OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Oreneta bicolor

L'oreneta bicolor (Tachycineta bicolor) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Habita terrenys amb vegetació poc alta i sovint a prop de l'aigua des de l'oest d'Alaska i la major part del Canadà fora de les zones més septentrionals, fins a Califòrnia, Nevada, Arizona, Louisiana, Mississipi, Geòrgia i Carolina del Nord. Passa l'hivern a Mèxic i l'Amèrica Central. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta bicolor». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 610. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Tree Swallow. Tachycineta bicolor» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta bruna

L'oreneta bruna (Psalidoprocne fuliginosa) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). És endèmica de la selva montana de Bioko i Mont Camerun. Habita els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes i de l'estatge montà, així com els herbassars tropicals i subtropicals d'altura. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta bruna». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 606. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Mountain Saw-wing. Psalidoprocne fuliginosa» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta d'Angola

L'oreneta d'Angola (Hirundo angolensis) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba a l'Àfrica central. Els seus hàbitats principals són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes, la sabana seca, els matollars i herbassars secs tropicals i subtropicals, els herbassars temperats, els cursos d'aigua, les zones humides, les terres llaurades, els jardins rurals i les àrees urbanes. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta d'Angola». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 609. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Angola Swallow. Hirundo angolensis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta d'Indonèsia

L'oreneta d'Indonèsia (Hirundo tahitica javanica; syn: Hirundo javanica) és un tàxon d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba a l'Àfrica central i Austral. Els seus hàbitats principals són les zones de marees i la zona supratidal. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon tindria la categoria d'espècie. Tanmateix, altres obres taxonòmiques, com la llista mundial d'ocells del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.2, juliol 2023), el consideren una subespècie de l'oreneta de Tahití (Hirundo tahitica javanica).

## Referències

* ↑ «Oreneta d'Indonèsia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* 1 2 «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 608. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «House Swallow. Hirundo javanica» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta de Mega

L'oreneta de Mega (Hirundo megaensis) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). És endèmic de Mega, una regió del sud d'Etiòpia. Els seus hàbitats principals són la sabana seca, les praderies i matollars tropicals i subtropicals, tant secs com de muntanya, els cursos d'aigua, els jardins rurals, les àrees urbanes i les àrees forestals fortament degradades. El seu estat de conservació es considera vulnerable.

## Referències

* 1 2 «Oreneta de Mega». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 609. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «White-tailed Swallow. Hirundo megaensis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Mar Pujol

Mar Pujol (Prats de Lluçanès, 1999) és una compositora, guitarrista i cantant catalana.

## Biografia

Formada musicalment a l’Escola de Música i Arts del Lluçanès (EMAL) va estudiar Educació Infantil i Primària en l'especialitat de música a la Universitat de Lleida, on va desenvolupar-se com a cantautora de forma autodidacta.
Amb vint-i-dos anys va iniciar la seva carrera com a cantautora, tot i que anteriorment ja havia trepitjat algun escenari dins del cicle Rodautors. Ha publicat dos treball discogràfics: Trepa (autoeditat, 2022) i Cançons de rebost (Hidden Track Records, 2024), el seu primer llarga durada, amb el qual va obtenir el Premi Enderrock 2025 de la crítica al millor disc de cançó d'autor. Ha actuat en diverses sales com la Jazz Cava de Vic, l’Heliogàbal i l'Apolo de Barcelona, la Clap de Mataró o l'Stroika de Manresa, així com en festivals com el Cantilafont, l’Aphònica, el Vida Festival, la Fira Mediterrània, el Primavera Pro o el Festival Altaveu.
Amb la veu i la guitarra com a instruments essencials, lletres intimistes farcides de figures literàries i referències a la natura i a les pròpies arrels, descriu la seva música com a folk-pop mediterrani i reconeix influències de Maria del Mar Bonet, Sílvia Pérez Cruz, Marala, Faneka, Maria Arnal, Ernest Crusats, Xarim Aresté i Anna Andreu, amb la qual va col·laborar en la cançó "Turons".

## Discografia

* "Caverna" dins l'àlbum col·lectiu 085XX (El Refugi, 2022)
* Trepa (autoeditat, 2022)
* Cançons de rebost (Hidden Track Records, 2024). Premi Enderrock 2025 de la crítica al millor disc de cançó d'autor.

## Referències

* ↑ Regió 7. «El talent de Mar Pujol, una veu del Lluçanès lligada a les arrels», 07-11-2022. [Consulta: 10 juliol 2024].
* 1 2 Enderrock.cat. «Maria Jaume, Figa Flawas i Oques Grasses guanyen els Premis Enderrock 2025 de la crítica | Enderrock.cat». [Consulta: 10 gener 2025].
* ↑ Regió 7. «Mar Pujol, una cantautora per crear tendència», 18-11-2022. [Consulta: 10 juliol 2024].
* 1 2 3 «Mar Pujol». Hidden Track Records. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ Enderrock.cat. «Si quatre pins fan un bosc espès, els «Turons» d’Anna Andreu i Mar Pujol fan una serra | Enderrock.cat». [Consulta: 10 gener 2025].
* ↑ «Mar Pujol: "Les meves cançons tenen ànima antiga perquè t’obliguen a la pausa"». Surtdecasa.cat, 16-04-2024. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ Enderrock.cat. «Mar Pujol: «Si canviem com fem música per vendre, perdem artistes i formes de fer diferents» | Enderrock.cat». [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «Es presenta '085XX', primer projecte d'El Refugi». Viasona, 28-11-2022. [Consulta: 10 juliol 2024].
# Oreneta de collar negre

L'oreneta de collar negre (Pygochelidon melanoleuca; syn: Atticora melanoleuca) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Habita als boscos prop de rius, roques i cascadesde l'est de Colòmbia, sud i sud-est de Veneçuela, Guaiana i Brasil amazònic i central cap al sud fins al nord de Mato Grosso. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Anteriorment aquesta espècie estava classificada en el gènere Atticora. Però fou traslladada al ressuscitat gènere Pygochelidon en base a un estudi filogenètic publicat el 2005.

## Referències

* ↑ «Oreneta de collar negre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 611. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Black-collared Swallow. Pygochelidon melanoleuca» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ Sheldon, F.H.; Whittingham, L.A.; Moyle, R.G.; Slikas, B.; Winkler, D.W. «Phylogeny of swallows (Aves: Hirundinidae) estimated from nuclear and mitochondrial DNA sequencing». Molecular Phylogenetics and Evolution, vol. 35, 1, 2005, pàg. 254-270. DOI: 10.1016/j.ympev.2004.11.008.
* ↑ Stiles, F. Gary. «Proposal 314: Revise the generic limits of Neotropical swallows». South American Classification Committee, American Ornithologists' Union, 2007. [Consulta: 19 juliol 2021].
* ↑ «Swallows». IOC World Bird List Version 11.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2021. [Consulta: 19 juliol 2021].
# Oreneta de les Galápagos

L'oreneta de les Galápagos (Progne modesta) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). És endèmica de les illes Galápagos (Equador). El seu hàbitat natural principal són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes i de l'estatge montà, els roquissars, tota la zona litoral de platges, penyasegats, marees i llacs d'aigua dolça a prop de la costa, illes rocoses així com les àrees urbanes. El seu estat de conservació es considera en perill d'extinció.

## Referències

* ↑ «Oreneta de les Galápagos». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 611. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Galapagos Martin. Progne modesta» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta de ribera asiàtica

L'oreneta de ribera asiàtica (Riparia chinensis) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba des del Tadjikistan, l'Afganistan i el subcontinent indi fins al sud de la Xina, Taiwan i el nord de les Filipines. Habita els matollars i herbassars tropicals i subtropicals, les terres de pastura, les zones humides, els cursos d'aigua i els llacs. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta de ribera asiàtica». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 610. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Asian Plain Martin. Riparia chinensis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta de ribera de Madagascar

L'oreneta de ribera de Madagascar (Riparia paludicola cowani; syn: Riparia cowani) és un tàxon d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). És endèmic de l'illa de Madagascar. Els seus hàbitats principals són els llacs i els cursos d'aigua. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon tindria la categoria d'espècie. Tanmateix, altres obres taxonòmiques, com la llista mundial d'ocells del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.2, juliol 2023), el consideren una subespècie de l'oreneta de ribera africana(Riparia paludicola cowani).

## Referències

* ↑ «Oreneta de ribera de Madagascar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* 1 2 «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 610. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Madagascar Plain Martin. Riparia cowani» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta de ribera de collar

L'oreneta de ribera de collar o oreneta de ribera cellablanca (Neophedina cincta; syn: Riparia cincta) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae) i únic membre del gènere Neophedina. Habita praderies obertes, normalment a prop de l'aigua, a l'Àfrica Subsahariana, des de Ghana, Nigèria i Camerun, cap a l'est fins a Etiòpia i sud de Somàlia, i cap al sud (a excepció de les zones desèrtiques) fins al sud de Sud-àfrica. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

L'oreneta de ribera de collar es classificava anteriorment en el gènere Riparia. Un estudi genètic va trobar que pertanyia a un clade diferent d'altres membres del gènere, i va ser traslladat al gènere Neophedina que havia estat introduït el 1922 pel zoòleg sud-africà Austin Roberts.

## Referències

* ↑ «Oreneta de ribera de collar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ Fitxa de l'oreneta de ribera cellablanca a Birdguides Arxivat 2012-11-08 a Wayback Machine. Rev. 03/02/2013 (anglès)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 609. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Banded Martin. Neophedina cincta» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ Sheldon, F.H.; Whittingham, L.A.; Moyle, R.G.; Slikas, B.; Winkler, D.W. «Phylogeny of swallows (Aves: Hirundinidae) estimated from nuclear and mitochondrial DNA sequencing». Molecular Phylogenetics and Evolution, 35, 1, 2005, pàg. 254–270. DOI: 10.1016/j.ympev.2004.11.008. PMID: 15737595.
* ↑ «Swallows». IOC World Bird List Version 11.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2021. [Consulta: 18 juliol 2021].
* ↑ Roberts, Austin «Review of the nomenclature of South African birds». Annals of the Transvaal Museum, 8, 4, 1922, pàg. 187–272 [224].
# Oreneta de ribera pàl·lida

L'oreneta de ribera pàl·lida (Riparia diluta) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba des de l'Àsia central fins al sud-est de la Xina. Habita en espais oberts com ara terres de conreu, pastures, herbassars secs, zones humides, cursos d'aigua i llacs. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta de ribera pàl·lida». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 610. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Pale Sand Martin. Riparia diluta» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Oreneta dels turons

L'oreneta dels turons (Hirundo domicola) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es reprodueix al sud de l'Índia i Sri Lanka. És resident a part d'alguns moviments estacionals locals. Aquest ocell s'associa a les costes, però s'estén cada cop més a les terres altes boscoses. El seu estat de conservació es considera vulnerable.
Anteriorment era considerada una subespècie de l'oreneta de Tahití (Rasmussen & Anderton 2005; BLI).

## Referències

* 1 2 «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 608. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Confirmació

La confirmació és, per al cristià, allò que va ser per als apòstols el dia de Pentecosta: la vinguda de l'Esperit Sant, que els va fer valents per donar testimoni de l'evangeli. És el sagrament que perfecciona la gràcia baptismal fent-se forts en la fe i fent-se soldats i apòstols de Crist. Començà en el dia de pentecosta. Habitualment la confirmació es fa en els nens d'entre 13-18 atès que en aquestes edats estan capacitats per rebre aquest sagrament.
No és un sagrament de segona categoria, com molta gent diu, perquè perfecciona la gràcia. Se celebra la tornada de Jesús.

## Significat

És l'acció i efecte de confirmar, administrar el sagrament de la confirmació.
Nova prova de la veritat i certitud d'un fet dictamen o una altra cosa. Un dels Set Sagraments de l'Església Catòlica, que administra el bisbe.
Part del discurs en el qual s'addueixen les paraules.
La confirmació és una de les parts en què la retòrica divideix la disposició del discurs oratori. Comprèn dues parts:
La confirmació pròpiament dita, en què s'afirmen i s'estableixen les idees de què es tracta, i la confutació, on es rebaten les teories dels contraris.
El terme confirmació correspon al llatí confirmatiem, que significa enfortiment. A l'occident hi ha aquestes definicions consignatio, crismatio i manus impositio.

## Fonament

La confirmació es basa en les accions de Crist que apareixen explicades per Joan en el capítol 16 verset del 7 al 15 (Jn 16, 7-15) en el qual Jesús promet als seus apòstols la vinguda de l'Esperit.
També apareixen contats en els fets històrics (Ac 2, 1-13) en què l'esperit Sant es fa present en la primera Comunitat Cristiana.

## Per què es fa?

Es fa per a consolidar l'aliança amb Déu, per a confirmar la fe en Jesús, mitjançant aquesta el confirmat si decideix de seguir els passos de Jesús pot arribar a esdevenir un apòstol. Encara que en realitat la confirmació no és un sagrament obligat o indispensable per a ser un bon cristià, és més aviat un sagrament que reforma la relació amb Déu i amb l'esperit humà.
La confirmació no és absolutament necessària per a salvar-se, però deixar de rebre-la per negligència podria constituir una falta greu. El confirmat ha de ser batejat i en estat de gràcia.

## Preparació bàsica

Es tracta de seguir una mica més el Crist coneixent-ne els sagraments i confirmant el baptisme.
També de poder ensenyar a altres la paraula de Déu.
Conèixer més bé la vida de Jesús i el camí cap a la seva mort i també conèixer interiorment el que és l'Església.
És una transició entre l'adolescència i la maduresa.
La confirmació es fa per mitjà de proves, de les quals forma part el sil·logisme, l'Entimema, el raonament inductiu, l'exemple, la sorites i l'epiquerema.
El mètode que s'ha de seguir en les proves és: elecció, ordenació, amplificació i encadenament.

## Referències

* ↑ «La edad requerida para recibir el sacramento de la Confirmación - Iuscanonicum - Derecho Canónico en la Web». [Consulta: 12 abril 2019].
* ↑ «confirmació | enciclopèdia.cat». [Consulta: 3 abril 2019].
* ↑ «Confirmation | Christianity» (en anglès). [Consulta: 16 abril 2019].
# Oreneta estriada

L'oreneta estriada (Cecropis abyssinica) és una espècie d'ocell de la família dels hirundínids (Hirundinidae). Es troba a l'Àfrica subsahariana. Els seus hàbitats principals són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes, els manglars, la sabana seca, les praderies i matollars tropicals i subtropicals, les praderies temperades, els cursos d'aigua, les terres llaurades, els jardins rurals, les àrees urbanes i les àrees forestals fortament degradades. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Oreneta estriada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Swallows» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 608. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Lesser Striped Swallow. Cecropis abyssinica» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Escut del Pont de Bar

L'escut oficial del Pont de Bar té el següent blasonament:
Escut caironat: de sinople, un pont de cinc ulls d'argent. Per timbre una corona mural de poble.

## Història

Va ser aprovat el 10 de gener de 1996.
El pont és un senyal parlant que fa referència al nom del municipi. De fet, però, l'antic pont de Bar (del segle xi) només tenia un arc, i se'l van endur els aiguats del Segre el novembre de 1982; els cinc arcs del pont que figuren a l'escut simbolitzen Aristot, els Banys de Sant Vicenç, Bar, Castellnou de Carcolze i Toloriu, els cinc pobles principals del municipi, creat el 1970 amb la unió dels d'Aristot i Toloriu.

## Vegeu també

* Escuts heràldics de l'Alt Urgell

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 12 de gener de 1996, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de l'escut heràldic del municipi del Pont de Bar.» (pdf). DOGC num 2162, 12-01-1996. [Consulta: 26 juny 2010].