OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Badalona Dracs

El Badalona Dracs és un club català de futbol americà de la ciutat de Badalona, fundat l'any 1987.

## Història

El Badalona Dracs és el club pioner d'aquest esport a Catalunya i a Espanya. El primer partit amistós, que alhora fou el primer partit de futbol americà jugat a Espanya, es disputà el 19 de març de 1988 contra el Palermo Cardinals. El mateix any s'inicià la primera lliga amb la participació d'altres tres clubs: L'Hospitalet Pioners, Búfals del Poblenou i Barcelona Bóxers, amb el triomf final de l'equip badaloní, llavors anomenat Badalona Drags. L'entrenador era italià Manfredi Leone. El mateix any participà en el Trofeu Internacional del Mediterrani, en què acabà en quarta posició.
A partir del fitxatge de l'entrenador Carlos Baroccio la temporada 1997-98, guanyà en cinc ocasions la Lliga espanyola (1998, 1999, 2002, 2003, 2004), dues Copes d'Espanya (1999, 2004) i una Copa de Catalunya (2003), i s'emportà en nou ocasions el Trofeu Ciutat de Badalona. A més, l'any 1999 se situà entre els deu millors clubs d'Europa. L'any 2002 fou finalista de la segona competició Europa de futbol americà, la Copa EFAF, essent derrotats només pels Graz Giants (Àustria). Els anys 2003 i 2004 arribà a les semifinals de l'Eurobowl.
De 2014 a 2021 es guanyen 6 lligues i 5 copes d'espanya, a més de jugar una final de Copa EFAF.
L'equip femení guanyà també la Lliga espanyola (Lliga WAFL) en dues ocasions: 1998 i 1999.

## Palmarès
### Equip masculí

* 1 Lliga catalana de futbol americà: 1988-89
* 13 Copes catalanes de futbol americà: 2003, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2019, 2021, 2022, 2023
* 11 Lligues espanyoles de futbol americà: 1998, 1999, 2002, 2003, 2004, 2014, 2016, 2017, 2018, 2019, 2021
* 7 Copes espanyoles de futbol americà: 1999, 2004, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021

### Equip femení

* 2 Lligues catalanes de futbol americà femenina: 1997-98, 1998-99

## Referències

* ↑ Villagrasa, Sergi «Badalona Drags: Arriba l'espectacle del futbol americà». Revista de Badalona, 12-07-1988, p. 80-82 [Consulta: 3 desembre 2022].
* ↑ «15-12 Los Drags primeros campeones». Mundo Deportivo, 20-12-1988. [Consulta: 20 gener 2013].
* 1 2 «Badalona Dracs». Enciclopèdia.cat. [Consulta: 23 abril 2016].
* ↑ «Los Drags pierden la EFAF». Mundo Deportivo, 11-06-2002. [Consulta: 20 gener 2013].
* ↑ «Los Badalona Drags se llevan la liga». Mundo Deportivo, 24-05-2004. [Consulta: 20 gener 2013].

## Enllaços externs

* Web oficial
# Hilari Arlandis i Esparza

Hilari Arlandis i Esparza (Barcelona, 5 de gener de 1888- Figueres, 3 de febrer de 1939) fou un sindicalista fill d'Hilari Arlandis i Font i d'Amparo Esparza i Guillén originaris de Cullera (País Valencià), que treballava com a obrer marbrista funerari. Es va casar amb Joana Colom.
Fou delegat per València en el ple de la CNT de Barcelona el 1921, i resultà elegit per a la delegació que havia d'anar al primer Congrés de la Internacional Sindical Roja amb Joaquim Maurín, Andreu Nin, Jesús Ibáñez i Gaston Leval. A la Conferència de Saragossa de 1922 Arlandis va votar en contra que la CNT se separés de la Internacional Comunista. Al perdre la votació, Arlandis va abandonar la CNT per ingressar en la Federació Comunista de Levante, la qual després s'integrà al Partit Comunista d'Espanya, llavors feu de redactor al seu periòdic corporatiu La Batalla a Barcelona. Hagué d'exiliar-se a França amb Julián Gorkin a causa de les seves campanyes contra la guerra del Marroc; retornà a Espanya en plena dictadura de Miguel Primo de Rivera i fou empresonat a Barcelona. Figurà a la Federació Comunista Catalanobalear i després al Bloc Obrer i Camperol, del comitè executiu del qual fou membre i un dels propagandistes més actius.
Durant la guerra civil espanyola va participar de la fundació del PSUC el juliol del 1936 i en va esdevenir un actiu propagandista. Va morir durant un bombardeig de l'aviació franquista quan marxava altre cop cap a l'exili a França.

## Referències

* ↑ «Indice de nacimientos 1886-1890 (incluyen Expósitos)». Arxiu Municipal de Barcelona, 05-01-1888. [Consulta: 4 març 2024].
* 1 2 3 4 Diccionari d'Història de Catalunya; ed. 62; Barcelona; 1998; ISBN 84-297-3521-6; p. 59; entrada: "Arlandis, Hilari"
* ↑ «Documental "Palabras de mamita". Biografia lingüística de Joana Colom». [Consulta: 25 novembre 2015].

## Enllaços externs

* Hilari Arlandis i Esparza (català) a Marxists Internet Archive (MIA) (amb llicència GFDL).
# Fußgönheim

Fußgönheim és un municipi situat al districte de Rin-Palatinat, a l'estat federat de Renània-Palatinat (Alemanya). La seva població estimada a finals de 2016 era de 2.611 habitants.
Està situat a sud-est de l'estat, a prop de les ciutats de Ludwigshafen, Espira i Worms, i del riu Rin, que el separa dels estats de Hessen i Baden-Württemberg.
# Trocosaure

Els trocosaures (Trochosaurus) són un gènere extint de sinàpsids del clade dels terocèfals que visqueren al sud d'Àfrica durant el Capitanià (Permià mitjà). Se n'han trobat restes fòssils a la província sud-africana del Cap Occidental. Era un animal de dieta carnívora i aproximadament igual de gros que un llop (50 kg). El nom genèric Trochosaurus significa ‘llangardaix toixó’ en llatí.

## Referències

* 1 2 Entrada «Trochosaurus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# As

«As» té aquests significats:
* Aviació: As de l'aviació, pilot amb més de 5 victòries aèries.
* Geografia:
** As (Bèlgica), una localitat belga de la província de Limburg (Flandes)
** Ås, una localitat noruega
* Joc de cartes: As (carta), en una baralla primera carta del coll.
* Mitologia:
** Nom alternatiu d'Ash, en la mitologia egípcia
** Asos, nom catalanitzat dels Aesir, deus de la mitologia escandinava.
* Premsa: As (diari), diari esportiu en castellà
* Química: As, abreviació l'arsènic.
* Unitats de mesura: As romà o lliura romana.
Viccionari
# .dz

.dz és l'actual domini de primer nivell territorial (ccTLD) d'Algèria. L'administra el Network Internet Center (NIC). DZ, un departament de CERIST (Centre de Recherche sur l'Information Scientifique et Technique, centre de recerca sobre la informació científica i tècnica). Per sol·licitar un nom de domini .dz, cal ser una organització que tingui presència permanent a Algèria, i triar un nom de tres lletres o més. Actualment, el NIC.DZ cobra 1000 dinars l'any (uns 14 dòlars.
El codi de país DZ ve de Dzayer, que és el nom local d'Algèria.

## Dominis de segon nivell

Es poden registrar noms directament al segon nivell, o al tercer sota aquests noms:
* .com.dz: empreses comercials
* .org.dz: organitzacions
* .net.dz: ISPs
* .gov.dz: govern
* .edu.dz: establiments acadèmics o científics
* .asso.dz: associacions
* .pol.dz: institucions polítiques
* .art.dz: cultura i arts

## Segon domini de primer nivell

Hi haurà un segon domini de primer nivell per a Algèria, per noms en la llengua del país amb caràcters àrabs. S'ha reservat i aprovat la cadena الجزائر. amb aquesta finalitat, però l'abril de 2011 encara no estava activa, i no s'havien donat dominis d'altres nivells.

## Enllaços externs

* IANA Informació de whois .dz
* NIC.DZ
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
Viccionari
# 101 aC

El 101 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Mari i Aquili o també any 653 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «101 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Líbia

* Ptolemeu Apió és mencionat per primera vegada com a rei de Cirene, encara que el títol el podia haver obtingut una mica abans, quan el seu germà Ptolemeu IX Làtir, es va presentar a Xipre i es va nomenar rei de l'illa (105 aC).

### República Romana

* Mani Aquil·li el Jove i Gai Mari són elegits cònsols.
* Quint Lutaci Càtul, cònsol l'any anterior (102 aC) que havia estat vençut pels cimbres, rep l'ajuda de Gai Mari acompanyat dels legionaris vencedors en la batalla d'Aigües Sèxties, i els dos exèrcits reunits creuen el Po i van cap al quarter general dels cimbres, situat prop de Vercelli i el 30 de juliol lliuren la batalla dels Camps Raudis i aconsegueixen una gran victòria.
* Arriba el final de la Guerra címbria amb la victòria romana i la quasi aniquilació de les tribus dels cimbres i els teutons.

### Sicília

* Mani Aquil·li dirigeix la guerra contra els esclaus de Sicília revoltats per segona vegada sota la direcció d'Atenió, i als que derrota i sotmet.

## Necrològiques

* Cleòpatra III és assassinada per Ptolemeu X Alexandre I.
* Beòrix, cap dels cimbres, en la batalla dels Camps Raudis.
* Publici Mal·leol, lligat dins d'un sac i tirat al mar per haver matat a la seva mare.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos: nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115-150. ISBN 9780931464508.
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXIX, 5
* ↑ Fasti Capitolini.
* ↑ Mommsen, Theodor. «Classic Literature Library». History of Rome. [Consulta: 18 setembre 2024].
* ↑ Dumézil, Bruno. Les barbares. París: PUF, 2016, p. 425. ISBN 9782130749851.
* ↑ Florus. Epítom d'història romana, III, 19
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXIX, 4
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Mari, XXV, 2
* ↑ Titus Livi. Epítom, LVIII
# Asomatoagnòsia

En medicina i neurologia, l'asomatoagnòsia o asomatognosia és una forma de agnòsia corporal que consisteix en la incapacitat per reconèixer, diferenciar i integrar les diferents parts de l'esquema corporal. El desordre va ser descrit per primera vegada per Pierre Bonnier (1861-1918), que va proposar el nom d'asquèmia.
És un trastorn neurològic que es caracteritza per la pèrdua del reconeixement o consciència de part del cos després d'un trauma o lesió al còrtex. Les lesions responsables d'aquesta síndrome es troben sovint en el lòbul parietal i en l'hemisferi dret (hemisferi no dominant), cap a les àrees responsables de la integració sensorial. Pot afectar el costat esquerre o dret del cos, però amb més freqüència el costat esquerre. Afecta el costat oposat a la lesió del còrtex. Quan es tracta de l'hemisferi dominant, el trastorn generalment és bilateral. Combina tant la manca de reconeixement com la sensació d'estranyesa d'alguns dels seus membres (principalment, mà i braç), les dificultats d'integració de la informació sensible, la qual cosa fa que l'individu pensi que les parts del seu cos no li pertanyen. Aquest desordre de consciència s'acompanya regularment per anosognòsia.
La manca de reconeixement, per exemple, d'una extremitat, es pot expressar verbalment o com a patró d'abandonament. El membre també pot atribuir-se a una altra persona, un engany conegut com a somatoparafrènia. No obstant això, es pot mostrar el membre i aquest error es corregeix temporalment.
Alguns autors s'han centrat en la prevalença de la negligència espacial unilateral en aquests pacients.

## Referències

* ↑ Marcel Garnier: Dictionnaire des Termes techniques de Médecine. Lib. Maloine, Paris, 18e édition, revue 1965 ; mots vedette du dictionnaire - (a) "asomatognosie" : p. 87 ; "aschématie" : p. 86
* ↑ Pierre Bonnier « L'Aschématie » Revue de Neurologie, vol. 12, p. 605-609 (1905).
* ↑ Arzy, S.; Overney, L. S.; Landis, T.; Blanke, O. «Neural Mechanisms of Embodiment». Archives of Neurology, 63, 7, 2006, pàg. 1022. DOI: 10.1001/archneur.63.7.1022.
* ↑ Vallar, G. & Ronchi, R. (2009). Somatoparaphrenia: a body delusion. A review of the neuropsychological literature. Experimental Brain Research, 192:3, 533-551
* ↑ Feinberg, T., Venneri, A., Simone, A.M., et al. (2010). The neuroanatomy of asomatognosia and somatoparaphrenia. Journal of Neurology, Neurosurgery & Psychiatry, 81, 276-281
* ↑ Bottini, Gabriella; Bisiach, Edoardo; Sterzi, Roberto; Vallar, Giuseppe (2002): “Feeling touches in someone else's hand.” Neuroreport 13 (2), 249–252.
* ↑ A.J. Larner. A Dictionary of Neurological Signs. Springer Science & Business Media, 12 novembre 2010, p. 43. ISBN 978-1-4419-7095-4.

## Vegeu també

* Anosognòsia
* Síndrome pseudobulbar
* Llista de trastorns del llenguatge
# 106 aC

El 106 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Serrà i Cepió o també any 648 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «106 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Persa

* Mitridates II de Pàrtia, governant de l'Imperi Persa, rep una ambaixada de la Xina i estableix contactes regulars amb aquest país.

### República Romana

* Gai Atili Serrà i Quint Servili Cepió són elegits cònsols.
* Ciceró defineix Atili Serrà com un stultissimus homo, però així i tot és escollit cònsol amb preferència sobre Quint Lutaci Catul.
* Servili Cepió rep el govern de la província de la Gàl·lia Narbonense, que havien envaït cimbres, amb la col·laboració dels tectòsages de Tolosa. Cepió saqueja la ciutat més per enriquir-se que per necessitats militars, i aconsegueix un immens botíperò després els cimbres destrueixen el seu exèrcit, i s'interpreta la derrota com un càstig diví. El fet dona lloc al proverbi Aurum Tolosanum habet.

### Àfrica

* Luci Corneli Sul·la captura Jugurta i posa fi a la guerra de Jugurta.
* Gauda, germanastre de Jugurta, rep el regne de Numídia però sense la part occidental, unida al regne de Mauritània, de mans de Gai Mari.

## Naixements

* 3 de juny - Ciceró, polític i escriptor romà (mor el 43 aC).
* 29 de setembre - Gneu Pompeu Magne, estadista i general romà (mor el 48 aC).

## Necrològiques

* Wei Qing, general xinès de la dinastia Han.

## Notes

* ↑ Estrabó narra que el tresor, que els romans van robar d'un temple de Tolosa (l'or de Tolosa), havia sigut anteriorment robat pels gals del temple de Delfos durant la invasió celta dels Balcans de l'any 279 aC.'"`UNIQ--ref-00000000-QINU`"'

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos: nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115-150. ISBN 9780931464508.
* ↑ Allsen, Thomas T. Culture and conquest in Mongol Eurasia. Cambridge: Cambridge University Press, 2010, p. 8. ISBN 9780521803359.
* ↑ Ciceró. Pro Rabirio perduellionis reo 7
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXII, 3
* ↑ Apià. Història de Roma, VIII, 2-3
* ↑ Sal·lusti. La guerra de Jugurta, 65
* ↑ Smith, William (ed.). «Cicero». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 10 setembre 2024].
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pompeu, XIV
* ↑ 續資治通鑑長編 : 附拾補 / Xu Zi zhi tong jian chang bian: fu Shi bu vol. 5. Shanghai: Shanghai gu ji chu ban she : Xin hua shu dian Shanghai fa xing suo fa xing, 1986, p. 23.
# 108 aC

El 108 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Galba i Hortensi o també any 646 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «108 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Xina

* Cau el regne coreà de Gojoseon, i l'emperador xinès Wu Han estableix la Comandància Lelang al nord de Corea.
* La dinastia Han de la Xina sota el comandat Zhao Ponu surt victoriosa de la batalla de Loulan, la primera incursió militar de la Xina per la Conca del Tarim.

### Antic Egipte

* Ptolemeu IX Làtir, rei d'Egipte i de Xipre, és apartat del poder per una revolta instigada per la seva mare, Cleòpatra III i es veu obligat a fugir d'Alexandria.

### República Romana

* Servi Sulpici Galba i Quint Hortensi són elegits cònsols. Marc Aureli Escaure és elegit cònsol sufecte després de la destitució de Quint Hortensi, se suposa que per la condemna per un judici de corrupció.

### Àfrica

* L'exèrcit romà, sota el mandat del procònsol Quint Cecili Metel Numídic, derrota les forces de Jugurta a Numídia en la batalla de Muthul.

## Naixements

* Luci Sergi Catilina, estadista romà.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos: nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115-150. ISBN 9780931464508.
* ↑ Injae, Lee (et al.). Korean history in maps : from prehistory to the twenty-first century. Cambridge: Cambridge University Press, 2000, p. 47. ISBN 9781107098466.
* ↑ Lewis, Mark Edward. The early Chinese empires : Qin and Han. Cambridge, Mass.: Belknap, 2010, p. 143. ISBN 9780674057340.
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXIX, 4
* ↑ Fasti
* ↑ Titus Livi. Epítom, LXVII
* ↑ Sal·lusti. La guerra de Jugurta, 55
* ↑ Sal·lusti. La conjuració de Catilina, 5
# 112 aC

El 112 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Pisó i Drus o també any 642 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «112 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Ibèria

* Farnajom és proclamat rei d'Ibèria, succeint al seu pare Mirian I.

### República Romana

* Luci Calpurni Pisó Cesoní i Marc Livi Drus són elegits cònsols de la República.
* Livi Drus obté Macedònia com a província i allà fa la guerra contra els escordiscs, als que va vèncer i va expulsar dels seus territoris a Tràcia cap a l'altre costat del Danubi. És el primer general romà que hi arriba. És rebut amb honors perquè anteriorment, allà mateix, hi havia estat derrotat Cató Licinià. No obstant, els Fasti d'aquell any no s'han conservat, i no se sap si va obtenir un triomf.

### Àfrica

* Marc Emili Escaure és enviat com a ambaixador a l'Àfrica. Jugurta, havia arrabassat a Adhèrbal la part del regne de Numídia que l'hi havien assignat els romans i es troba assetjat a Cirta. Jugurta no aixeca el setge i quan conquereix la ciutat a final d'any mata Adhèrbal. A causa d'això Roma declara la guerra a Jugurta.

## Necrològiques

* Cleòpatra IV, reina d'Egipte. Era filla de Ptolemeu VIII Evèrgetes II i de Cleòpatra III.
* Adhèrbal de Numídia, mort a traïció per Jugurta a Cirta.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos: nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115-150. ISBN 9780931464508.
* ↑ Thomson, Robert W. Rewriting Caucasian history : the medieval Armenian adaptation of the Georgian Chronicles : the original Georgian texts and the Armenian. Oxford: Oxford University Press, 1996, p. 42. ISBN 9780198263739.
* ↑ Mommsen, Theodor. The History of Rome (en anglès). vol.3. Charles Scribner and co., 1871, p. 216.
* ↑ Smith, William (ed.). «5. Drusus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 30 agost 2024].
* ↑ Biblioteca electrònica del NARPAN, El Iugurta català del segle XIV Edició de Montserrat Lluch Juncosa
* ↑ Mommsen, Theodor. The History of Rome (en anglès). Nova York: Charles Scribner & Co., 1891, p. 95-96. OCLC 3691295.
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXIX, 2
* ↑ Gai Sal·lusti Crisp. La guerra de Jugurta, V, 25
# 127 aC

El 127 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Cinna i Longí o també any 627 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «127 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Part

* Fraates II, rei de Pàrtia, s'enfronta a un devastador atac dels saces i mor en la batalla. El succeeix el seu oncle Artàban II, germà de Mitridates I.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Luci Corneli Cinna i Luci Cassi Longí Ravil·la, segons diuen els Fasti.

### Antiga Xina

* Wei Qing, un general que va viure durant la Dinastia Han Occidental, aconsegueix una gran victòria contra els Prínceps Xiongnu de Loufan (樓煩王) i Baiyang (白羊王). Encercla les forces xiongnu, i mata milers de soldats. Captura més d'un milió de caps de bestiar dels xiongnu.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115-150. ISBN 9780931464508.
* ↑ Curtis, Vesta Sarkhosh; Stewart, Sarah. The Age of the Parthians, Ideas of Iran, vol. 2, (en anglès). Londres: I. B. Tauris, 2007, p. 11.
* ↑ Smith, William (ed.). «2. Cinna, Cornelius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 28 juliol 2024].
* ↑ Chavannes, Édouard. Memoires de Sse-ma Ts'ien. París: E. Leroux, 1895, p. 234-235.