OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Habitatge 1 al carrer Únic del Pont d'Orrit

L'Habitatge 1 al carrer Únic del Pont d'Orrit és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici construït a quatre vents que consta de planta baixa, pis i golfes, amb coberta a quatre vessants. Els paraments exteriors són de pedra vista, probablement per eliminació de l'arrebossat original. El frontis principal consta de tres eixos verticals d'obertures, totes elles amb llindes conformades per arcs rebaixats de maó. Aquest esquema es repeteix en les altres façanes, en la posterior s'ha afegit un cos que desenvolupa una terrassa a l'altura del primer pis.
# Habitatge a Can Barba

L'Habitatge a Can Barba és un edifici de Castellar del Vallès (Vallès Occidental) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un habitatge unifamiliar situat en els terrenys de l'empresa Tolrà i proper a una de les seves fàbriques, Can Barba. Es tracta d'un edifici auster de planta quadrada i teulada a dues vessants amb un petit ràfec sortint. L'ornamentació és senzilla estant la façana arrebossada. La decoració es limita a l'ús del maó vist que se situa a les llindes de portes i finestres formant un arc escarser. El maó vist també es col·loca a les cantonades de l'habitatge.
La casa es troba envoltada d'un petit jardí i tancada per un mur fet amb blocs de pedra irregular.

## Història

L'empresa tèxtil de "Vda. de J. Tolrà" disposà en aquesta zona, Can Barba, i prop d'una de les seves fàbriques, de diverses cases destinades als càrrecs directius de l'empresa. La fàbrica disposà també pels treballadors diversos habitatges, en altres indrets del poble, pisos i cases unifamiliars. L'empresa "Vda. de J. Tolrà" fou creada a finals dels segle xix pel doctor Josep Tolrà i Abella, que va fer instal·lacions cotoneres al molí de Can Barba. La prosperitat de l'empresa significà l'ampliació de la mateixa adquirint i reformant antics molins.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge a Sant Feliu del Racó

L'Habitatge a Sant Feliu del Racó és un edifici de Sant Feliu del Racó, al municipi de Castellar del Vallès (Vallès Occidental) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un habitatge unifamiliar de tipus senyorial format per planta baixa i dos pisos dividits en la façana per cornises ornamentals. La decoració mostra una inclinació ver els elements de gust classicista. La façana principal presenta una distribució simètrica. Marquen l'eix de simetria la porta i les balconades dels pisos superiors, presentant a cada costat obertures. L'acabament de la façana, molt ornamentat, mostra un ràfec considerable sobre el qual s'ha disposat una balustrada decorada amb elements de tipus vegetal. Destaca també la decoració de les cantonades de l'edifici, concebuda com grans carreus quadrats decorats a l'interior amb relleu en forma de punta de diamant.
# Habitatge a l'avinguda Onze de Setembre, 27 (Olot)

L'Habitatge a l'avinguda Onze de Setembre, 27 és una obra d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa entre mitgera, de planta rectangular amb una planta baixa emprada per ubicar locals comercials, tres pisos i coberta de terrassa. El primer pis té una balconada doble i entre les dues portes que la configuren hi ha una fornícula amb persianes de llibret que resguarden una imatge de la Mare de déu de la Guia, antigament venerada a la capella del mateix nom i traslladada el 26 de desembre de 1915. Els dos pisos superiors tenen balcons amb les obertures emmarcades per guardapols acabats en mènsules amb motius florals estilitzats. La cornisa està sostinguda, també, per mènsules però decorades amb fulles d'acant estilitzades.

## Història

El carrer Onze de Setembre està situat entre la Plaça Palau i la casa de Ca l'Artigues. Antigament era anomenat la Verge de la Guia per haver-hi una capella dedicada a aquesta verge. A l'iniciar-se el carrer, hi havia una creu monumental gòtica de finals del segle xiv que els terratrèmols van enderrocar. Poc després es va bastir la capelleta de la Verge de la Guia o de la Santa Creu, que també va ser enderrocada l'any 1883, en urbanitzar el final del carrer i la Plaça Palau. Cal dir que no totes les cases del carrer foren aixecades al segle xix i ho demostren les llindes del casal número 22 - posa: "1647"- i la del número 16 amb la seva data: "1770".

## Referències

* 1 2
# Habitatge a l'avinguda de Sant Miquel del Pui, 49 (la Pobla de Segur)

L'Habitatge a l'avinguda de Sant Miquel del Pui, 49 és una obra de la Pobla de Segur (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa d'habitatges entre mitgeres amb murs de càrrega de maó i pedra. La façana és de característiques semblants a la de la fonda Cortina. Està desenvolupada en baixos, dos pisos i dues galeries laterals que formen l'acabament de l'edifici. És notable el treball en maó de les balustrades, cornises i les llindes arquejades de les finestres i balconades.
# Habitatge a l'avinguda de la Generalitat (el Papiol)

L'Habitatge a l'avinguda de la Generalitat és una obra eclèctica del Papiol (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta rectangular, construïda sobre un gran desnivell. Les façanes anterior i posterior són simètriques. A la principal, que dona a l'Av. Generalitat, hi han dues portes, cadascuna limitada per dues finestres a banda i banda. Les finestres i la capçalera estan decorades amb unes arcuacions cegues curvilínies que segueixen el ritme de la garlanda que decora la façana i es troba sota una decoració en forma d'escut. La cornisa, esgrafiada, es prolonga en degradació escalonada des del centre als extrems. Corona la façana un objecte daurat de forma esfèrica amb base de peanya.
# Habitatge a la carretera de Castelldefels, 23 (Viladecans)

L'Habitatge a la carretera de Castelldefels, 23 és una obra del municipi de Viladecans (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres de planta baixa, pis i terrat. Les obertures són distribuïdes de manera simètrica a la façana principal. Consta de zòcol de pedra i obertures amb llinda i brancals de pedra. Al pis les obertures són balcons, ornats per motllura de frontó rectangular amb motius florals i amb barana de ferro forjat. Les carteles, sota la cornisa, presenten treball de filigrana i decoració floral. La barana del terrat és de pedra artificial i mostra una decoració repetitiva a base de fulles. El terrat és de tipus català.
# Habitatge a la plaça de Sant Roc, 39 (Bellpuig)

L'Habitatge a la plaça de Sant Roc, 39 és una obra gòtica de Bellpuig (Urgell) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un habitatge situat a la plaça de Sant Roc que consta de planta baixa, dos pisos. A la planta baixa s'obre un porxo, que continua per tota la plaça, d'arcs de mig punt recolzats sobre pilastres; aquests arcs són els més antics del carrer, la resta són de mig punt rebaixats i recolzats sobre pilars. A l'interior del porxo s'obre la porta d'entrada d'arc de mig punt rebaixat i adovellat i, entre les arcades, hi ha tres mènsules diferents que representen un diable, un àngel i una ovella en actituds burlesques. La planta noble té dues portes balconeres amb barana molt senzilla de ferro i les golfes s'obren al carrer per dues finestres allindades.

## Referències

* 1 2
# Habitatge a la plaça de l'Ajuntament, 3 (Esparreguera)

L'Habitatge a la plaça de l'Ajuntament, 3 és una casa del municipi d'Esparreguera (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'edifici és una obra modernista de planta baixa, pis i golfes. Al primer pis hi ha dos balcons amb la barana de ferro forjat; les portes tenen al voltant un marc còncau que està vorejat per una franja de ceràmica vidriada verda. Al centre de la façana hi ha una decoració feta de ceràmica: una creu blava amb decoració floral en mig d'un rombe verd.
A les golfes hi ha dues obertures, cadascuna té tres petits arcs de mig punt separats per columnes i un ampit de pedra. La planta baixa i el pis estan separats per una motllura d'obra. La coberta és a dues aigües de teula àrab i acabada amb un gran voladís, sostingut per bigues de fusta i enrajolat. Pel que fa a l'interior, destaquen unes arcades d'estil gòtic.

## Referències

* 1 2
# Habitatge a la plaça de la Creu, 13 (Tremp)

L'Habitatge a la plaça de la Creu, 13 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres situat a la Plaça de la Creu. Es tracta d'una construcció de tres altures, planta baixa, pis i golfes, i destaca per l'ordenació simètrica. Tot i comptar amb una façana senzilla, cal destacar que les obertures són en forma d'arc rebaixat, excepte les golfes que s'n de forma quadrangular, i presenten un emmarcat de pedra.
# Habitatge a la plaça de la Generalitat, 1 (Sant Pere de Torelló)

L'Habitatge a la plaça de la Generalitat, 1 és una obra de Sant Pere de Torelló (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres i cantoner, de planta baixa i dos pisos. Aquesta casa reformada prové de la transformació de sagrers en habitatges i tallers per a oficis artesanals de l'època feudal. Correspon a un creixement de la ciutat del tipus "agrupat" que conforma espais públics molt irregulars i carrers estrets, perfectament adaptats a la topografia
# Habitatge a la rambla Just Oliveras, 31 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge a la rambla Just Oliveras número 31 de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) és un edifici noucentista protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i dos pisos, de finals de la primera dècada del segle xx, que combina elements noucentistes i elements modernistes. Al centre de la planta baixa s'obre la porta d'arc rebaixat amb les inicials J.O. inscrites a la clau. El parament que envolta la porta està encoixinat. A banda i banda hi ha dues finestres geminades que tenen la part superior decorada amb relleus vegetals.
Al primer pis hi ha quatre portes amb quatre balcons de ferro. Totes les obertures tenen la llinda decorada amb relleus. Separant el primer i el segon pis hi ha uns medallons amb motius florals. Al segon pis hi torna a haver quatre obertures però en aquest cas només hi ha un balcó al qual donen les dues obertures centrals. En aquest pis les obertures tornen a ser amb llindes i tenen relleus vegetals a la part superior.
Coronant la façana hi ha una cornisa sostinguda per mènsules i a sobre es troba un frontó semicircular, amb un ornament floral al timpà, i per darrere el mur de tancament del terrat.
El vestíbul de l'edifici està decorat amb esgrafiats, estucats de motius florals i caps femenins a les mènsules.

## Història

L'any 1907 es va començar el segon Eixample de la Vila Vella, que ja començava a ser un espai massa limitat per a les necessitats del moment, amb l'obertura de la rambla Just Oliveres. Inicialment havia de ser el carrer "residencial" i d'avantguarda, ja que es van edificar magnífics exemples de modernisme (Cases Barates, casa Sabadell, etc.) i també, més endavant, alguns exemples de racionalisme (casa Santfeliu, Banc Central, etc.). Actualment continua essent un dels eixos més importants de la vida social de l'Hospitalet.

## Referències

* «Habitatge a la rambla Just Oliveras, 31». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge a la rambla del Doctor Pearson, 19 (Tremp)

L'Habitatge a la rambla del Doctor Pearson, 19 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un dels edificis construïts amb l'obertura de la Rambla del Doctor Pearson, als inicis de la transformació en passeig urbà. El immoble permet apreciar les característiques de l'arquitectura domèstica de les darreries del segle xix, i presenta recursos constructius i decoratius de caràcter classicista. Es tracta d'un edifici de tres altures, planta baixa i dos pisos, l'últim volum de factura contemporània. Destaca la bicromia diferenciada entre el mur i l'emmarcament de les obertures, així com les cornises i línies d'imposta que divideixen la façana. A la planta baixa, les obertures són en forma d'arc (dos d'ells rebaixats i el tercer de mig punt) amb el perfil motllurat i definint una mena de pilastres de fust estriat. El primer pis destaca pel balcó corregut que engloba tres finestres, les quals presenten guardapols curvilinis i decoració en relleu de motius florals i drac. És molt característic el coronament, on s'identifiquen els orificis de ventilació de la solera del terrat i la barana de tancament d'obra amb plafons de perfil corb.

## Història

L'obertura del vial de la Rambla del Doctor Pearson provocà una urbanització al seu voltant. Tradicionalment s'ha vinculat amb l'arribada de la carretera cap a Artesa, al voltant del 1880.

## Referències

* 1 2
# Habitatge a la travessera del Torrent, 25 (la Cellera de Ter)

L'Habitatge a la travessera del Torrent, 25 és una casa de la Cellera de Ter (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de tres plantes entre mitgeres i coberta de dues aigües a façana. Està situada al final d'aquest carreró que acaba amb un accés a uns horts ben bé a tocar, ja, de la muntanya que s'enfila cap al Puig de Frou. L'estructura de l'habitatge consta d'un pati interior i de la casa.
La planta baixa consta de la porta d'accés al pati i la d'accés a la casa, totes dues amb muntants de maçoneria i adintellament de fusta.
El primer pis consta, a la part de la casa, d'una finestra mitjana-petita emmarcada de grans blocs de còdol lleugerament treballats i amb un ampit emergent. A la part del pati hi ha una gran obertura mig enrunada.
El segon pis té una finestra emmarcada de rajol i amb llinda de fusta. Com a mostra de l'estat de conservació, només cal fixar-se amb el llamp de figuera que surt per la finestra.
Pel que fa als interiors, es veuen restes d'una cuina i una llar de foc.
Quant al pati, s'observen dues arcades de rajol que connectaven amb la casa.
Els únics elements d'interés que presenta aquest habitatge, a més de representar la construcció típica a base de còdols rierencs, és el ràfec. És un ràfec de filera doble format per rajols plans i teula girada i està decorat amb les teules i rajols pintats amb calç, en forma triangular i amb puntets.

## Història

L'estat de conservació és de ruïna total, ja que només s'aguanten les parets i algunes petites parts del sostre. La humitat, en aquest sector del poble, és molt important i actua constantment.
Sembla que està deshabitada des de fa més de cinquanta anys i no té cap nom especial o distintiu amb el qual sigui conegut a la població.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9
# Habitatge al Camí Ral, 413 (Mataró)

L'Habitatge al Camí Ral, 413 és una obra eclèctica de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta baixa i dues plantes pis. S'observa un portal i finestra reixada a la planta baixa, un balcó longitudinal amb dues obertures al primer pis i dos balcons al segon pis. L'edifici acaba amb un fris esgrafiat amb les obertures de ventilació de la golfa i un acroteri amb balustres i florons als extrems.
Aquesta casa forma part de la façana sud de la Rambla que es reforma totalment amb motiu de les obres d'urbanització d'aquesta (1928).

## Referències

* 1 2
# Habitatge al Passeig de la Pau, 3 (Molins de Rei)

L'Habitatge al Passeig de la Pau, 3 és una obra modernista de Molins de Rei (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge unifamiliar de planta baixa i pis. A la planta baixa hi ha la porta d'entrada i el garatge. Hi ha un sòcol de pedra rematat per una filera de rajoles verdes. Les dues portes estan emmarcades per falsos arcs de maó, dos d'ells en forma de llança.
El pis té una finestra i un petit balcó, encapçalats per uns frontons de rajola amb motius florals, els quals, a la vegada, estan emmarcats per una filera de maó. El conjunt de la casa està rematada per plafons verticals que combinen el maó vist amb la decoració de rajoles. Finalment, trobem un sobresortint arquejat amb la mateixa decoració. Entre els dos pisos figura la data de 1911.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Ample, 20 (Bordils)

L'Habitatge al carrer Ample, 20 és una obra de Bordils (Gironès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa cantonera de planta rectangular, i consta de planta baixa, pis, amb coberta de teula a dos vessant. Les obertures estan emmarcades per carreus bisellats i la llinda de pedra d'una sola peça. La façana és arrebossada i pintada deixant vistos els carreus medieval, que actualment es troba tapada en la seva part inferior. A la façana del carrer Ample apareix una obertura molt allargada en la que s'hi encabeix una porta i una finestra, resultat de l'allargament d'un balcó. Aquest dos fets fan suposar que el nivell del carrer Ample havia set més baix que l'actual. La planta primera és cobert amb voltes.
# Habitatge al carrer Beata Maria, 2 (Mataró)

L'Habitatge al carrer Beata Maria, 2 és una obra de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa de planta baixa i tres plantes pis. A la planta baixa hi ha un portal amb brancals i llinda de pedra amb una porta de fusta amb portella on figura la data de 1743. Balcons i finestres al primer i segon pis i balcons plans seguint el pla de la façana a la tercera planta. L'edifici acaba amb una cornisa i barana d'obra amb merlets.
Aquest edifici forma conjunt amb les cases número 4 i 6 del carrer Beata Maria i amb can Ricart.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Bisbe Castanyer, 15 (Sant Pere de Torelló)

L'Habitatge al carrer Bisbe Castanyer, 15 és una obra de Sant Pere de Torelló (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de planta baixa i dos pisos. Aquesta casa reformada prové de la transformació de sagrers en habitatges i tallers per a oficis artesanals de l'època feudal. Correspon a un creixement de la ciutat del tipus "agrupat" que conforma espais públics molt irregulars i carrers estrets, perfectament adaptats a la topografia.
# Habitatge al carrer Bisbe Vilanova, 11 (Olot)

L'habitatge al carrer Bisbe Vilanova, 11 és una obra noucentista d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa de planta baixa, planta principal, pis i golfes. El teulat és a dues aigües amb els vessants vers les façanes laterals. Davant la façana principal hi havia hagut un gran jardí, amb àmplies escales que menaven a la porxada. Els murs estan estucats i els marcs de les finestres esgrafiats amb motius geomètrics a la planta principal i de fullatges al primer pis. Els balcons tenen les baranes d'estuc, amb motius de grans fullatges que es repeteixen en la barana de l'escalinata d'accés.

## Història

L'eixample és un projecte promogut per Manuel Malagrida, olotí enriquit a Amèrica, que va encarregar a l'arquitecte J. Roca i Pinet l'elaboració d'una ciutat-jardí, amb zones verdes i xalets unifamiliars. A partir del Passeig de Barcelona i del riu Fluvià, dibuixà una disposició radiocèntrica de carrers amb dos focus, la plaça d'Espanya i la d'Amèrica, unides pel pont de Colom. Així es planejà també el carrer Vilanova, amb cases unifamiliars de poca alçada i amb jardí, que tot i no tenir les pretensions de les situades en ple eixample, tindran elements arquitectònics i decoratius molt notables.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Bisbe Vilanova, 14

L'Habitatge al carrer Bisbe Vilanova, 14 és una obra d'Olot (Garrotxa).

## Descripció

És una casa entre mitgeres que disposa de baixos i dos pisos. Els baixos actualment estan molt desfigurats i els pisos tenen amplis balcons sostinguts per mènsules d'estuc decorades amb fullatges. Els balcons del primer pis estan emmarcats per amplis motius florals i de fullatge fets d'estuc. Les reixes dels balcons tenen forma bombada, amb passamà de ferro i flors de diferents mides en els nusos.

## Història

L'eixample és un projecte promogut per Manuel Malagrida, olotí enriquit a Amèrica, que va encarregar a l'arquitecte J. Roca i Pinet l'elaboració d'una ciutat-jardí, amb zones verdes i xalets unifamiliars. A partir del Passeig de Barcelona i del riu Fluvià, dibuixà una disposició radiocèntrica de carrers amb dos focus, la plaça d'Espanya i la d'Amèrica, unides pel pont de Colom. Així es planejà també el c/ Vilanova, amb cases unifamiliars de poca alçada i amb jardí, que tot i no tenir les pretensions de les situades en ple eixample, tindran elements arquitectònics i decoratius molt notables.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Fossar, 27 (Rupit)

L'Habitatge al carrer Fossar, 27 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa mitgera assentada sobre el desnivell del terreny i s'accedeix a través d'unes escales adossades al mur de migdia de la casa nº25. La planta no és de forma rectangular si no que un dels costats fa escaire. El portal és rectangular amb un balcó al damunt. Les finestres tenen els ampits motllurats per bé que estan molt deteriorats. Al segon pis les finestres són molt petites i s'abriguen sota el voladís de la teulada. És construïda en pedra i té alguns afegitons de pòrtland.

## Història

La importància d'aquest carrer rau sobretot en la bellesa arquitectònica dels edificis que la integren, tots ells construïts als segle XVII-XVIII i que han estat restaurats amb molta fidelitat. L'establiment de cavallers al Castell de Rupit als segles XII-XIII donà un caire aristocràtic a la vila. Al segle xiv la demografia baixà considerablement, no obstant en el fogatge del segle xvi s'observa un cert creixement i al segle xvii comença a ésser un nucli important de població, ja que durant la guerra dels Segadors (1654) s'hi establiren molt francesos.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Gurb, 29 (Vic)

L'Habitatge al carrer Gurb, 29 és una casa eclèctica de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgeres de planta baixa i dos pisos. La planta no presenta cap ordre compositiu, els pisos tenen un eix de composició vertical centrat. L'edifici és cobert a dues vessants sense ràfec, ja que està coronat per una cornisa. Les obertures de les finestres són de pedra i els ampits estan motllurats. Lamentablement les modificacions que s'han fet a l'antic portal, possiblement reaprofitat, desmereixen tot l'edifici.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus vers el segle xii i on s'anaren transformant les masies i edificacions en cases entre mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construí l'església gòtica dels Carmelitans prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemany, enderrocada el 1655 en convertir-se la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. Als segles XVII-XVIII es construí l'actual convent i l'església dels Carmelitans calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'Eixample Morató. Al segle xix, amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri entre el carrer Gurb i de Manlleu també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria revitalitzar-lo
L'edifici es degué construir el 1727 a jutjar per la llinda del portal. No es troba al Catàleg del Patrimoni Arquitectònic del terme municipal de Vic.

## Referències

* 1 2 3 4