OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Habitatge al Fossar de les Moreres, 2 (Barcelona)

L'Habitatge al Fossar de les Moreres, 2 és una obra de Barcelona protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

L'habitatge a la plaça del Fossar de les Moreres 2 es troba a la Ribera, a tocar de Santa Maria del Mar. Es tracta d'un edifici entre mitgeres, afrontat a la plaça esmentada. Consisteix en una planta baixa parcialment comercial, quatre plantes pis i una planta àtic.
La planta baixa presenta una obertura, l'accés a l'edifici, està emmarcada en carreus seguint una morfologia d'arc escarser. La de la seva esquerra, d'una mida menor, té unes característiques similar. A la dreta, l'obertura del comerç no presenta uns trets destacables. Per sobre, les quatre plantes pis tenen una estructuració molt repetitiva i constant. S'observen quatre eixos d'obertures, els més externs es redueixen a finestres més aviat petites i tenen llinda de pedra. Les centrals, més grans, compten amb un balcó independent en cada cas, sense pràcticament voladís. Per sobre de la quarta planta, una cornisa poc desenvolupada i corresponent al conjunt original, dona pas a un recreixement, un volum remuntat que actualment és una planta àtic.
Els trets decoratius d'aquest immoble es redueixen a l'ús de les franges de color emprades que en bona part, es troben malmeses i desgastades. Per altra banda, a la clau de l'arc escarser d'accés a l'edifici, hi ha una placa amb la següent inscripció: "Casas compradas al estado el 28 de marzo de 1882 y adjudicadas por real orden en 18 de julio de 1885. Aseguradas de incendios".
Segons algunes fonts, a l'edifici existeixen ítems que situarien el seu origen al segle xvi. No obstant, la morfologia visible de l'edifici actual és sens dubte més tardana, probablement del segle xviii. L'estat de conservació de la façana no és massa bo. Es detecten despreniments d'arrebossat i de pintura de les superfícies de manera constant, sobretot a la banda dreta, probablement fruit d'humitats.

## Història

Les dades indicades a la placa de la clau de l'arc d'accés indica que aquesta casa, probablement del segle xviii, fou comprat un segle després i revenut poc després. Es desconeix a qui fou comprat aquest immoble.

## Referències

* 1 2 3 4 5

## Enllaços externs

* «Habitatge al Fossar de les Moreres, 2». Cercador Patrimoni Arquitectònic. Ajuntament de Barcelona.
# Habitatge al Passeig, 61 (Vic)

L'Habitatge al Passeig, 61 és una obra noucentista de Vic (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici civil. Casa de pisos, entre mitgeres que consta de PB, 3 pisos i terrassa. Es d'un sol tram i coberta a dues vessants, amb el vessant de migdia, el que correspon a la façana, més curt per tal d'ubicar la terrassa, la qual presenta una bonica balustrada de pedra artificial. Es un edifici completament simètric amb dos portals de pedra artificial. Es un edifici completament simètric amb dos portals d'arc de mig punt a la planta baixa i les obertures dels balcons dels piso superiors tenen el mateix arc. La façana decorada amb pedra vista a la part baixa i amb totxos a la resta. Les obertures tenen vidres de colors. Hi ha també elements de ferro forjat. L'estat de conservació és bo.
La planta baixa és destinada a restaurant.

## Història

A principis de S.XVIII per la banda del passeig s'establiren solars, que a poc a poc s'anaven edificant, però la guerra dels Segador de 1655 entorpí el desenvolupament del pla urbanístic que fou traçat definitivament al S.XVIII per J.Morató. La plaça dels Màrtirs queda així com a centre d'un reticulat de carrers entre C/Manlleu, Caputxins i entre el C/Nou i el passeig. La rambla del passeig s'urbanitza tal com la podem veure actualment el 1958.
Aquesta casa s'edificà segurament sobre una construcció barroca el 1922-23.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Abat Escarré, 6 (el Papiol)

L'Habitatge al carrer Abat Escarré, 6 és una obra eclèctica del Papiol (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge entre mitgeres força estret, de planta baixa i pis amb terrat. La façana és arrebossada i pintada de blanc i les obertures, una a cada pis, allindades. Destaca el balcó del primer pis, de pedra que dibuixa una motllura que es perllonga a tota l'amplada de la façana, marcant la separació entre plantes; està suportat per dues motllures de grans dimensions. La barana és de ferro forjat amb motius geometritzants i la llinda de l'obertura, motllurada i els muntants, imiten falses pilastres.
# Habitatge al carrer Abat Vilafreser, 6 (Amer)

L'Habitatge al carrer Abat Vilafreser, 6 és una obra d'Amer (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres de tres plantes amb coberta de doble vessant a façana. És arrebossat i pintat de color blanc, encara que en mal estat.
La planta baixa conté una porta emmarcada de pedra sorrenca en mal estat i una finestra d'obra de rajola i ciment amb ampit de rajola. El primer pis presenta un balcó amb base de rajola, obertura amb marcs de pedra sorrenca i una barana senzilla de ferro amb decoració de barrots prismàtics i alguns d'aquests en espiral. Al segon pis hi ha una finestra petita i un altre balcó més petit i amb la mateixa decoració de la barana.
El ràfec de la cornisa consta de tres fileres: una de rajola en forma de dent de diamant, una de rajola plana i una de teula.

## Història

Aquesta casa, com la resta de les cases del carrer Vilafreser, té l'origen al segle xvii i XVIII, amb reformes als segles XIX i XX.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Argentona, 5 (Mataró)

L'habitatge al carrer Argentona, 5 és una obra historicista de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa de planta baixa i dos pisos que fa conjunt amb la del costat (número 7) simètrica a ella. Presenta un balcó central al primer pis i dos balcons separats a la segona planta, tots ells suportats per mènsules. L'edifici està rematat per una cornisa sostinguda per cartel·les i un acroteri horitzontal a la part superior.
La façana, estucada, presenta un esgrafiat amb motius florals en a les llindes i fris superior de les obertures de la planta baixa i superfície del primer pis. Petites cornises marquen les llindes de les obertures i els sostres de les plantes superiors. Als extrems de la façana hi ha un estucat de carreus picat.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Aribau, 3 (el Papiol)

L'Habitatge al carrer Aribau, 3 és una obra noucentista del Papiol (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge situat en una cantonada estructurat en planta baixa i dos pisos superiors. No dona directament al carrer sinó que està voltada per un petit jardí tancat amb un mur baix i reixa de ferro. La façana és arrebossada amb colors pàl·lids. Destaca una tribuna a l'altura del primer pis amb obertures allindades. Hi ha alguns detalls ornamentals a les zones superiors, garlandes, motllures, etc. Destaca a la part esquerra el nom, possiblement del primer propietari, Pedro Camacho.
# Habitatge al carrer Barcelona, 138 (Sant Vicenç dels Horts)

L'Habitatge al carrer Barcelona, 138 és una obra del municipi de Sant Vicenç dels Horts (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres amb planta baixa, dos pisos i terrat. La façana presenta una composició simètrica a partir de les obertures. Les portes i finestres són de llinda amb trencaaigües pla. Hi ha motllures ceràmiques i greca amb dibuix repetitiu de filigrana. Les obertures que il·luminen l'escala interior disposen de ventalles.
La casa és coronada per una petita cornisa ceràmica i un frontó amb combinació de nivells.

## Història

La porta d'accés tenia, originàriament, una ornamentació igual a la del coronament, però pels anys 1930-1939 va quedar malmesa i es va deixar l'acabat actual.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Beata Maria, 6 (Mataró)

L'Habitatge al carrer Beata Maria, 6 és una obra barroca de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa de planta baixa i tres plantes pis. A la planta baixa hi ha un portal amb brancals i llinda de pedra i ventalles. Balcons i finestres al primer i segon pis i balcons plans seguint el pla de façana a la tercera planta. L'edifici acaba amb una cornisa i barana d'obra de merlets. Destaca la fusteria del balcó del primer pis amb arcs de mig punt i unes pintures murals sobre les obertures de la planta baixa i primer pis, que caldria restaurar.
Aquest edifici forma conjunt amb les cases número 2 i 4 del carrer Beata Maria i amb can Ricart.

## Referències

* 1 2

## Enllaços externs

* «Habitatge al carrer Beata Maria, 6». entari del Patrimoni Arqueològic i Paleontològic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Habitatge al carrer Bisbe Vilanova, 20 (Olot)

L'habitatge al carrer Bisbe Vilanova, 20 és una obra d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres del carrer Vilanova, amb soterrani, planta principal i golfes. El teulat és a dues aigües. La façana disposa d'una alta porta central amb reixa de ventilació i dues finestres al costat. Aquestes tres obertures estan emmarcades per estucats de motius florals i vegetals. Les finestres tenen la barana d'estuc amb motius vegetals. Cal destacar els forats de ventilació de les golfes, realitzats amb estuc decorat amb fullatges entrellaçats.

## Història

L'eixample és un projecte promogut per Manuel Malagrida, olotí enriquit a Amèrica, que va encarregar a l'arquitecte J. Roca i Pinet l'elaboració d'una ciutat-jardí, amb zones verdes i xalets unifamiliars. A partir del Passeig de Barcelona i del riu Fluvià, dibuixà una disposició radiocèntrica de carrers amb dos focus, la plaça d'Espanya i la d'Amèrica, unides pel pont de Colom. Així es planejà també el carrer Vilanova, amb cases unifamiliars de poca alçada i amb jardí, que tot i no tenir les pretensions de les situades en ple eixample, tindran elements arquitectònics i decoratius molt notables.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Calvari, 26 (Ripollet)

L'Habitatge al carrer Calvari, 26 és una obra de Ripollet (Vallés Occidental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Construcció que segueix la tipologia dels edificis més antics del nucli urbà conservats, senzilles i funcionals. Actualment moltes han estat reformades.
Dividida en planta baixa i primer pis. Les portes presentaven un marc arrodonit i fet de maó, però actualment tenen forma rectangular. Al primer pis, finestres també senzilles i rectangulars.
El parament a la façana és de còdols i petites pedres, amb algunes parts de maó. La coberta és a base de teules àrabs amb carener horitzontal a la façana. Incipient ràfec format per una filada de mitges teules amb funció decorativa.

## Història

Ubicada al carrer Calvari, un dels més antics al llarg del camí de Montcada.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Coll del Castell, 1 (Rupit)

L'Habitatge al carrer Coll del Castell, 1 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa mitgera de dos trams i orientada vers llevant. El cos esquerre consta de planta i primer pis i el de la dreta de pis i golfes, ambdós amb el ràfec paral·lel a la façana. Per la part de ponent es troba adossada al cingle del castell. El portal és rectangular amb la llinda datada (JNPI9I II M 18 [+ creu] 19 SABATER), balcó al primer pis i finestres amb ampits i espieres i una gran obertura a les golfes. La casa està construïda en pedra sense polir, d'un color blavós. Els carreus de les obertures són ben escairats, encara que un xic deteriorats i d'un color groguenc.

## Història

La plaça del coll del Castell es troba a la part alta de la vila de Rupit, sota el mur de llevant del Castell. Les cases estan assentades damunt el cingle i la gran majoria pertanyen als segles XVII-XVIII. Com totes les de Rupit han estat restaurades respectant la tipologia primitiva. L'establiment de Cavallers al Castell de Rupit donà un caire aristocràtic a la vila. Al segle xiv la demografia baixa considerablement, al fogatge del segle xvi s'experimentà un cert creixement i al segle xvii comença a ésser un nucli important de població, ja que durant la guerra dels Segadors (1654) s'hi establiren molt francesos.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Doctor Terricabres, 7 (Sant Pere de Torelló)

L'Habitatge al carrer Doctor Terricabres, 7 és una obra de Sant Pere de Torelló (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres, de planta baixa i pis. Aquesta casa reformada prové de la transformació de sagrers en habitatges i tallers per a oficis artesanals de l'època feudal. Correspon a un creixement de la ciutat del tipus "agrupat" que conforma espais públics molt irregulars i carrers estrets, perfectament adaptats a la topografia. Destaca la llinda de la porta d'entrada.
# Habitatge al carrer Dr. Junyent, 6 (Vic)

L'habitatge al carrer Dr. Junyent, 6 és un edifici eclèctic de Vic (Osona) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa de pisos que consta de planta baixa i tres pisos. És de planta rectangular i a nivell de primer pis sobresurt una terrassa. A la part de llevant de l'edifici,a migdia, per la part que dona al carrer D. Junyent, s'hi obren cinc portals d'arc de mig punt. És construïda amb petits carreus de pedra, tallats regularment. Els balcons són sostinguts per modillons i damunt de les llindes dels portals hi ha uns relleus amb rostres clàssics i formes vegetals (en el primer i segon pis). Les reixes dels balcons són de ferro forjat. Cada pis és marcat per una cornisa. L'estat de conservació és bo.

## Història

Segons indica la dovella central del portal d'entrada la casa s'acabà de construir el 1895.
A les darreries del segle xix la ciutat de Vic va créixer pel sector de ponent amb motiu de la instal·lació de l'estació de Ferrocarril. A principis del segle XX s'inaugurava el carrer Verdaguer i més tard el carrer Arquebisbe Alemany que venia a prolongar el carrer Pla de Balenyà travessat pel carrer de Gurb i el Bisbe Morgades. Aquest eixample fou portat a terme per l'arquitecte municipal J. Miquelerena.
Ignorem qui fou l'arquitecte o constructor que va traçar aquesta casa, eclèctica, del xamfrà Dr. Junyent-Bisbe Morgades.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Forn, 8 (Tremp)

L'Habitatge al carrer Forn, 8 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres situat al carrer del Forn. L'edifici consta d'una construcció de quatre altures, planta baixa, dos pisos i golfes. La fesomia de l'edifici amb el revestiment emblanquinat i els balcons amb reixes metàl·liques és fruit d'actuacions durant el segle xx. Es creu probable, però, que hi hagi algunes restes medievals degut a l'emplaçament del immoble, la irregularitat de les seves obertures i el paredat de pedra que s'entreveu sota l'emblanquinat.
# Habitatge al carrer Fossar, 29 (Rupit)

L'Habitatge al carrer Fossar, 29 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa assentada sobre el desnivell del terreny i la part de tramuntana s'adossa a les baumes del penyal que aguanta el castell. És orientada a ponent. El portal és rectangular. Al segon pis hi ha obertures construïdes en totxo. A la banda de migdia s'hi obre una finestra amb espiera, a nivell del primer pis. Els ampits de les finestres d'aquest sector són motllurats. És construïda en pedra, morter de calç i totxo. A la part esquerra de la porta, sota el cingle, hi ha un recinte fet per un mur de pedra i sense cobrir.

## Història

La importància d'aquest carrer rau sobretot en la bellesa arquitectònica dels edificis que la integren, tots ells construïts als segle XVII-XVIII i que han estat restaurats amb molta fidelitat. L'establiment de cavallers al Castell de Rupit als segles XII-XIII donà un caire aristocràtic a la vila. Al segle xiv la demografia baixà considerablement, no obstant en el fogatge del segle xvi s'observa un cert creixement i al segle xvii comença a ésser un nucli important de població, ja que durant la guerra dels Segadors (1654) s'hi establiren molt francesos.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Fusina, 3 (Vic)

L'Habitatge al carrer Fusina, 3 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgeres que consta de planta baixa, dos pisos i golfes. Coberta amb teula aràbiga a dues vessants i el carener paral·lel a la façana. A la planta s'hi obren dos portals rectangulars que imiten la pedra.
Als pisos s'hi obren balcons amb llosanes de pedra i baranes de ferro forjat que dibuixen formes espinoses.
A les golfes s'hi obre un porxo amb arcades d'arc rebaixat sobre impostes i sostingut per un pilar central, protegit per baranes.
El ràfec vola força i presenta colls de fusta.
L'estat de conservació és mitjà i caldria refer l'estuc de la façana.

## Història

Edifici que segurament ja existia al segle xviii però l'estat actual data les reformes del segle xix i segle xx.
Es troba a l'eixample Morató que el 1734 creà la Plaça dels Màrtirs com a centre del reticulat entre el carrer Manlleu i els Caputxins i entre el carrer Nou i el Passeig. El carrer Fustina seria un dels carrers intermedis d'aquest entramat com el Trinquet, Sant Antoni, Sant Sebastià...

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7
# Habitatge al carrer Gurb, 103 (Vic)

L'Habitatge al carrer Gurb, 103 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta baixa i tres pisos. És de planta rectangular coberta a dues vessants amb teula àrab. La façana presenta dos eixos de composició vertical, on les obertures disminueixen amb alçada. La planta presenta un ampli portal rectangular i un altre d'arc de mig punt, amb una imposta motllurada a l'arrencada de l'arc. La majoria d'obertures són de pedra i el balcó del primer pis presenta barana de forja. Cal remarcar una motllura amb pedra que marca el segon pis, i la porta d'entrada als habitatges. Els ràfec és força amplia i inclinat, amb colls de biga de fusta. Per les característiques constructives hem de suposar que el tercer pis correspon a una ampliació posterior de l'edifici. Destaca la pedra que emmarca i divideix l'obertura d'entrada.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del c/ de les Neus cap al segle xii, moment en què les masies anaven canviant la seva fesomia a favor de cases mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construir l'església gòtica dels Carmelites prop de l'actual c/ Arquebisbe Alemenay que fou enderrocada el 1655 en convertir la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. En els segles XVII-XVIII es va construir l'actual convent i l'església dels Carmelites calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'eixample Morató. Al segle xix amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri, entre el c/ Gurb i el c/ de Manlleu, també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria rehabilitar-lo. L'edifici mostra l'evolució d'habitatges plurifamiliars d'arquitectura popular.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Gurb, 24 (Vic)

L'Habitatge al carrer Gurb, 24 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgeres que consta de planta baixa i tres pisos. És coberta amb teula àrab a dues vessants. L'obertura de la planta i les dels dos pisos marquen un eix de composició vertical, però a la tercera planta s'obre una galeria d'arcs rebaixats en sentit horitzontal. Les obertures estan sense emmarcar, mentre que les llosanes dels balcons són de pedra. Les baranes són de ferro i a la galeria actualment s'hi obren finestres.
L'estat de conservació és regular.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus vers el segle xii i on s'anaren transformant les masies i edificacions en cases entre mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construí l'església gòtica dels Carmelitans prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemany, enderrocada el 1655 en convertir-se la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. Als segles XVII-XVIII es construí l'actual convent i l'església dels Carmelitans calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'Eixample Morató. Al segle xix, amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri entre el carrer Gurb i de Manlleu també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria revitalitzar-lo
Edifici segurament existent abans del segle xviii. L'estat actual correspon a una reforma de mitjans del segle xix.

## Referències

* 1 2 3 4 5
# Habitatge al carrer Gurb, 70

L'Habitatge al carrer Gurb, 70 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Cases mitgeres de planta baixa i dos pisos. Són de planta rectangular i cobertes a dues vessants, amb un petit ràfec amb colls de biga de fusta. Presenten una certa unitat amb dos eixos de composició verticals, no centrats. A la planta s'hi obren dos amplis portals rectangulars amb uns portalets laterals damunt dels quals s'hi obren àculs ovals. Als pisos s'hi obren finestres, la dimensió de les quals disminueixen amb l'alçada i presenten ampits motllurats. Els brancals i llindes de les obertures principals són de pedra (hi ha alguna llinda que sembla que havia estat inscrita i després repicada.). La resta de façana és arrebossada. Els baixos estan destinats al comerç.
Aquest edifici ha estat enderrocat, actualment hi ha un nou bloc de pisos.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del c/ de les Neus cap al segle xii, moment en què les masies anaven canviant la seva fesomia a favor de cases mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construir l'església gòtica dels Carmelites prop de l'actual c/ Arquebisbe Alemenay que fou enderrocada el 1655 en convertir la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. En els segles XVII-XVIII es va construir l'actual convent i l'església dels Carmelites calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'eixample Morató. Al segle xix amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri, entre el c/ Gurb i el c/ de Manlleu, també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria rehabilitar-lo. L'edifici probablement és de finals del segle xviii o principis del segle xix. És interessant observar els portals laterals, doncs, possiblement es construïren simultàniament a l'edifici.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Hug Fullalquer, 18 (Alcanar)

L'Habitatge al carrer Hug Fullalquer, 18 és una obra d'Alcanar (Montsià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge entre mitger que es compon de planta, entresòl, pis i golfes. A la planta, la porta és gran assolint l'alçada del nivell de l'entresòl, amb tarja superior de vidre i enreixat; al costat, hi ha una altra finestra també enreixada.
A l'entresòl, s'obre un petit balcó, amb estructura de ferro i base de manisa decorada.
Les golfes tenen dos petits obertures amb ampits i un arrebossat que forma una sanefa decorativa simple en relleu sota cadascun d'ells. El voladís superior pren forma pren forma de cornisa motllada.
Possiblement, aquest edifici sigui de darreries del segle xix o principis del XX, ja que al mateix carrer, les cases de tipus més senzill tenen a la llinda dates com 1900, 1910,...etc.

## Referències

* 1 2 3 4