el Consell Insular d'Eivissa i Formentera va declarar l'església Bé d'Interés Cultural en la categoria de Conjunts Historicoartístics.

## Història

L'any 1785 es va crear la parròquia de Sant Ferran de ses Roques, no obstant això l'església no es va començar a construir fins al 1853. Fou inaugurada i consagrada el 30 de juny de 1889 i el 1903 es va construir el cementiri, que es troba dins el mateix solar. A partir de la creació de l'església el nucli de població va anar consolidant i aglutinant la població dispersa de ses Roques i sa Punta.
Durant la Guerra Civil espanyola, els seus símbols religiosos van ser atacats per part dels republicans. També fou escenari d'afusellaments extrajudicials per part dels franquistes a militants d'esquerra als murs del cementiri.

## Edifici

L'església fou construïda amb gres i argamassa de calç. És de planta rectangular i coberta amb volta de canó. Els paraments són inclinats per evitar els contraforts. Té una alçada total de 7,6 metres.

## Vegeu també

* Llista de monuments de Formentera
* Gabriel Salvà Mercadal

## Referències

* ↑ «Proposta d'habilitació i ajardinament d'un solar urbà en la població de Sant Ferran de ses Roques» ( PDF) (en castellà). [Consulta: 21 febrer 2011].
* 1 2 «Història de l'església de Sant Ferran de ses Roques» (en castellà). [Consulta: 21 febrer 2011].

## Bibliografia

* Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Sant Ferran de ses Roques

## Enllaços externs

* Patrimoni cultural de Formentera Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# Església de Sant Hipòlit de Voltregà

L'Església de Sant Hipòlit de Voltregà és una obra barroca de Sant Hipòlit de Voltregà (Osona) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Església amb una nau central àmplia, amb corredors laterals i espais per a capelles. A la façana principal es troba la porta d'entrada d'arc rebaixat emmarcat per dues pilastres que aguanten un entaulament ple de volutes. Per sobre de l'entaulament hi ha una fornícula amb la imatge de Sant Hipòlit i una rosassa. La façana està rematada a la part central per una forma semicircular, està resseguida per una cornisa i queda rematada per tres pinacles acabats en boles. Tota la façana està arrebossada i pintada. El campanar té planta octogonal amb finestres d'arc de mig punt per col·locar les campanes; està rematat per una balustrada i del centre sobresurt altre cos més petit amb també obertures d'arc de mig punt i rellotges.

## Història

Se sap que al segle x, l'antic castell de Voltregà ja tenia una església dedicada a Sant Hipòlit, que serví de nucli per a formar la població del mateix nom. D'aquesta església, ni de la que la substituí al segle xi (s'utilitzà fins al 1767, moment que es declara en estat ruïnós), no n'han quedat restes. L'actual església fou construïda en el segle xviii segons el projecte de l'arquitecte Josep Morató. Les obres es dugueren a terme en diferents fases a causa d'alguns problemes i es feu càrrec del seguiment Josep Morató i Codina, fill de l'autor del projecte. Fou consagrada el 12 d'agost de 1780, encara que a la façana figura la data de 1779. El temple quedava incomplet, ja que el projecte preveia la construcció de dos campanars simètrics. Finalment se n'erigí un de sols segons projecte de Francesc de Paula del Villar de 1862. El 1879 s'hi afegí la capella del Santíssim o capella fonda. Els retaules, que ornaven l'església i havien estat tallats en els millors tallers vigatans, es varen malmetre durant la Guerra Civil. També es va perdre la imatge de Sant Hipòlit que hi havia a la fornícula de la façana principal, una nova imatge, obra de l'escultor Jordi Díez, de 2,5 metres d'altura i 4 tones de pes va ser reposada l'any 2007.

## Referències

* 1 2
* ↑ «Tornen a posar, 71 anys després, la imatge del patró a la fornícula de l'església de Sant Hipòlit de Voltregà». CCMA, 30-11-2007. [Consulta: 20 maig 2024].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». Osona.com. Nació digital, 30-11-2007. [Consulta: 20 maig 2024].
# Turó Gros (Caldes de Montbui)

El Turó Gros és una muntanya de 400 metres que es troba al municipi de Caldes de Montbui, a la comarca catalana del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya