OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Habitatge al carrer Ample, 34 (la Bisbal d'Empordà)

L'Habitatge al carrer Ample, 34 és una obra de la Bisbal d'Empordà (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de grans dimensions, que fa cantonada entre els carrers Ample i de Sant Jaume. Consta de planta baixa i tres pisos, amb golfes i terrat. La seva tipologia és similar a la de la casa Veí. A la planta baixa té obertures d'arc escarser, mentre que la resta són allindades; en tots els casos són emmarcades en pedra. La porta d'accés està situada a la façana del carrer Ample. Un dels elements més remarcables d'aquesta casa és el treball de la forja de les baranes dels balcons, diferents en cada pis. A les golfes hi ha òculs ovalats. L'edifici es corona amb cornisa motllurada i terrat, amb un cos de construcció posterior.

## Història

Aquesta casa segurament és coetània de la de Can Veí, que li és veïna i que data del 1845.
Durant el segle xix van ser construïts diversos edificis en aquesta zona, que són interessants pel seu valor tipològic.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Argentona, 43 (Mataró)

L'Habitatge al carrer Argentona, 43 és una obra historicista de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Habitatge entre mitgeres de planta baixa, dues plantes pis i golfes. Presenta una porta i finestra enreixada amb arcs escarsers a la planta baixa. Al primer pis hi ha un balcó corregut sustentat per cartel·les. Al segon pis hi ha dos balcons coronats amb un frontó neoclàssic per sobre dels quals hi ha dues claustres o respiralls de terra cuita. L'edifici acaba amb una cornisa aguantada per mènsules i un acroteri amb balustres.
# Habitatge al carrer Argentona, 7 (Mataró)

L'Habitatge al carrer Argentona, 7 és una obra historicista de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa cantonera de planta baixa i dos pisos que fa conjunt amb la del costat (número 5). Presenta un balcó central al primer pis i dos balcons separats a la segona planta tots ells aguantats per mènsules. L'edifici està rematat per una cornisa sostinguda per cartel·les i amb acroteri horitzontal a la part superior.
La façana, estucada, presenta un esgrafiat amb motius florals a les llindes i fris superior de les obertures de la planta baixa i superfície del primer pis. Petites cornises marquen les llindes de les obertures i els sostres de les plantes superiors. Als extrems de la façana hi ha un estucat a carreus picat.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Beata Maria, 4 (Mataró)

L'Habitatge al carrer Beata Maria, 4 és una obra barroca de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa de planta baixa i tres plantes pis. A la planta baixa hi ha un portal amb brancals i llinda de pedra i ventalles. Balcons i finestres al primer i segon pis i balcons plans seguint el pla de façana a la tercera planta. L'edifici acaba amb una cornisa i barana d'obra amb merlets.
Destaca la fusteria del balcó del primer pis amb arcs de mig punt. Aquest edifici forma conjunt amb les cases número 2 i 6 del carrer Beata Maria i amb can Ricart.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Coll del Castell, 9 (Rupit)

L'Habitatge al carrer Coll del Castell, 9 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa mitgera coberta a dues vessants i amb el carener paral·lel a la façana la qual es troba orientada a llevant. Consta de planta baixa i dos pisos, a la planta hi ha un portal rectangular i un gros portal adovellat, dues finestres rectangulars al primer amb ampit i espieres tapiades, al segon un balconet amb barana de fusta i una finestreta amb ampit motllurat. És construïda en lleves de pedra i els carreus de les obertures són carejats i polits.

## Història

La plaça del coll del Castell es troba a la part alta de la vila de Rupit, sota el mur de llevant del Castell. Les cases estan assentades damunt el cingle i la gran majoria pertanyen als segles XVII-XVIII. Com totes les de Rupit han estat restaurades respectant la tipologia primitiva. L'establiment de Cavallers al Castell de Rupit donà un caire aristocràtic a la vila. Al segle xiv la demografia baixa considerablement, al fogatge del segle xvi s'experimentà un cert creixement i al segle xvii comença a ésser un nucli important de població, ja que durant la guerra dels Segadors (1654) s'hi establiren molt francesos.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Doctor Roure, 17 (Tremp)

L'Habitatge al carrer Doctor Roure, 17 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici situat al centre del nucli urbà de Tremp, fent cantonera. L'edifici consta d'una construcció de tres nivells d'alçada, planta baixa i dos pisos. Destaquen les dues façanes, per la disposició simètrica de les obertures i la claredat i senzillesa dels elements decoratius que se centren en la cantonada arrodonida i motllurada, la decoració d'oves en l'emmarcament de les finestres i la cornisa motllurada del ràfec que presenta una decoració d'escacs. Són motius decoratius d'estil neoclàssic.
El sentit de simetria ve marcat també de manera horitzontal per la disposició dels balcons, que presenten una combinació de barrots helicoidals, plans i de motius ondulants.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Doctor Roure, 29 (Tremp)

L'Habitatge al carrer Doctor Roure, 29 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici situat al centre del nucli de Tremp, fent cantonera. L'edifici consta d'una construcció en xamfrà i de quatre nivells d'alçada, planta baixa i tres pisos, encara que el darrer és de dimensions més reduïdes. Presenta trets de l'arquitectura domèstica de la primera meitat del segle xx. La façana es caracteritza per una senzillesa compositiva, una distribució simètrica i ordenada de les obertures i per les faixes verticals que delimiten els frontis. A la planta baixa destaca l'arrebossat simulant pedra amb estries horitzontals i al primer pis destaca la tribuna del frontis central. En el voladís de la coberta es concentren elements decoratius d'estil classicista com les mènsules i uns esgrafiats de motius florals en l'espai que separen aquestes. La coberta és a tres vessants i de teula àrab.
# Habitatge al carrer Escoda, 17-19 (Viladecans)

L'Habitatge al carrer Escoda, 17-19 és una obra del municipi de Viladecans (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una casa de planta baixa, pis i terrat que té dues entrades diferenciades, corresponents a dos habitatges independents, tot i que els elements són disposats de manera simètrica. Un dels habitatges fa cantonada.
A la planta baixa hi ha, a banda i banda de cada porta, dues finestres que l'emmarquen (una de les de l'habitatge de la cantonada és oberta al xamfrà). Al primer pis hi ha un balcó emmarcat per dues finestres.
Els arcs que protegeixen les obertures són diferents: a la planta baixa els arcs són rebaixats i resseguits per una línia o motllura de maó a manera de guardapols; al primer pis les obertures són allindanades i l'arc guardapols, també fet amb línia o motllura de maó, és mixtilini. El terrat és tancat per una balustrada i un petit tram de mur de coronament semicircular al centre.

## Història

La casa fou construïda el primer quart del segle xx.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Fira de Sant Isidre, 5 (Amer)

L'Habitatge al carrer Fira de Sant Isidre, 5 és una obra d'Amer (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Immoble de dues plantes, entre mitgeres, cobert amb una teulada a dues aigües de vessants a façana. Està ubicat a l'esquerre del carrer Fira de Sant Isidre.
La planta baixa consta de quatre obertures irrellevants, que no han rebut cap tractament singular a destacar.
En el primer pis trobem tres obertures irrellevants, complementades amb una gran balconada de ferro forjat, que ocupa gran part de l'espai físic de la façana. Tot i que la barana presenta una ornamentació de caràcter vegetal, es tracta d'un treball bastant auster i sobri i mancat de gràcia compositiva.
La façana posterior de l'immoble, que dona al carrer Fira dels Reis, a diferència de la façana principal, consta de tres plantes i s'adapta físicament al desnivell del carrer.
En la planta baixa trobem dues grans obertures quadrangulars que actuen com a garatges.
El primer pis consta de dues obertures rectangulars, equipades amb llinda monolítica, muntants de pedra i ampit treballat. Difereixen únicament en la funcionalitat i la mida. I és que la de la dreta més petita, està projectada com a finestra, mentre que la de l'esquerra, de majors dimensions, amb un petit ampit de ferro forjat, és projectada com a balconada.
En el segon pis trobem tres obertures irrellevants.
Tanca la façana en la part superior, un ràfec prominent format per cinc fileres: la primera de rajola plana, la segona de rajola en punta de diamant, la tercera de rajola plana, i la quarta i cinquena de teula.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8
# Habitatge al carrer Fusina, 26 (Vic)

L'Habitatge al carrer Fusina, 26 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgeres que consta de planta baixa, dos pisos i coberta amb teula aràbiga a dues vessants. A la planta hi ha dos portals d'arc escarser formant un fris de pedra. La mida de les obertures disminueix amb l'alçada. Els dos pisos són simètrics i s'hi obren balcons i dues finestres, algunes de cegues. Els pisos estan marcats per frisos de ceràmica, element que es repeteix damunt les obertures formant una mena de trencaaigües de ceràmica verda amb relleus. Els balcons tenen boniques baranes de forja. Cal remarcar el ràfec recobert per ceràmica vidriada.

## Història

Edifici que segurament ja existia al segle xviii i que és producte de la transformació d'un habitatge unifamiliar en plurifamiliar, reformat al segle xx.
Es troba a l'eixample Morató que el 1734 creà la Plaça dels Màrtirs com a centre del reticulat entre el carrer Manlleu i els Caputxins i entre el carrer Nou i el Passeig. El carrer Fustina seria un dels carrers intermedis d'aquest entramat com el Trinquet, Sant Antoni, Sant Sebastià...

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Gurb, 66 (Vic)

L'Habitatge al carrer Gurb, 66 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgeres que consta de planta baixa i dos pisos. Són de planta rectangular i coberta a dues vessants, amb un petit ràfec amb colls de biga de fusta. Presenta un eix de composició vertical no centrat. A la planta s'hi obren dos amplis portals d'arc escarser, al primer pis hi ha dos balcons amb baranes decorades i llosanes d'obra, i al segon pis presenta dues finestres.
Els brancals i les llindes de les obertures principals són de pedra. La resta de façana és arrebossada. Els baixos estan destinats al comerç. L'edifici ha sofert algunes reformes un xic desafortunades.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus vers el segle xii i on s'anaren transformant les masies i edificacions en cases entre mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construí l'església gòtica dels Carmelitans prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemany, enderrocada el 1655 en convertir-se la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. Als segles XVII-XVIII es construí l'actual convent i l'església dels Carmelitans calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'Eixample Morató. Al segle xix, amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri entre el carrer Gurb i de Manlleu també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria revitalitzar-lo
L'edifici probablement és de finals del segle xviii i l'estat actual possiblement correspongui a una reforma de principis del segle xx.

## Referències

* 1 2 3 4 5
# Habitatge al carrer Gurb, 75

L'Habitatge al carrer Gurb, 75 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa mitgera que consta de planta baixa i dos pisos, l'alçada dels quals i les mides de les obertures disminueix amb l'alçada. És de planta rectangular i coberta a dues vessants. Presenta un eix de composició vertical respecte a l'obertura principal de la planta baixa. Els brancals i llindes de les obertures principals són de pedra. Cal remarcar el portal principal d'arc rebaixat i format per dovelles amb motllura. La finestra principal del primer pis i té un ampit també motllurar. La façana es troba arrebossada i el ràfec és ampli amb colls de biga de fusta.
Aquest edifici ha estat enderrocat, actualment hi ha una construcció nova.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus cap al segle xii, moment en què les masies anaven canviant la seva fesomia a favor de cases mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construir l'església gòtica dels Carmelites prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemenay que fou enderrocada el 1655 en convertir la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. En els segles XVII-XVIII es va construir l'actual convent i l'església dels Carmelites calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'eixample Morató. Al segle xix amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri, entre el carrer Gurb i el carrer de Manlleu, també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria rehabilitar-lo. L'edifici és segurament l'exemple millor conservat del tipus d'edificació de finals del segle xviii del carrer de Gurb. La data del 1785 es podria deduir de les inscripcions de les cases núm.- 49 i 51 de susdit carrer.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Llibertat, 4 (el Papiol)

L'Habitatge al carrer Llibertat, 4 és una obra modernista del Papiol (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge interessant, ubicat en una cantonada, tot i que actualment transformat i no gaire ben conservat. A la part baixa hi ha un sòcol de pedra vista, tot seguit trobem un mosaic de mig metre d'alçada fet amb pedres, còdols i peces ceràmiques de diversos colors, record del trencadís, amb motius florals; la resta de la façana és arrebossada. Destaquem les obertures com a element distintiu de l'immoble. A la planta baixa, al costat de l'entrada, hi ha una obertura, en origen un arc escarser, avui allindat amb formigó, que té una reixa de ferro forjat amb motius ondulants. Sobre seu, al primer pis, trobem una finestra allindanada amb ampit de pedra, una petita reixa fins a mitja alçada, i sobre la llinda dos buits simètrics que dibuixen un arc el·líptic i un triangle esglaonat que donen molta animació a l'obertura.

## Història

Els buits de la façana del primer pis són un motiu típic de les cases de pagès del segle xix, força comú en l'indret. Eren usades com a ventilació als galliners.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Lloselles, 2 (Martorell)

L'Habitatge al carrer Lloselles, 2 és una obra del municipi de Martorell (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un habitatge força estret ubicat en una cantonada. Està estructurat en planta baixa i pis. Les obertures estan distribuïdes de forma ordenada, al primer pis veiem finestres allindanades amb motllures que li donen a primer cop d'ull, aspecte d'arc conopial. Hi ha un balcó que recorre tota la façana. A la planta baixa, en canvi, trobem finestres d'arc georgià amb les cantonades arrodonides. Hi ha alguna obertura que no és real, està pintada sobre el mur. De fet a l'entrada succeeix una cosa similar, hi ha dues figures antropomorfes que sembla que obrin les cortines, motiu també policromat. Remata l'edifici un frontó mixtilini que ens amaga la coberta. Les façanes de l'edifici es troben en molt mal estat.
# Habitatge al carrer Major, 1-3 (Almoster)

L'Habitatge al carrer Major, 1-3 és una casa d'Almoster (Baix Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres situat al carrer Major. Es tracta d'un casal que destaca per la composició de la façana, a través de la disposició simètrica de les obertures. Els tres portals de la planta baixa, un dels quals es d'arc rebaixat i amb les dovelles vistes. El primer pis destaquen els balcons amb volades de pedra motllurada i les baranes metàl·liques que segueixen una mateixa línia decorativa geomètrica i de reminiscències vegetals.

## Enllaços externs

* «Habitatge al carrer Major, 1-3». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Habitatge al carrer Major, 16 (Vinyols i els Arcs)

L'Habitatge al carrer Major, 16 és una obra de Vinyols i els Arcs (Baix Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta baixa i dos pisos amb teulada a doble vessant i el carener paral·lel a la façana principal. A la planta baixa s'obre una gran porta d'arc de mig punt adovellada i en la dovella clau apareix la inscripció: "1728". A un nivell entremig entre les dues plantes inferiors s'obre un balcó amb barana de ferro forjat. Al primer pis hi ha dos balcons amb la barana igual a l'anterior. A l'últim pis s'obren tres finestres d'arc de mig punt, la del centre més ample que les laterals.

## Enllaços externs

* «Habitatge al carrer Major, 16». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Habitatge al carrer Major, 26 (Almoster)

L'Habitatge al carrer Major, 26 és una casa d'Almoster (Baix Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici situat a la cantonada entre el carrer Major i el carrer Quarter del Sud. La construcció, amb una façana en xamfrà, és el resultat de reformes posteriors. Els paraments de les façanes es mostren arrebossats i emblanquinats. Destaca la portalada de la façana del xamfrà: un arc rebaixat adovellat amb una inscripció a la dovella clau: "1885"

## Enllaços externs

* «Habitatge al carrer Major, 26». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Habitatge al carrer Major, 33 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge al carrer Major número 33 de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) és un edifici modernista protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És una casa de planta baixa i un pis que fa cantonada. A la planta baixa s'obre l'aparador de la botiga a les dues façanes; aquí hi ha un treball en fusta i vidre, jugant amb les línies corbes, d'inspiració modernista. En el pis superior es troba una obertura decorada amb una motllura amb relleus vegetals i la llinda té un medalló central i decoració vegetal. Aquesta porta dona pas a un balcó de forma semicircular amb la barana de ferro forjat amb decoració vegetal i floral; aguanta el balcó una mènsula semicircular amb un medalló que porta la data "1904" inscrita. Aquest nivell té el parament de maó vist i a les cantonades hi ha pilastres encoixinades.
Coronant l'edifici hi ha quatre cartel·les que aguanten el ràfec d'una cornisa sobre la qual es troba un coronament de forma ondulant, rematada amb tres flors i l'escut de la Mancomunitat de Catalunya al centre.

## Història

L'any 1883, aprofitant el pas al comú de l'Hort del Rector, es va iniciar el primer eixample de l'Hospitalet. Es construí l'ajuntament, un mercat i unes escoles i es passà a urbanitzar els carrers propers. Un d'ells és el carrer Príncep de Bergara, a la cantonada del qual amb el carrer Major es construí aquesta casa. La majoria d'aquestes construccions estan bastides sobre restes medievals, ja que el carrer era el camí ral, que s'edificà paral·lelament al barri del Xipreret cap als segles xvi i xvii.

## Referències

* «Habitatge al carrer Major, 33». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge al carrer Major, 5 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge al carrer Major, número 5, de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès), és un edifici del segle xix protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici d'habitatges de planta baixa i dos pisos entre mitgeres. El mur és encoixinat. Totes les obertures, llevat dues de la planta baixa, tenen pilastres a manera d'emmarcament. A la porta d'accés a l'edifici hi ha un petit relleu amb ornamentació vegetal i les inicials FC de Francisco Company que fou qui encarregà l'obra. A les finestres balconeres les pilastres són llises culminades per petits capitells corintis, les llindes decorades amb relleus i a cada extrem una flor.
A la part inferior dels balcons i la cornisa hi ha cartel·les amb volutes. Són també força característiques les baranes dels balcons de ferro forjat, molt treballades. A la planta baixa hi ha un mosaic amb una escena del Calvari.

## Referències

* «Habitatge al carrer Major, 5». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge al carrer Manlleu, 25 (Vic)

L'Habitatge al carrer Manlleu, 25 és una obra eclèctica de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa d'habitatges entre mitgeres que consta de planta baixa, tres pisos, terrat i coberta amb teula aràbiga a dues vessants.
A la planta s'hi obren dos portals, un de gran que correspon a l'establiment comercial i l'altre més petit que condueix a l'escala de veïns.
Els tres pisos presenten una gradació en la mida de les obertures i fins i tot en la grandària de les llosanes dels balcons, que són de pedra. L'obertura de llum de cada pis consisteix en un balcó.
La façana és rematada per una petita barbacana a manera de cornisa. Al damunt hi ha pilars que sostenen la barana del terrat.
L'estat de conservació és dolent però s'està restaurant.

## Història

Edifici que ja existia al segle xviii, fou reformat i ampliat al segle xix i actualment es troba en el mateix procés. És interessant com a exemple de transformació dels edificis barrocs en habitatges plurifamiliars.
Situada a l'antic camí itinerant que arribava a la ciutat i que va començar a créixer al segle xii. Al segle xiii va creixent el raval del carrer de Manlleu i al segle xiv es comença a construir el convent de les clarisses entre aquest carrer i el de Santa Joaquima. Al segle xvi comença a construir-se Santa Clara la Nova i al segle xvii s'hi instal·len els carmelitans descalços (a l'actual Sant Miquel). A partir d'aquest segle es comencen a construir els eixamples de la ciutat i es refà el barri de Santa Eulàlia entre els carrer de Manlleu i els dels caputxins. Al segle xviii desapareix el portal d'aquest carrer. Al segle xix finalment acaba amb l'eixample de l'horta d'en Xandri entre aquest carrer i el Gurb.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7