OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Oreneta andina

L'oreneta andina (Orochelidon andecola) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba a Bolívia, Perú i nord de Xile i Argentina. El seu hàbitat natural principal són els herbassars i matollars tropicals i subtropicals d'altura, tot i que també se la troba en els cursos d'aigua de l'interior. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta andina». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 612. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Andean Swallow. Orochelidon andecola» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Hiperònim

Un hiperònim (mot derivat dels termes grecs: ὑπέρ, hypér, 'sobre' i ὄνυμα, ónyma, 'nom'), també anomenat terme paraigua, és un terme general que correspon a més que un terme relatiu però més particular (l'hipònim). Semànticament, un hiperònim no posseeix cap tret semàntic, sema, que no comparteixi amb el seu hipònim, mentre que aquest sí que posseeix trets semàntics que el diferencien d'aquell. Per exemple, cotxe és hiperònim de descapotable, ja que posseeix els semes [+vehicle], [+amb motor] i [+petita mida], que comparteix amb aquest, mentre que descapotable posseeix a més a més el tret [+sense capota], que el diferencia de cotxe.
La classificació en hiperònims i hipònims permet fer mapes semàntics o diccionaris ideològics, entre d'altres, ja que es poden aplegar aquelles paraules que tracten d'un mateix assumpte. Els hiperònims tenen un caràcter més abstracte que els seus hipònims i les categories principals solen correspondre als grans universals de l'ontologia o a les classes aristotèliques (mentre que els hipònims correspondrien a l'espècie). En l'aprenentatge, els hiperònims s'assoleixen per raonament inductiu o estudi, ja que no sempre tenen un correlat en el món que permeti captar-los per l'experiència, sinó que sorgeixen en generalitzar les característiques dels hipònims.

## Exemples

* falciot, pardal, passerell i pit-roig, hipònims de l'hiperònim ocell
* cotxe, moto, tren i avió, hipònims de l'hiperònim vehicle

## Termes relacionats

* Sinònim
* Hipònim

## Referències

* ↑ «hiperònim». GEC. [Consulta: 5 març 2021].
* ↑ «hipònim». GEC. [Consulta: 5 març 2021].
# Oreneta del Carib

L'oreneta del Carib (Progne dominicensis) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). És endèmica de les illes del Carib (excepte Cuba), des de Jamaica, passant per la Hispaniola fins a les Petites Antilles. Els seus hàbitats principal són les terres llaurades, les terres de pastura, les àrees forestals fortament degradades i les àrees urbanes. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta del Carib». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 611. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Caribbean Martin. Progne dominicensis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta del Perú

L'oreneta del Perú (Progne murphyi) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba a l'extrem nord de Xile i a tota la zona litoral del Perú. El seu hàbitat natural principal són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes, els herbassars secs tropicals i subtropicals, roquissars, terres llaurades, terres de pastura i àrees urbanes. El seu estat de conservació es considera gairebé amenaçat.

## Referències

* ↑ «Oreneta del Perú». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 611. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Peruvian Martin. Progne murphyi» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta pit-roja

L'oreneta pit-roja (Cecropis semirufa) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba a l'Àfrica subsahariana. Els seus hàbitats principals són la sabana seca, les praderies i matollars tropicals i subtropicals, les praderies temperades, els cursos d'aigua, les terres llaurades, les terres de pastures, els jardins rurals i les àrees forestals fortament degradades. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta pit-roja». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 608. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Rufous-chested Swallow. Cecropis semirufa» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Daniel Prodan

Daniel Claudiu Prodan (Satu Mare, 23 de març de 1972 - Voluntari, 16 de novembre de 2016) fou un futbolista romanès que jugava de defensa.

## Trajectòria

Va debutar a la lliga romanesa amb l'Steaua Bucarest, on va guanyar cinc campionats de lliga. Després va militar a l'Atlètic de Madrid i al Glasgow Rangers, on no va poder jugar per culpa d'una greu lesió.
Va ser 54 vegades internacional amb la selecció de futbol de Romania, tot marcant un gol, contra Eslovàquia. Va formar part del combinat del seu país que va acudir al Mundial de 1994 i a l'Eurocopa de 1996.

### Clubs

| Temporada | Club | Lliga | Partits | Gols |
| 1991/92 | Olimpia Satu Mare | Romania | N/A | N/A |
| 1992/93 | Olimpia Satu Mare | Romania | N/A | N/A |
| | Steaua Bucureşti | Romania | 20 | 1 |
| 1993/94 | Steaua Bucureşti | Romania | 27 | 2 |
| 1994/95 | Steaua Bucureşti | Romania | 31 | 2 |
| 1995/96 | Steaua Bucureşti | Romania | 31 | 5 |
| 1996/97 | Steaua Bucureşti | Romania | 12 | 0 |
| | Atlètic de Madrid | Espanya | 17 | 4 |
| 1997/98 | Atlètic de Madrid | Espanya | 17 | 0 |
| 1998/99 | Rangers FC | Escòcia | N/A | N/A |
| 1999/00 | Rangers FC | Escòcia | N/A | N/A |
| | Steaua Bucureşti | Romania | 1 | 0 |
| 2000/01 | Rocar Bucureşti | Romania | 15 | 3 |
| 2001/02 | Naţional Bucureşti | Romania | 5 | 0 |
| | FC Messina Peloro | Itàlia | 5 | 1 |
| 2002/03 | Naţional Bucureşti | Romania | 7 | 0 |

## Referències

* ↑ «Muere Daniel Prodan, ex jugador del Atlético de Madrid» (en castellà). Marca, 17-11-2016. [Consulta: 21 novembre 2016].
# Edifici dels Cafès Callís

L'Edifici dels Cafès Callís és una obra d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa entre mitgera de planta rectangular, amb teulat a dos aigües i amplis voladissos amb rajoles vidriades de colors taronges i verd, formant motius geomètrics. Can Callís disposa de planta baixa, amb ampli portal destinat a magatzems i fabricació de cafè i portal per accedir al primer pis. La reixa de ventilació ens dona la data de remodelació de l'edifici: 1930 i les inicials M. F. La balconada del primer pis té dues portes d'accés decorades amb una motllura ornamentada.

## Història

Entre els anys 1860 i 1880 es realitza la urbanització del carrer Mulleres i de la sortida de L'Horta del Carme. Serà el moment en què es bastiren les cases de la família, la sala Treserres (que seguirà la mateixa tipologia que les seves veïnes), Can Masó, etc. En el solar de Can Callís es bastiren uns magatzems amb tres grans porxades i l'any 1930 es va aterrar aquesta edificació i es va bastir l'actual.

## Referències

* 1 2
# Alexandria (Romania)

Alexandria (pronunciació en romanès: [alekˈsandri.a]) és la capital del comtat de Teleorman, a Muntènia (Romania). Es troba al sud-oest de Bucarest, cap a la frontera amb Bulgària. La ciutat està situada al riu Vedea i té més de 45.000 habitants.
Alexandria va rebre el nom del seu fundador, Alexandru D. Ghica, príncep de Valàquia des de l'abril de 1834 fins al 7 d'octubre de 1842. La seva població el 1900 era de 1.675 habitants. El gra, que era el principal comerç d'Alexandria en aquell moment, es va enviar tant per ferrocarril fins al port danubià de Zimnicea com per riu a través del Giurgiu.
El 1989, la ciutat tenia més de 63.000 habitants i més de sis grans fàbriques. Una estimació del 2020 situa la població en 49.878.

## Fills il·lustres

* Cătălin Botezatu (1966 -), creador de moda
* Alexandru Colfescu (1899 - 1976), alcalde, advocat, escriptor
* Anghel Demetriescu (1847 - 1903), historiador
* Ciprian Manolescu (1978 -), matemàtic

## Referències

* 1 2 «Populatia – Primăria Municipiului Alexandria» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2020-10-27. [Consulta: 25 octubre 2020].
# Dianeura jacksoni

Dianeura jacksoni és una espècie de lepidòpter zigenoïdeu de la família dels himantoptèrids (Himantopteridae), subfamília Anomoeotinae. És endèmica de l'Illa Manda (Kenya).

## Referències

* ↑ «Funet - Dianeura» (en anglès). [Consulta: 1r març 2025].
# Anell de Barnard

L'anell de Barnard (Sh 2-276) és una nebulosa d'emissió de la constel·lació d'Orió. Forma part d'un núvol molecular gegant que també conté les nebuloses Cap de cavall i la nebulosa d'Orió. L'anell pren la forma d'un gran arc centrat aproximadament en la nebulosa d'Orió. Es creu que els estels de la nebulosa d'Orió són els responsables de la ionització de l'anell.
L'anell ocupa uns 600 minuts d'arc vist des de la Terra, cobrint una gran part d'Orió. Es pot veure bé en fotografies de llarga exposició, encara que amb cels molt foscos podria arribar a veure's a ull nu.
S'estima que es troba a una distància de 1.600 anys llum, donades les seves dimensions d'un 300 anys llum de diàmetre. Es creu que s'originà en una explosió de supernova farà uns 2 milions d'anys. Altres estels podrien haver estat el resultat de la mateixa explosió. AE Aurigae, Mu Columbae i 53 Arietis, es creu que podrien formar part d'un sistema múltiple d'estels que un component feu explotar en forma de supernova.

## Referències

* 1 2 «HII regions of the Northern Milky Way: medium large field photographic atlas and catalogue». Astronomy and Astrophysics, 1976, pàg. 25–54.
* ↑ «The Internet Encyclopedia of Science: Barnard's Loop (Sh 2-276)». David Darling. [Consulta: 22 abril 2008].
* Gaylard M.J. (1984), Detection of the H 142-alpha line from the Barnard Loop, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, v. 211, p. 149.
* Reynolds R.J., Ogden P.M. (1979), Optical evidence for a very large, expanding shell associated with the I Orion OB association, Barnard's loop, and the high galactic latitude H-alpha filaments in Eridanus, Astrophysical Journal, v. 229, p. 942.

## Enllaços externs

* Foto on s'identifiquen diferents nebuloses a Orió Arxivat 2010-09-17 a Wayback Machine..
* Entrada de l'Encyclopaedia of Astrobiology, Astronomy, and Spaceflight.
# Panxa-ampla

Joan Baptista Pujol i Fontanet (Alfara de Carles, 23 d'abril del 1857 - Tarragona, 16 de juny del 1883), més conegut amb el seu malnom de Panxa-ampla, va ser un bandoler de les terres del sud de Catalunya.
Panxampla era famós i conegut pels pobles d'Alfara de Carles, els Reguers, Beseit i per les muntanyes dels Ports i fins i tot a les terres d'Espanya.
Va ser sotmès a un consell de guerra i sentenciat a mort per haver ferit un guàrdia civil, en una de les nombroses escaramusses hagudes pels Ports de Tortosa-Beseit. Després d'un crim de taverna que probablement no havia comès ell, fugí a la muntanya, on s'amagà i sobrevisqué uns tres anys. Finalment va passar a França on va romandre dos anys com a soldat carlí exiliat. Va conèixer Victorine, i tingueren un fill. Fou pres per dos gendarmes i dos guàrdia civils a un cafè de Carcassona, el 7 de desembre de 1882. Fou afusellat per un escamot de soldats al costat de la porta de Sant Antoni a la ciutat de Tarragona el dia 16 de juny de 1883 a les 8 del matí.
Segons Vergés Paulí, Panxampla «feia anar esparverats els masovers de les muntanyes dels Ports, tot i que hi havia gent que el defensava, ja que només tenia ‘males entranyes' per als rics i per als que el perseguien i en canvi tenia bon cor per als pobres». D'aquí que a vegades al sud de Catalunya se l'ha anomenat «el Robin Hood de les terres de l'Ebre».
Conta la tradició oral que només portava una manta, un trabuc i un punyal. Es pot dir que la seva història o llegenda sempre ha estat present pels pobles on es va moure, fins i tot el grup de cantautors de les Terres de l'Ebre Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries té en el seu repertori una cançó dedicada a la figura del bandoler més conegut del sud de Catalunya.

## Referències

* ↑ Gómez del Val, Fernando. «Joan Pujol i Fontanet» (en castellà). Real Academia de la Historia. [Consulta: 13 febrer 2020].
* ↑ Lletra de la cançó Arxivat 2008-04-01 a Wayback Machine. al web de Quico el Cèlio, el Noi i el Mut de Ferreries

## Vegeu també

* Bandolerisme a Mallorca
* Perot Rocaguinarda
* Pere Altarriba
* Llorenç Coll
* Joan de Serrallonga
* Jaume el Barbut

## Enllaços externs

* Gustau Moreno, «L'efemèride: detenció de Panxampla», Marfanta, Diari digital de les terres de l'Ebre, 9 de desembre de 2007.
* Emigdi Subirats i Sebastià, «Panxampla, bandoler ebrenc», Lletres ebrenques, del 10 de novembre del 2008.
* Bandolers Arxivat 2010-08-29 a Wayback Machine.
# Hermine Spies

Hermine Spies (Löhnberg (Districte de Limburg-Weilburg), 25 de febrer, 1857 - Wiesbaden (Hessen), 26 de febrer, 1893), va ser una cantant d'òpera i concerts alemanya.

## Biografia

Hermine Spies va ser considerada una de les principals contralts de finals del segle XIX i una intèrpret excepcional de les obres de Johannes Brahms, a qui va conèixer personalment. Spies va entaular una estreta amistat amb Brahms molt més gran que ella a finals de la dècada de 1870, i va compondre diverses cançons per a ella i la va acompanyar al piano en recitals, inclòs el seu Fünf Lieder, op. 105. Sovint es pensa que Brahms estava enamorat de la jove cantant.
Nascuda a prop de Löhnberg, Spies es va traslladar amb la seva família a Wiesbaden el 1879. Va prendre classes amb el professor de veu Julius Stockhausen al Dr. Conservatori Hoch de Frankfurt del Main i va debutar a l'escenari el 1880 a Mannheim. El 1892 es va casar amb un jutge anomenat Walter Hardtmuth. Tot i que estava a l'altura de la seva carrera, va decidir retirar-se a la vida privada. Va morir als 36 anys mentre estava embarassada.
Un carrer va rebre el seu nom el 1958 a Wiesbaden.

## Referències

* ↑ Potter, Tully. ""The Brahms Violin Sonatas"". Deutscher Grammophon. Archived from the original on 23 September 2015. Retrieved 18 April 2017.
* ↑ Brahms Symphonies No 1 & 3". Hyperion. Retrieved 18 April 2017.

## Fonts

* Caroline Valentin: Escup, Hermione. A: Biografia general alemanya (ADB). Volum 54, Duncker & Humblot, Leipzig 1908, pàgs. 413–415.
* Bernhard Hemmerle: Espies, Hermione. A: Lèxic de l'Església Biogràfic-Bibliogràfic (BBKL). Volum 26, Bautz, Nordhausen 2006, ISBN 3-88309-354-8, columnes 1446–1450.
* Minna Spies: Còpia digital Hermine Spies: Un llibre commemoratiu per als seus amics, Stuttgart 1894
# Gabriel Aixemús i Folch

Gabriel Aixemús i Folch (Reus, 6 de gener de 1748 - Reus, 10 de maig de 1816) va ser un comerciant i polític català. En alguns documents, i pel fet de ser ciutadà honrat de Barcelona, se l'anomena Gabriel d'Aixemús.
Fill d'Antoni Aixemús i Morell (Reus, 1725 - 1794) i net de Francesc Aixemús i Figuerola, seguí els negocis de l'avi i del pare, i establí una societat amb Marià de Nicolau (també comerciant i ciutadà honrat reusenc) per la compra d'una barca per dedicar-se al comerç. Rovira diu que "la barca era al mateix temps, una indústria, una empresa mercantil i una companyia de transport". El 1771 es casà amb Maria Isabel Simó i Sabater, filla del ciutadà honrat de Barcelona Gabriel Simó i Miró, que li aportà un dot de 17.000 lliures. El seu germà, Felip Aixemús i Folch, també ciutadà honrat de Barcelona, es casà el mateix dia amb una altra filla de Gabriel de Simó, Rosa Simó i Sabater. Gabriel Aixemús participà en la Guerra Gran com a oficial dels Miquelets. El 1787- 88 va ser alcalde de Reus, i el 1801 i 1802 va ser síndic personer a l'ajuntament d'aquella ciutat. Un fill seu, Francesc d'Aixemús i Simó, va ocupar càrrecs a l'ajuntament de Reus, i el seu net Antoni d'Aixemús i Baldrich, també en va ser alcalde.

## Referències

* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 18 febrer 2025].
* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 18 febrer 2025].
* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 18 febrer 2025].
* ↑ Rovira i Gómez, Salvador-J. La burgesia mercantil de Reus ennoblida durant el segle XVIII. Tarragona: La Diputació, 1994, p. 13 i 18. ISBN 8487123678.
# Jessica Jones (sèrie de televisió)

Marvel's Jessica Jones, o simplement Jessica Jones, és una sèrie de televisió estatunidenca de Melissa Rosenberg creada per a Netflix, i que està basada en el personatge de Marvel Comics del mateix nom. Té lloc al Marvel Cinematic Universe (MCU), compartint continuïtat amb les pel·lícules del mateix univers, i és la segona sèrie Marvel que va conduir fins a la minisèrie i crossover The Defenders. La sèrie està produïda per Marvel Television en associació amb ABC Studios i Tall Girls Productions, amb Rosenberg fent de showrunner. Scott Reynolds va ser el co-showrunner per a la tercera temporada.
Krysten Ritter fa de Jessica Jones, una ex-superheroïna que obri la seua pròpia agència de detectius. Rachael Taylor, Eka Darville, i Carrie-Anne Moss també hi apareixen, amb Mike Colter, Wil Traval, Erin Moriarty, i David Tennant participant en la primera temporada, amb J.R. Ramirez, Terry Chen, Leah Gibson i Janet McTeer participant de la segona, i amb Benjamin Walker, Sarita Choudhury, Jeremy Bobb, i Tiffany Mack unint-se per a la tercera.
Una versió de la sèrie va estar desenvolupada en principi per Rosenberg per a l'ABC el 2010, però la cadena no la va voler. A finals de 2013 Rosenberg va estar redefinint la sèrie per a Netflix amb el títol A.K.A. Jessica Jones. Ritter va signar com a Jones el desembre de 2014. Jessica Jones està filmada a Nova York, en àrees que encara semblen com el vell Hell's Kitchen.
Tots els episodis de la primera temporada es van estrenar el 20 de novembre de 2015. La sèrie va rebre crítiques positives, amb els crítics destacant les actuacions de Ritter i Tennant i també el to noir, l'aproximació a la sexualitat, i la representació de temes foscos com la violació, l'abús i el trastorn per estrès posttraumàtic (TEPT). El gener de 2016 Netflix va renovar Jessica Jones per a una segona temporada; amb el rodatge començant l'abril de 2017 i acabant el setembre de 2017. La segona temporada va ser publicada el 8 de març de 2018, i una tercera temporada va ser encarregada el 12 d'abril de 2018, sent estrenada el 14 de juny de 2019. El 18 de febrer de 2019, Netflix va cancel·lar la sèrie; fent de la tercera temporada l'última.

## Referències

* ↑ Hipes, Patrick. «'Marvel's Jessica Jones' Gets Final-Season Premiere Date On Netflix». Deadline Hollywood, 28-05-2019. [Consulta: 28 maig 2019].
* ↑ Patten, Dominic. «‘The Punisher’ & ‘Jessica Jones' Canceled By Netflix; Latter’s 3rd Season Still To Air». Deadline Hollywood, 18-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-18. [Consulta: 18 febrer 2019].
Sèries originals de Netflix :
Sèries en emissió :
Sèries acabades :
Sèries continuades :
# El talent de Ripley (novel·la)

El talent de Ripley (títol original en anglès, The Talented Mr. Ripley) és una novel·la de thriller psicològic de 1955 de Patricia Highsmith. Aquesta novel·la va presentar el personatge de Tom Ripley, que torna en quatre novel·les posteriors. S'ha adaptat nombroses vegades per al cinema, inclosa la pel·lícula homònima de 1999.
El 1956, els Mystery Writers of America van nominar la novel·la al premi Edgar Allan Poe a la millor novel·la. El 1957, aquesta va guanyar el Grand Prix de Littérature Policière com a millor novel·la policial internacional.
El 5 de novembre de 2019, la BBC News va incloure-la a la seva llista de les 100 novel·les més inspiradores.

## Argument

Tom Ripley té un talent, i és imitar, fer-se passar per algú altre. Sobreviu com pot per Nova York fins que un dia, es donen un seguit de casualitats i el magnat Herbert Greenleaf li proposa viatjar a Itàlia per a persuadir al seu fill, Dickie, a tornar als Estats Units i dirigir el negoci familiar. Ripley comença a veure una oportunitat per a construir des dels fonaments una nova vida. Quan arriba al seu destí i coneix a Dickie Greenleaf i a la seva parella, Marge Sherwood, comença una relació d'amistat amb tots dos. S'obsessiona per Dickie i basa la seva relació amb mentides i ardits (fent creure a Dickie que van estudiar en la mateixa universitat, que comparteixen la mateixa passió pel jazz, i d'altres). No obstant això, quan Dickie comença a cansar-se de la seva companyia i de la seva dependència, els sentiments de Ripley s'enfonsen en veure com pot desaparèixer el nou estil de vida al qual s'ha acostumat. Altre cop, haurà d'utilitzar de nou, el seu talent per a la supervivència i les mentides.

## Adaptacions cinematogràfiques

* A ple sol (Plein Soleil, 1960), pel·lícula francesa dirigida per René Clément i protagonitzada per Alain Delon (Tom Ripley), Maurice Ronet i Marie Laforêt.
* L'enginyós senyor Ripley (The Talented Mr. Ripley, 1999), pel·lícula estatunidenca dirigida per Anthony Minghella i protagonitzada per Matt Damon (Tom Ripley), Gwyneth Paltrow, Jude Law, Cate Blanchett y Philip Seymour Hoffman. 5 nominacions als premis Iscar el 2000.

## Novel·les del cicle de Ripley

El personatge de Tom Ripley ha protagonitzat les següents 5 novel·les al llarg de 36 anys (1955-1991):
* El talent de Mr. Ripley (The Talented Mr. Ripley, 1955)
* La fossa de Ripley/Ripley enterrat (RipleyUnder Ground, 1970)
* Ripley's Game (1974)
* The Boy Who Followed Ripley (1980)
* Ripley Under Water (1991)

## Referències

* ↑ «La Magrana publica noves traduccions de Raymond Chandler i Patricia Highsmith». Ara, 29-05-2012. [Consulta: 13 maig 2024].
* ↑ «List of Books Published Today». The New York Times, 30-11-1955, pàg. 31.
* ↑ Milligan, Michael. «Edgar Award Winners and Nominees Database». Mystery Writers of America, 2011. Arxivat de l'original el de setembre 27, 2018. [Consulta: 23 setembre 2012].
* ↑ «Guide des Prix littéraires». [Consulta: 17 juny 2018].
* ↑ «100 'most inspiring' novels revealed by BBC Arts». BBC News, 05-11-2019 [Consulta: 10 novembre 2019]. «The reveal kickstarts the BBC's year-long celebration of literature.»