# Eleccions federals de Mèxic de 2024

Les eleccions federals de Mèxic de 2024, denominades oficialment com Procés Electoral Federal 2023-2024 (en espanyol de Mèxic: Proceso Electoral Federal 2023-2024), van ser unes eleccions que es van celebrar a Mèxic el diumenge 2 de juny de 2024. S'hi van renovar els següents càrrecs d'elecció popular de nivell federal:
* President de la República. Cap d'estat i del Govern de Mèxic, electe per un període de sis anys sense possibilitat de reelecció.
* 128 senadors. Membres de la cambra alta del Congrés de la Unió, tres per cada estat federat mexicà, electes de manera directa, i 32 per una llista nacional, tots 128 per un període de sis anys.
* 500 diputats federals. Membres de la cambra baixa del Congrés de la Unió. 300 escollits per majoria simple i 200 per representació proporcional, tots 500 electes per un període de tres anys amb possibilitat de reelecció per fins a tres períodes consecutius addicionals. Cap partit podrà tenir més de 300 diputats a la cambra baixa.

## Antecedents

En les eleccions federals de Mèxic de 2018, el Movimiento Regeneración Nacional (Morena), encapçalant la coalició Juntos Haremos Historia, al costat del Partit del Treball (PT) i el Partido Encuentro Social (PES) i postulant a Andrés Manuel López Obrador com a candidat presidencial va guanyar obtenint el 53% dels vots, amb un programa més pragmàtic i conciliador, fent un vot de càstig per la inseguretat i corrupció, i beneficiant-se de la pugna entre Partit Revolucionari Institucional i PAN.

## Candidatures a la Presidència

La coalició d'esquerres Sigamos Haciendo Historia, hereva de la coalició Juntos Haremos Historia i formada per Movimiento Regeneración Nacional (Morena), el Partit del Treball i el Partit Verd Ecologista de Mèxic el 6 de setembre de 2023 va designar a Claudia Sheinbaum com a candidata a la presidència.
El Front Ampli format pel Partit Acció Nacional (PAN), el Partit Revolucionari Institucional (PRI) i el Partit de la Revolució Democràtica (PRD) i que posteriorment canviaria el seu nom per Fuerza y Corazón por México, el 31 d'agost de 2023 va designar Xóchitl Gálvez com la seva candidata a Presidenta a les eleccions federals després de la renúncia de Beatriz Paredes, l'aspirant del PRI.
Moviment Ciutadà va nomenar el 17 de novembre Samuel García Sepúlveda, governador de Nuevo León com al seu candidat, però va renunciar el 2 de desembre enmig d'una crisi política i el partit va designar en el seu lloc a Jorge Álvarez Máynez.
27 persones es van postular com a candidats independents i només nou van ser aprovats per l'Institut Nacional Electoral, entre ells l'actor Eduardo Verástegui, l'exgovernador d'Oaxaca Ulises Ruiz Ortiz i el fundador de l'extint Partido Encuentro Social, Hugo Eric Flores Cervantes. Per validar la seva candidatura cada aspirant va haver de recaptar en 120 dies el suport d'almenys l'1% del cens electoral general, que a més havia de ser l'1% del padró d'almenys 17 de les 32 entitats federatives del país, però cap d'ells va aconseguir els suports necessaris.

## Campanya

Durant la campanya electoral es van registrar 93 assassinats, dels quals 32 eren candidats o precandidats a algun càrrec d'elecció popular, sent la campanya més violenta de la història del país. A més dels assassinats, es van registrar 131 amenaces, 77 atemptats i 17 segrestos.
Nou persones moriren el 22 de maig després de l'ensorrament de part de l'escenari en un míting electoral de Jorge Álvarez Máynez a San Pedro Garza García, prop de Monterrey.

## Resultats

Claudia Sheinbaum va guanyar les eleccions presidencials de 2024 amb el 57,9% dels vots, convertint-se en la primera dona en ocupar el càrrec a Mèxic, imposant-se a Xóchitl Gálvez, de l'aliança opositora Fuerza y Corazón por México, que ha obtingut un 29% dels sufragis, i de Jorge Álvarez Máynez, el candidat de Moviment Ciutadà, que ha rebut un 10,5% dels vots.
Morena i els seus aliats el Partit del Treball (PT) i el Partit Verd Ecologista de Mèxic (PVEM) va passar de governar 5 estats el 2018 a fer-ho en 23 després de les eleccions de 2024.
Morena i els seus aliats estan a prop de la majoria qualificada a les dues cambres segons el recompte ràpid: A la Cambra de Diputats, Morena aconseguiria entre 233 i 251 dels 500 escons, el PT entre 46 i 52 i el PVEM entre 67 i 77 i al Senat Morena tindria entre 57 i 60 dels 128 escons, el PT entre 9 i 13 i el PVEM entre 10 i 15. Els partits opositors van ser els grans perdedors a les eleccions doncs a la Cambra de Diputats, el Partit Acció Nacional (PAN) tindria entre 64 i 80 seients, el Partit Revolucionari Institucional (PRI) entre 30 i 41 i el Partit de la Revolució Democràtica (PRD) entre 0 i 8, i al Senat, el PAN tindria entre 19 i 22, el PRI entre 15 i 18 i el PRD entre 0 i 3. Moviment Ciutadà (MC) a la Cambra de Diputats obtindria entre 23 i 32 seients i al Senat entre 4 i 8.

## Referències

* ↑ «Elección Federal 2024» (en espanyol de Mèxic). [Consulta: 4 juny 2024].
* ↑ Rojas, Ana Gabriela. «López Obrador gana las elecciones en México: 3 claves que llevaron a AMLO a arrasar en las presidenciales» (en castellà). BBC, 02-07-2018. [Consulta: 29 setembre 2020].
* ↑ «Claudia Sheinbaum es elegida candidata del partido de López Obrador a la presidencia de México» (en castellà). El Mundo, 07-09-2023. [Consulta: 18 maig 2024].
* ↑ Cruz, Mónica. «Frente Amplio cambia nombre a ‘Fuerza y Corazón por México’ tras llegar a acuerdo» (en castellà). Politico MX, 21-11-2023. Arxivat de l'original el 19 de maig 2024. [Consulta: 19 maig 2024].
* ↑ del Rincón, Fernando. «Xóchitl Gálvez será la candidata presidencial opositora en México» (en castellà). CNN, 31-08-2023. Arxivat de l'original el 19 de maig 2024. [Consulta: 19 maig 2024].
* ↑ Rodríguez, Rey. «¿Tendrá México su primera presidenta?» (en castellà). CNN, 31-08-2023. Arxivat de l'original el 19 de maig 2024. [Consulta: 19 maig 2024].
* ↑ «Jorge Álvarez Máynez Designado Precandidato Presidencial de Movimiento Ciudadano: Anuncio de Samuel García» (en castellà). Diario 21, 09-01-2024. Arxivat de l'original el 20 de maig 2024. [Consulta: 20 maig 2024].
* ↑ Avila, Olimpia. «Independientes quedan fuera de la elección; a la orilla, 9 que buscaban la presidencia» (en castellà). Excelsior, 07-01-2024. Arxivat de l'original el 7 de gener 2024. [Consulta: 25 maig 2024].
* ↑ Espinosa, Arturo. «Se registraron 93 asesinatos en el proceso electoral: Arturo Espinosa» (en castellà). La Otra Opinión, 30-05-2024. Arxivat de l'original el 30 de maig 2024. [Consulta: 31 maig 2024].
* ↑ «Child among at least nine dead at Mexico election rally» (en anglès). BBC, 23-05-2024. Arxivat de l'original el 23 de maig 2024. [Consulta: 23 maig 2024].
* ↑ «Claudia Sheinbaum guanya les presidencials a Mèxic amb gairebé el 60% dels vots». ACN, 03-06-2024. Arxivat de l'original el 3 de juny 2024. [Consulta: 3 juny 2024].
* 1 2 «Elecciones en México 2024: quién ganó más senadores, diputados y gobernadores». CNN, 03-06-2024. [Consulta: 6 juny 2024].