# Avel·lí Trinxet i Pujol

Avel·lí Trinxet i Pujol (Barcelona, 1901 - 11 de juny de 1961) fou un important empresari català. Net d'Avel·lí Trinxet i Casas, conegut industrial tèxtil i mecenes d'artistes, incloent al seu nebot Joaquim Mir i Trinxet, pintor que es relaciona amb l'ambient artístic de Els Quatre Gats i que va acompanyar Santiago Rusiñol en els seus viatges per Espanya. Joaquim va realitzar les pintures murals de la Casa Trinxet, l'arquitecte de la qual va ser Josep Puig i Cadafalch.

## Biografia

Era fill de Francesc Trinxet Mas (Barcelona, 27 de setembre de 1875 - Barcelona, 09 de abril de 1941) i d'Emília Pujol Artés (Barcelona, 1878 - Barcelona, 3 de juliol de 1964) i net d'Avel·lí Trinxet Casas (Vilanova i la Geltrú 22 de setembre de 1845 - Barcelona 30 d'abril de 1917). Després de la mort del seu pare, es fa càrrec dels negocis familiars.
En 1930, en plena expansió industrial de la família Trinxet, entren a formar part del gran grup tèxtil Unión Industrial Algodonera S.A., al costat dels seus germans i a la família Bosch Catarineu i Salvador Villarrasa Vall, les accions de la qual desaparegueren a causa de la guerra civil i han de ser recuperades el 1939. Posteriorment, després de nombroses desavinences, abandona Unión Industrial Algodonera S.A.
A la mort del seu oncle Antoni Trinxet i Mas el 26 de gener de 1945, passà a controlar Trinxet Industrial S.A., Trinxet y Compañía R.C., Industrias Mecánicas Condor S.A., Aymerich y Amat S.A. i Manufacturas Marfull S.A. Les seves empreses eren fabricants llicenciats de Forcyclor i tenia nombroses finques a Aragó, inclosa la finca Mingolera a Mequinensa, Així mateix va sol·licitar diverses patents al Regne Unit i Canadà, esforç que va seguir desenvolupant Trinxet S.A. respecte als models d'utilitat. Es va casar amb Matilde Torras Riviére, vinculada al Grup Torras Domenech.

## Vegeu també

* Can Trinxet

## Referències

* ↑ Teledocumentación, baratz | Servicios de. «» Arxiu Municipal de Barcelona » registre núm. 4352». Arxivat de l'original el 2018-06-22. [Consulta: 21 juny 2018].
* ↑ Digital, La Vanguardia. «[http://hemeroteca.lavanguardia.com/preview/1939/12/10/pagina-3/33112832/pdf.html?search=%22trinxet%20mas%22 Edición del jueves, 10 abril 1941, página 3 - Hemeroteca - Lavanguardia.es]» (en castellà). [Consulta: 21 juny 2018].
* ↑ Juanma. «ARXIU HISTORIC SANTA EULALIA PROVENÇANA: L'IMPERI TRINXET (I)», 05-11-2013. [Consulta: 22 juny 2018].
* ↑ http://hemeroteca.lavanguardia.com/preview/1941/04/23/pagina-3/33112874/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.lavanguardia.com/preview/1939/07/27/pagina-6/33118896/pdf.html?search=afio
* ↑ http://hemeroteca.lavanguardia.com/preview/1957/04/13/pagina-25/32758299/pdf.html
* ↑ http://web.archive.org/web/http://benasque.aragob.es:443/cgi-bin/BoaAA/BRSCGI?CMD=VEROBJ&MLKOB=333277090000 Butlletí Oficial del Govern d'Aragó, on es fa referència a unes servituds d'Avel·lí Trinxet Pujol
* ↑ http://www.oepm.es/pdf/ES/0000/000/00/21/40/ES-0214040_U.pdf Oficina Española de Patentes y Marcas: modelo de utilidad de Comercial e Industrial Trinxet SA en 1976

## Enllaços externs

* Carrer dels Terrissaires de Joaquim Mir Trinxet, al projecte TU CIUDAD EN EL THYSSEN en Flickr