OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Campionat d'Europa de futbol 1964

L'Eurocopa de futbol de 1964 es va disputar a Espanya entre el 17 i el 21 de juny de 1964, essent la segona edició.

## Països participants

Les seleccions classificades foren:
* Dinamarca (primera participació)
* Hongria (primera participació)
* URSS
* Espanya (primera participació)

## Plantilles

Per veure les plantilles de les seleccións que prengueren part a la competició vegeu Plantilles del Campionat d'Europa de futbol de 1964.

## Seus

| Madrid | Barcelona |
| Santiago Bernabéu | Camp Nou |
| Capacitat: 80.000 | Capacitat: 100.000 |

## Fase de classificació
### Primera ronda

| Espanya | 6 - 0 1 - 3 | Romania |
| Itàlia | 6 - 0 1 - 0 | Turquia |
| Polònia | 0 - 2 0 - 2 | Irlanda del Nord |
| Noruega | 0 - 2 1 - 1 | Suècia |
| Irlanda | 4 - 2 1 - 1 | Islàndia |
| Iugoslàvia | 3 - 2 1 - 0 | Bèlgica |
| Hongria | 3 - 1 1 - 1 | Gal·les |
| Dinamarca | 6 - 1 3 - 1 | Malta |
| Alemanya Democràtica | 2 - 1 1 - 1 | Txecoslovàquia |
| Holanda | 3 - 1 1 - 1 | Suïssa |
| Bulgària | 3 - 1 1 - 3 1 - 0 | Portugal |
| Anglaterra | 1 - 1 2 - 5 | França |
| Albània | retirada | Grècia |

### Vuitens de final

| Espanya | 1 - 1 1 - 0 | Irlanda del Nord |
| URSS | 2 - 0 1 - 1 | Itàlia |
| Àustria | 2 - 0 2 - 3 | Irlanda |
| Iugoslàvia | 0 - 0 2 - 3 | Suècia |
| Alemanya Democràtica | 1 - 2 3 - 3 | Hongria |
| Dinamarca | 4 - 0 0 - 1 | Albània |
| Bulgària | 1 - 0 1 - 3 | França |
| Holanda | 1 - 1 1 - 2 | Luxemburg |

### Quarts de final

| Espanya | 5 - 1 2 - 0 | Àustria |
| França | 1 - 3 1 - 2 | Hongria |
| Suècia | 1 - 1 1 - 3 | URSS |
| Luxemburg | 3 - 3 2 - 2 0 - 1 | Dinamarca |

## Fase Final

| Semifinals | Semifinals | | | Final | Final |
| Santiago Bernabéu, Madrid | Santiago Bernabéu, Madrid | Santiago Bernabéu, Madrid | Santiago Bernabéu, Madrid | Santiago Bernabéu, Madrid | Santiago Bernabéu, Madrid |
| Espanya (pr.) | 2 | |
| Hongria | 1 | |
| | | | | Santiago Bernabéu, Madrid | Santiago Bernabéu, Madrid |
| | | | | Espanya | 2 |
| | | | | URSS | 1 |
| | | | | Tercer lloc | Tercer lloc |
| Camp Nou, Barcelona | Camp Nou, Barcelona | | | Camp Nou, Barcelona | Camp Nou, Barcelona |
| URSS | 3 | | | Hongria (pr.) | 3 |
| Dinamarca | 0 | | | | Dinamarca | 1 |
* Campió: ESPANYA Primer títol

## Màxims golejadors

| Jugador | Selecció | Gols |
| Jesús María Pereda | Espanya | 2 |
| Ferenc Bene | Hongria | 2 |
| Dezső Novák | Hongria | 2 |
| Carl Bertelsen | Dinamarca | 1 |
| Amancio | Espanya | 1 |
| Marcelino | Espanya | 1 |
| Galimzyan Khusainov | URSS | 1 |
| Valery Voronin | URSS | 1 |
| Viktor Ponedelnik | URSS | 1 |
| Valentin Ivanov | URSS | 1 |
# Ij (riu)

L'Ij - Иж (rus) - és un riu de Rússia, un afluent per la dreta del riu Kama. Passa per les repúbliques d'Udmúrtia i del Tatarstan. L'Ij té una llargària de 259 km i una conca de 8.510 km². Neix al Mali Oixortsi, a Udmúrtia, i desemboca al riu Kama a l'embassament de Nijnekamsk, ja en territori del Tatarstan Els principals afluents del riu són els rius Agryzka, Chazh, Kyrykmas, Varzinka, Varzi i Azevka.
La mineralització 300 a 500 mg/L. El seu drenatge està regulat. L'embassament d'Izhevsk es va construir l'any 1760 per subministrar aigua a la indústria d'Izhevsk. Des de 1978 està protegit com a monument natural del Tatarstan. Hi ha fonts minerals notables a la Vall d'Ihlara.
Té un règim nival i roman glaçat des de mitjans de novembre a mitjans d'abril.

## Referències

* ↑ «Река ИЖ», Russian State Water Registry
* ↑ Grande Encyclopédie soviétique. «Izh (Иж)». slovari.yandex.ru. [Consulta: 23 décembre 2012].
* ↑ Registre d'état de l'eau. «Ij». [Consulta: 23 décembre 2012].
# Huracà Opal

L'huracà Opal va ser un huracà del nord de l'Atlàntic format el 1995 que va assolir la categoria 4 a l'Escala d'huracans de Saffir-Simpson i pel seu efecte destructiu porta un nom que no es tornarà a utilitzar. És l'huracà atlàntic de la seva categoria amb un rècord de pressió: 916 milibars.

## Història meteorològica

El Centre Nacional d'Huracans va alertar de la formació d'una ona tropical el dia 11 de setembre que es movia des de les costes africanes cap a Amèrica. En aproximar-se a la Península de Yucatán va començar a crear-se una forta tempesta tropical, que va rebre el nom d'Opal el dia 27 d'aquell mes. La pluja associada va refredar l'aigua del mar, que al seu torn va afeblir-la durant uns dies però un canvi sobtat en les condicions meteorològiques va provocar que s'enfortís i es tornés un huracà de categoria 4 al golf de Mèxic. El seu ull era relativament estret, amb només 9 km de diàmetre, que es va multiplicar per deu mentre girava cap a l'oest amb vents de més de 150 km/h. Va tocar terra a l'illa de Santa Rosa el dia 4 d'octubre i llavors va tornar a afeblir-se. Opal va creuar els Estats Units provocant una gran destrucció i es va desintegrar lentament al Canadà.

## Conseqüències

La major pèrdua de vides humanes va ocórrer a Guatemala, amb 31 víctimes mortals. A Mèxic van morir 19 persones i les pluges torrencials van inundar gran part del país. Només a l'Estat de Tabasco va caure en quatre dies l'equivalent al 20% de totes les precipitacions anuals. Més de 100.000 persones van haver de ser evacuades de casa seva i allotjades en refugis temporals a causa de les inundacions, que van deixar aïllats durant dies 60 pobles.
A Florida una dona va morir, es va destruir completament la porció de l'autopista 98 de la costa i les pluges van causar danys per valor de més d'un milió de dòlars. 2 milions de llars es van quedar sense llum al sud-est dels Estats Units i les infraestructures de Louisiana van quedar fortament danyades. Els arbres caiguts van provocar la major part de les afectacions a cases particulars. Dotze persones més van perdre la vida pels efectes de les fortes tempestes i desenes més van resultar ferides pels desplomaments de teulades i porxos. Les inundacions van afectar escoles i carreteres a l'est del país. Els enormes danys van portar el govern a demanar la retirada del nom de la llista de noms dels ciclons tropicals, on seria substituït per "Olga".

## Referències

* ↑ Mayfield, Max. «Hurricane Opal Preliminary Report». National Hurricane Center. Arxivat de l'original el 6 de setembre 2008. [Consulta: 9 setembre 2015].
# Olinguito

L'olinguito (Bassaricyon neblina) és una espècie de carnívor de la família dels prociònids. Viu a Colòmbia i l'Equador. El seu hàbitat natural són els boscos, incloent-hi les selves nebuloses. El seu nom específic, neblina, es refereix a aquest fet.

## Descripció

L'olinguito és una espècie diferent del kinkajú i de les altres espècies d'olingo. Fins al 2013 es cregué que els olinguitos eren simplement exemplars de les espècies d'olingo conegudes aleshores, però un estudi en profunditat del gènere Bassaricyon revelà que formaven una espècie diferent. Pesa una mitjana de 1.150 g. Es tracta d'un animal omnívor que s'alimenta de figues, nèctar i insectes. És solitari i nocturn. Les femelles tenen una cria per part. Acostumen a ser de color negre marronós, i tenen uns ulls molt rodons.

## Referències

* ↑ «Presenten en societat un nou mamífer: l'olinguito». Ara, 15-08-2013. [Consulta: 15 agost 2013].
* ↑ Collins, N. «Olinguito is first new carnivore in 35 years» (en anglès). The Daily Telegraph, 15-08-2013. Arxivat de l'original el 17 d’agost 2013. [Consulta: 15 agost 2013].
* ↑ O'Brien, J. «Olinguito: 'Overlooked' mammal carnivore is major discovery» (en anglès). BBC News, 15-08-2013. [Consulta: 15 agost 2013].
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# ADX

ADX té els següents significats:
* ADX Florence (de l'acrònim en anglès d'Administrative Maximum), presó federal de màxima seguretat dels Estats Units
* DoubleClick (de l'acrònim en anglès d'Ad Exchange), empresa de publicitat, subsidiària de Google
* Average Directional Index, indicador financer usat en anàlisi borsària
* ADX (format de fitxer), còdec d'àudio desenvolupat per al seu ús específic en videojocs
* Intel ADX (de l'acrònim en anglès d'Add-carry Extensions), extensió del conjunt d'instruccions dels x86 d'Intel
# Miquel de Boera

Miquel de Boera, nascut a Sant Feliu de Guíxols en algun moment del segle xv, que va participar entre 1510-1511 en les campanyes del nord d'Àfrica, al servei del virrei de Nàpols, Ramon Folc de Cardona-Anglesola, concretament, en les preses de Trípoli, Bugia i Mers el-Kebir, places totes elles dins dels límits assignats, des dels temps de Jaume II d'Aragó i Sanç IV de Castella, a la zona d'expansió catalana al nord d'Àfrica, però que, malgrat l'important i decisiva contribució de la marina i tropes catalanes, van ser concedides per Ferran I d'Aragó al bisbat de Toledo.
Va ser nomenat capità general de les galeres de les Espanyes i participà en la batalla de Ravenna (1512) contra els francesos. Durant el regnat de Carles V comandà les galeres d'Itàlia. El 1543 es destacà en la defensa del Rosselló contra la invasió francesa (Guerra d'Itàlia de 1542–46).
El seu sepulcre, amb la seva estàtua jacent, és a l'església de Santa Anna de Barcelona on fou portat l'any 2002 des del Museu Marítim de Barcelona on restava des de 1947 en haver estat cedida per a una exposició temporal. La recuperació i restauració del sepulcre va ser portada a terme per Mn. Jordi Farré i Muro, vicari de la parròquia de Santa Anna i Prior del Sacre i Militar Orde Constantinià de Sant Jordi al Principat de Catalunya i pel Sr. Francesc-Xavier Montesa i Manzano, Delegat del mateix Orde a Catalunya, per iniciativa de l'investigador Sergi Rodríguez López-Ros. Una de les inscripcions del sepulcre sembla indicar que Don Miquel de Boera va formar part d'aquest mateix orde de cavalleria.

## Referències

* ↑ «Miquel de Boera | enciclopedia.cat». [Consulta: 28 febrer 2025].
# Juan Crisóstomo Torrico

Juan Crisóstomo Torrico (Lima, 21 de gener de 1808 - París, 27 de març de 1875) va ser un militar i polític peruà. Va lluitar en les fases finals de la guerra de la independència peruana i durant la guerra contra la Confederació Perú-Boliviana. Va ser President de facto del Perú durant un breu període en 1842. Després va ser ministre d'Hisenda i de Guerra al govern de José Rufino Echenique, i es va beneficiar de l'escàndol de la consolidació. Va viatjar a Europa com a ministre plenipotenciari i es va radicar a París, on va morir.
# Aglaophyton major

Aglaophyton major va ser la primera generació esporòfita de plantes diplohaplòntiques, pre-vasculars, axials, amb espores lliures al principi del Devonià que tenien característiques anatòmiques intermèdies entre les molses briòfits i les plantes vasculars o traqueòfites.
A. major va ser descrit per Kidston i Lang el 1920 com una nova espècie Rhynia major. L'espècie es coneix només pel jaciment de Rhynie a Aberdeenshire, Escòcia, on crixia en fonts termals riques en silicats associada a plantes vasculars com Rhynia gwynne-vaughanii representativa dels antecedents de les plantes vasculars modernes i Asteroxylon mackei, antecedents de les molses Lycopsida

## Descripció

Les tiges d'Aglaophyton eren de secció transversal arrodonida, suaus, sense espines i de 6mm de diàmetre. Kidston i Lang interpretaren que la planta crixia recta, fins a uns 50cm d'alçada, però Edwards va reinterpretar que estaven prostrades i baixes. Les espores sembla que eren meioespores, producte de divisió meiòtica i així la planta seria esporòfita diploide. Edwards va consideraar que no era una planta vascular i va canviar el nom a Aglaophyton major.
Aglaophyton és entre les primeres plantes que s'ha vist que tenien relació amb els fongs mycorrhizal,

## Referències

* 1 2 R. Kidston and W.H. Lang (1920) On Old Red Sandstone plants showing structure from the Rhynie chert bed, Aberdeenshire. Part II. Additional notes on Rhynia major n. sp. and Hornea lignieri n.g, n. sp. Transactions of the Royal Society of Edinburgh, 52, 603-627.
* ↑ D.S. Edwards (1986) Aglaophyton major, a non-vascular land-plant from the Devonian Rhynie chert. Botanical Journal of the Linnean Society, 93- 173-204.
* ↑ Remy W, Taylor TN, Hass H, Kerp H «4 hundred million year old vesicular-arbuscular mycorrhizae». Proc. National Academy of Sciences, 91, 1994, pàg. 11841–11843. DOI: 10.1073/pnas.91.25.11841.
# 1773
## Esdeveniments

* 4 de maig, Barcelona: hi esdevé l'Avalot de quintes, una protesta contra les lleves abusives, i seguit després pels Rebomboris del pa, una de les causes de la Guerra dels Matiners.
* 16 de desembre, Boston: al Boston Tea Party, un grup de manifestants disfressats d'indis mohawks llença un carregament de te al port de Boston.
* James Cook explora el Cercle Antàrtic.
* Descoberta la urea.
* Comença el Siku Quanshu.
* Supressió de la Companyia de Jesús.
* S'enllesteix la construcció del Polvorí de Montjuïc de Barcelona.

## Naixements

* 9 de febrer, Berkeley Plantation, Virgínia (EUA): William Henry Harrison, militar i polític, novè president dels EUA (m. 1841).
* 6 d'abril, Angus, Escòcia: James Mill, filòsof escocès. Va crear els principis de l'utilitarisme i del principi d'utilitat amb Jeremy Bentham. Pare de John Stuart Mill (m. 1836).
* 15 de maig, Coblença (Alemanya): Klemens Wenzel von Metternich, polític austíac, que va tenir un paper molt important al Congrés de Viena després de les guerres napoleòniques (m. 1859)
* 31 de maig, Berlín (Alemanya): Johann Ludwig Tieck ,escriptor alemany del romanticisme (m. 1853).
* 6 de juny, l'Aleixar, Baix Camp: Simó de Guardiola i Hortoneda, Bisbe d'Urgell i Copríncep d'Andorra durant 24 anys i Abat de Montserrat.
* 29 de juny, Montmaneu, diòcesi de Vic: Agustí Torres, catedràtic de lletres humanes a la universitat de Cervera (m. 1833).
* 31 de juliol, Carabanchel Alto: Teresa Cabarrús, aristòcrata espanyola (m. 1835).
* 18 de novembre, Japó: Tokugawa Ienari, 42è shogun.
* 6 d'octubre, París, França: Lluís Felip I de França, rei de França del 1830 al 1849 (m. 1850).

## Referències

* ↑ «James Mill. Scotish philosopher, historian and economist» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 02-04-2020. [Consulta: abril 2020].
* ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
* ↑ «Ludwig Tieck | German writer» (en anglès). [Consulta: 31 maig 2020].
* ↑ «Simó de Guardiola i Hortoneda». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 28 febrer 2020].
* ↑ «Agustí Torres | enciclopèdia.cat». [Consulta: 28 juny 2020].
* ↑ «Juana María Ignacia Teresa Cabarrús y Galavert». Real Academia de la Historia. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Louis-Philippe Ier» (en francès). [Consulta: 26 octubre 2020].
# 2079

L'any 2079 (MMLXXIX) serà un any comú que començarà en dissabte segons el calendari gregorià, l'any 2079 de l'era comuna (CE) i Anno Domini (AD), el 79è any del tercer mil·lenni, el 79è any del segle xxi, i el desè any de la dècada del 2080.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* Es compleixen 100 anys del primer Congrés de Periodistes Catalans.
* 9 de setembre, Barcelona: L'any 1979, Jaume Vallcorba i Plana hi funda l'editorial Quaderns Crema.
* 17 d'abril, Barcelona: Se celebren 100 anys de les primeres emissions d'Ona Lliure, la primera de les ràdios lliures del país.
* 25 d'octubre, Catalunya: Es compleixen 100 anys de la celebració del referèndum en què resultà plebiscitat l'estatut d'autonomia, conegut com l'Estatut de Sau. Aquest entra en vigor el 8 de desembre, essent sancionada pel rei Joan Carles I com a llei orgànica estatal (Llei Orgànica 4/1979, de 18 de desembre). És publicada en els diaris oficials corresponents: BOE (22 de desembre) i DOGC (31 de desembre).

### Resta del món

* 3 d'abril, Espanya: Es compleixen 100 anys de les eleccions municipals espanyoles de 1979, que foren les primeres eleccions municipals després de la mort del General Franco.
* 3 de març, Espanya: Es compleixen 100 anys de la victòria de la Unió de Centre Democràtic, encapçalada per Adolfo Suárez, que guanyà les eleccions generals espanyoles de 1979 per majoria relativa.
* 1 d'abril, Iran: L'any 1979, després d'un referèndum, s'hi proclama una república islàmica.
* 4 de maig de 1979, fa cent anys:
** Madrid, Espanya: S'hi constitueix el Senat per primera vegada després del franquisme.
** Regne Unit: El Parlament Britànic nomena Margaret Thatcher cap de govern: serà la primera dona que ocupa aquest càrrec.
* Es compleixen cent anys de la publicació de jocs com Asteroids, Galaxian, Lunar Lander i Warrior per a recreativa o el FS1 Flight Simulator per a Apple II i TRS-80.

### Prediccions

* 1 de maig: Es preveu un eclipsi solar total a la ciutat de Nova York als Estats Units, a més de Nova Escòcia al Canadà.
* 6 de juny: Els camps smalldatetime a les bases de dades SQL-Server s'emboliquen l'1 de gener de 1900.
* 1 d'agost: Mercuri eclipsarà Mart per primera vegada des del 578.

## Referències

* ↑ «Ona Lliure comença a emetre». Estel Negre. [Consulta: 19 març 2011].
* ↑ «NASA - Total Solar Eclipse of 2079 May 01». nasa.gov.
# 288 aC

El 288 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Trèmul i Arvina (o també any 466 ab urbe condita). La denominació «288 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antic Egipte

* Probable fundació del Musèon d'Alexandria, precedent de totes les universitats, que albergava la famosa Biblioteca d'Alexandria. Fundada per Ptolemeu I Soter o, més probablement, pel seu fill Ptolemeu II Filadelf,

### Antiga Grècia

* Lisímac de Tràcia i Pirros, rei de l'Epir derroten Demetri Poliorcetes quan pretenia conquerir l'Àsia Menor i envaeixen Macedònia. Pirros es proclama rei de Macedònia.

### Sicília

* Després de la mort d'Agàtocles de Siracusa, els mamertins ocupen Messina, que els havia acollit hospitalàriament, matant tots els homes i prenent les dones.

### Antiga Roma

* Publi Corneli Arvina i Quint Marci Trèmul són elegits cònsols romans.

## Necrològiques

* Àsia Menor: Data aproximada de la mort d'Amastris d'Heracleia, princesa persa i germana de Darios III. Mor ofegada pels seus fills.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Wu, Jianzhong. The library of the 21st century (en anglès). Long River Press, 2005, p.183. ISBN 1592650481.
* ↑ Segons Joan Tzetzes, malgrat que no hi ha cap font antiga que faci al·lusió a la fundació del Musèon: Bagnall, Roger S. «Alexandria: Library of Dreams». Proceedings of the American Philosophical Society, 146, 12-2002, pàg. 348.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Demetri, XXII, 44
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XXI, 7
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IX, 42
* ↑ Memnó, Història d'Heracleia, 4, 5
# 286 aC

El 286 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Potit i Petus (o també any 468 ab urbe condita). La denominació «286 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Demetri Poliorceta, antic rei de Macedònia, davant de l'arribada a Grècia d'un exèrcit enviat per Seleuc I Nicàtor es veu obligat a retirar-se. Les seves tropes no el segueixen cap a l'interior d'Àsia i marxa a Cilícia per negociar amb Seleuc. Perd molts homes pel camí i li manquen subministraments, i els soldats l'abandonen. S'ha de rendir a Seleuc, que el fa presoner presoner i el confina.
* Lisímac de Tràcia expulsa de Macedònia al rei Pirros de l'Epir, i aprofita per ampliar el seu territori, incorporant-hi el regne de Peònia.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Gai Eli Petus i Marc Valeri Màxim Potit, segons els Fasti. Durant el seu consolat, l'any està marcat principalment per l'agitació política i social que va suposar la discussió pública de les anomenades lleis Hortènsies, que ratifiquen l'obligació per part del senat romà d'acceptar les decisions dels comicis tribunats i dels plebiscits que havia establert la llei Horatia Valeria.

## Notes

* ↑ La manca de fonts (els llibres de Titus Livi d'aquest període s'han perdut) no permet conèixer gaires notícies del seu any en el càrrec.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Demetri, XXII, 45-52
* ↑ Justí. Historiarum Philippicarum, XVII. 1
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, XVI, 10
* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 65 [Consulta: 17 abril 2022].
# 295 aC

El 295 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Rul·lià i Mus (o també any 459 ab urbe condita). La denominació «295 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Demetri Poliorceta, després de la mort de Cassandre, s'apodera d'Egina, Salamina, Ramnunt i altres llocs propers a Atenes, i finalment de la mateixa ciutat després d'un llarg setge, que la va obligar a rendir-se per la fam.
* Lanassa, filla d'Agàtocles, tirà de Siracusa, es casa amb el rei Pirros de l'Epir, i li aporta com a dot l'illa de Corfú (Corcira).
* Agàtocles, que havia acompanyat a la seva filla Lanassa a l'Epir, aprofita el viatge de tornada per apoderar-se de Crotona, i estableix un pacte amb els iapigis i amb els peucecis.
* Fila, filla d'Antípatre, queda assetjada a Salamina, a Xipre, per les forces de Ptolemeu I Sòter i s'ha de rendir, però Ptolemeu la tracta de manera honorable i l'envia, junt amb el seu fill, a Macedònia.
* A Tràcia, els gals, amb un exèrcit reduït, de només 15.000 infants i 3.000 cavallers, van derrotar les forces combinades dels tribal·lis i els getes.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Quint Fabi Màxim Rul·lià i Publi Deci Mus.
* Batalla de Sentinum en el context de la Tercera Guerra Samnita, on els romans vencen la coalició formada per samnites, etruscs, umbres i gals. Mus va primer al Sàmnium i després a Etrúria per ajudar a Màxim Rul·lià i dirigeix l'ala esquerra de l'exèrcit a la decisiva batalla de Sentinum, on va morir com un heroi, tal com havia fet el seu pare Publi Deci Mus. El cònsol convoca el pontífex màxim, anuncia el seu sacrifici, anomenat devotio i es dirigeix contra l'enemic.
* En aquesta batalla mor també el general samnita Egnaci, l'organitzador de la coalició i de la guerra.
* Una partida dels sènons arriba a Clúsium, ataca i derrota al pretor Luci Corneli Escipió Barbat quan era al seu campament, esperant l'exèrcit de cònsols.

## Naixements

* Apol·loni de Rodes, poeta i gramàtic grec (data aproximada).

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Demetri, XXII, 33, 34
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pirros, XII, 9, 10
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pirros, XII, 11
* ↑ The Cambridge ancient history: vol (. Londres: Cambridge University Press, 1989, p. 460. ISBN 9780521234467.
* ↑ Diodor de Sicília, Biblioteca històrica, XX, 93
* ↑ Justí. Historiarum Philippicarum, XXXV, 1
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, X, 16
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 25-29
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 18-19
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 11, 12
* ↑ «Apol·loni de Rodes». GEC. [Consulta: 10 març 2024].