OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Daena Soares

Daena Soares (Parròquia de Manchester, 22 de març de 1999) és una model i reina de bellesa jamaicana.
Tot i que va néixer el 22 de març de 1999 a la parròquia de Manchester, es va criar a la parròquia de Saint Elizabeth, concretament a Junction. Forma part d'una família nombrosa: té tres germanes grans i dos germans petits. Un dels seus passatemps preferits és la natació. A més, es defineix com a lletraferida.
Del 2011 al 2017 va estudiar a la Hampton High School i, entre el 2017 i el 2021, va llicenciar-se en anatomia a la Universitat de les Índies Occidentals a Mona, a Kingston.
El febrer del 2019, va participar en Miss Towers 2019, concurs en la qual va obtenir el sisè lloc. L'abril del 2021, va ser la vencedora del concurs Miss Universe Jamaica Center. L'octubre del mateix any va guanyar la segona edició del certamen nacional de bellesa Miss Universe Jamaica enfront de nou contrincants a l'Hotel Riu Montego Bay. Van quedar en segon i tercer lloc Trishani Weller i Lauren Less, respectivament. Soares també va guanyar la categoria a la model més fotogènica i va empatar en la de simpatia amb Weller.
En conseqüència, aquell desembre va representar Jamaica a la competició mundial Miss Univers 2021, la cerimònia de la qual es va dur a terme a la localitat israeliana d'Elat. Tot i que no va arribar a ser una de les 16 finalistes, va ser la primera vegada que una participant jamaicana era semifinalista. Soares ha declarat que en el futur, atesa la seva formació, li agradaria regentar un spa per a hòmens i dones.
Soares és una ferma defensora de l'empoderament femení i s'ha associat tant amb organitzacions governamentals com amb d'altres de no governamentals per a garantir l'accés als recursos per a dones i nenes i crear oportunitats per a elles. Ha tractat problemes com l'embaràs adolescent i la pobresa menstrual. El juny del 2021 va mostrar suport pel moviment Black Lives Matter a Instagram.

## Referències

* 1 2 «Miss Jamaica: Daena Soares» (en castellà). Telemundo, 15-11-2021. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ Samuel, Rumi. «Daena Soares, Jamaica’s New Miss Universe 2021» (en anglès). The Caribbean Alert, 08-11-2021. [Consulta: 2 març 2023].
* 1 2 3 4 5 Smith, Jacob. «Read Here: About Daena Soares, Miss Universe Jamaica 2021» (en anglès). Writeups 24, 31-10-2021. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «Daena Soares crowned Miss Universe Jamaica» (en anglès). Jamaican News Online, 01-11-2021. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ Jackson, Kevin. «Daena Soares is Miss Universe Jamaica» (en anglès). Jamaica Observer, 31-10-2021. [Consulta: 2 març 2023].
* 1 2 «Medical aesthetician Daena Soares named Miss Universe Jamaica 2021» (en anglès). Flair, 31-10-2021. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ Lyew, Stephanie. «Daena Soares 'represented very well', says local pageant organisers despite early exit» (en anglès). Jamaica Gleaner, 13-12-2021. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «Daena Soares takes Miss Universe Jamaica 2021 crown» (en anglès). Jamaica Gleaner, 30-10-2021. [Consulta: 2 març 2023].
# Louis Little Coon Oliver

Louis Little Coon Oliver (Coweta, 1904-1991). Escriptor creek. Va viure entre els cherokees i es preocupà per la preservació de la cultura nadiua, amb poesia pastoral i idíl·lica que ha influït força en les generacions posteriors; va escriure els poemaris bilingües The Horned Snake (1982) i Estiyt Omayat: Creek Writings (1985), Caught in a Willow Net (1983) i Chasers of the Sun: Creek Indian Thoughts (1991).

## Enllaç (biografies en anglès)

* (anglès) «Louis Oliver on Native American Authors».
# Casa Conrad Roure

La Casa Conrad Roure és un edifici modernista situat al carrer Aribau, 155 de l'Eixample de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

Va ser projectat per l'arquitecte Ferran Romeu i Ribot el 1901, i construït el 1902. Té influències del Castel Béranger d'Hector Guimard a París.
Fou reformat a principis del segle xxi, deixant la planta baixa i pis per a oficines i realitzant una remunta de quatre pisos d'habitatges, segons el projecte de l'equip BST (Bonet, Steegmann, Tiana), plasmat en un Pla Especial Integral aprovat definitivament el 27 d'abril del 2001.

## Descripció

L'edifici original era de planta baixa, pis i terrat. L'accés principal dona pas a una zona de vestíbul i unes escales que permeten accedir al pis.
La façana té els baixos revestits de carreus en relleu i la planta pis esta recoberta de morter. Estructura les seves obertures en tres eixos verticals de ritme regular. La planta baixa s'obre al carrer per mitjà d'un gran portal a l'esquerra i dos grans finestrals ampitats per baranes de ferro forjat. La planta superior presenta tres balcons en voladís amb estructura metàl·lica ancorada a la paret reforçada per tirants, també de ferro. La llosana esta recoberta a la part inferior per rajoles vidriades policromes amb motius vegetals.
Hi destaca el portal d'entrada, emmarcat per un gran arc de ferradura sustentat per dos columnes de capitells vegetals, on hi ha unes inscripcions en relleu decoratiu amb caràcters goticistes on es pot llegir «Al gust d'ell cad' estil fa sa morada - cada aucell fa'l seu niu com més li agrada». A les impostes de l'arc hi ha unes carteles amb la data de construcció de l'edifici, i com homenatge al propietari un roure en la clau de l'arc. Al vestíbul que s'accedeix a través d'aquesta porta principal surten les escales que pugen al primer pis. Cal destacar el sòcol amb rajoles ceràmiques de temàtica vegetal, una sanefa d'esgrafiats vegetals i l'embigat del sostre. Al replà de l'escala una columna de capitell esculpit sustenta una gran jàssera.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Casa Conrad Roure». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Casa Conrad Roure». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Casa Conrad Roure». Barcelona Modernista. Arxivat de l'original el 2014-09-13. [Consulta: 13 setembre 2014].
* ↑ «PE integral de regulació de les condicions de reforma i ampliació de l'edificació del carrer Aribau 155». Portal d'Informació Urbanística. Ajuntament de Barcelona, 27-04-2001.

## Enllaços externs

* «Casa Conrad Roure». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* «Casa Conrad Roure Bofill». Arquitectura Modernista. Valentí Pons Toujouse.
* «Guia temàtica Biblioteca ETSAB: Casa Conrad Roure». UPCommons.
Monuments de l'Eixample de Barcelona :
# Babiana nervosa

Babiana nervosa és una espècie de planta amb flors del gènere Babiana dins la família de les iridàcies (Iridaceae).

## Descripció

És una planta herbàcia perenne, caducifòlia i vivaç, un geòfit amb corm arrodonit de fins a 2,5 cm de diàmetre. La planta pot atènyer els 40 cm d'altura. Les fulles són entre linears i lanceolades, peciolades, erectes, pubescents i disposades en forma de vano. Les flors són actinomorfes, fragants i tenen sis tèpals que poden ser de colors variats com ara malva, porpra, violeta, rosades o groguenques, de vegades amb zones o marques d'un altre color als tèpals inferiors. A l'androceu, els estams tenen anteres amb forma de punta de fletxa, de color fosc, entre blau i negre. Al gineceu l'ovari és pubescent i l'estil es bifurca a nivell de les anteres. La floració és a la primavera i dura unes tres setmanes.

## Taxonomia

Aquest tàxon havia estat conegut fins al 2014 com a Babiana stricta, aquell any, els botànics Peter Goldblatt i John Charles Manning van establir a la revista Bothalia que aquest nom havia de ser canviat pel de Babiana nervosa, atès que el primer nom que va tenir a l'espècie fou Gladiolus nervosus, donat pel naturalista francès Jean-Baptiste Lamarck (1744-1829) i publicat l'any 1788 a l'Encyclopedie Methodique. Botanique.

### Sinònims

Els següents noms científics són sinònims de Babiana nervosa:
* Sinònims homotípics
* Gladiolus nervosus Lam.
* Sinònims heterotípics
* Babiana caesia Eckl.
* Babiana erectifolia G.J.Lewis
* Babiana flavocaesia Eckl.
* Babiana stricta (Aiton) Ker Gawl.
* Babiana stricta var. erectifolia G.J.Lewis
* Gladiolus ringens Thunb.
* Gladiolus strictus Aiton
* Gladiolus villosus Vahl
* Ixia scillaris Mill.

## Referències

* 1 2 «Babiana nervosa» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 6 maig 2024].
* 1 2 «Babiana nervosa» (en anglès). South African National Biodiversity Institute. [Consulta: 9 maig 2024].
* ↑ George, 1986, p. 64.
* ↑ Goldblatt i Manning, 2007, p. 90.
* ↑ «Babiana nervosa (Lam.) Goldblatt & J.C.Manning» (en anglès). International Plant Names Index, The Royal Botanic Gardens, Kew, Harvard University Herbaria & Libraries and Australian National Botanic Gardens. [Consulta: 9 maig 2024].
* ↑ Goldblatt i Manning, 2014, p. 42.
* ↑ «Gladiolus nervosus Lam.» (en anglès). International Plant Names Index, The Royal Botanic Gardens, Kew, Harvard University Herbaria & Libraries and Australian National Botanic Gardens. [Consulta: 9 maig 2024].

## Bibliografia

* Goldblatt, Peter; Manning, John Charles «A revision of the southern African genus Babiana, Iridaceae: Crocoideae» (en anglès). Strelitzia [Pretoria], núm. 18, 2007, pàg. 1-98.
* George, Alexander S. Flora of Australia, Volume 46, Iridaceae to Dioscoreaceae (en anglès). vol. 46. Canberra: Australian Government Publishing Service, 1986. ISBN 0 644 04356 3.
* Goldblatt, Peter; Manning, John Charles «Nomenclatural adjustments in African plants 1» (en anglès). Bothalia. African Biodiversity & Conservation, vol. 44, núm. 1, 2014, pàg. 42-50.
* John Manning. Field Guide to FYNBOS. Struik Publishers, 2008, p. 188. ISBN 9781770072657.
# IES Torredembarra

L'IES Torredembarra és una obra de Torredembarra (Tarragonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici situat en un petit turó en els límits del municipi, amb vistes a la mar i al Camp de Tarragona. De planta quadrada, aquest immoble compta amb tres nivells i un gran pati central que permet distribuir diversos espais al seu voltant. Al cos central, de forma cúbica, s'hi afegeix, com si es tracés d'un avançament del complex, un volum d'una sola planta destinat a l'administració i direcció, orientat cap a l'oest i encarregat de fer de recepció. A l'est està el gimnàs, al costat de les pistes esportives. Hi predominen la horitzontalitat i les formes rectangulars. Tot el conjunt està arrebossat de blanc, amb la voluntat de combinar formes racionalistes amb referències mediterrànies, unes referències que també s'observen en les persianes de llibret.
L'edifici va obtenir el premi FAD 1997, en l'aparat Premi d'Opinió.

## Referències

* 1 2
# Ammocrypta

Ammocrypta és un gènere de peixos pertanyent a la família dels pèrcids que es troba a Nord-amèrica.

## Taxonomia

* Ammocrypta beanii (Jordan, 1877)
* Ammocrypta bifascia (Williams, 1975)
* Ammocrypta clara (Jordan & Meek, 1885)
* Ammocrypta meridiana (Williams, 1975)
* Ammocrypta pellucida (Agassiz, 1863)
* Ammocrypta vivax (Hay, 1882)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ ZipcodeZoo (anglès)
* ↑ Jordan, D. S., 1877. Contributions to North American ichthyology based primarily on the collections of the United States National Museum. Núm. 2. A.--Notes on Cottidae ..., and Hyodontidae, with revisions of the genera and descriptions of new or little known species. Bull. U. S. Natl. Mus. Núm. 10: 1-68, Pls. 44-45.
* ↑ Williams, J. D., 1975. Systematics of the percid fishes of the subgenus Ammocrypta, genus Ammocrypta, with descriptions of two new species. Bull. Alabama Mus. Nat. Hist. Núm. 1: 1-56.
* ↑ Jordan, D. S. & S. E. Meek, 1885. List of fishes collected in Iowa and Missouri in August, 1884, with descriptions of three new species. Proceedings of the United States National Museum v. 8 (núm. 470): 1-17.
* ↑ Williams, J. D., 1975. Systematics of the percid fishes of the subgenus Ammocrypta, genus Ammocrypta, with descriptions of two new species. Bulletin of the Alabama Museum of Natural History Núm. 1: 1-56.
* ↑ Putnam, F. W., 1863. List of the fishes sent by the museum to different institutions, in exchange for other specimens, with annotations. Bull. Mus. Comp. Zool. v. 1 (art. 1): 2-16.
* ↑ Hay, O. P., 1882. On a collection of fishes from the lower Mississippi Valley. Bull. U. S. Fish Comm. v. 2 (1882): 57-75.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
# Humeral

L'humeral, també anomenat vel humeral, és un teixit litúrgic -normalment de seda- d'aproximadament 2 metres de llarg i 50 cm d'ample, que el sacerdot es posa sobre les espatlles i l'esquena per tal de portar el Santíssim Sagrament a beneir amb Aquest, o per a portar-lo en processó. Sol ser blanc o daurat, i molt brodat. Durant les Misses pontificals, els acòlits solen fer servir humerals, un per a portar la mitra i un altre per a portar el bàcul del bisbe. En la Missa Solemne tridentina és utilitzat d'acord amb el color litúrgic i s'hi cobreix el calze fins a l'ofertori. El sotsdiaca pren el vel i hi trasllada el calze fins a l'altar per a després amagar la patena entre el vel fins a poc abans de la consagració. També es pot emprar per a portar les relíquies de la Passió de Crist, sent en aquest cas el color vermell l'indicat per a la tela. Les relíquies dels sants no poden prendre's amb un humeral.

## Enllaços externs

* https://esadir.cat/entrades/fitxa/node/Vocabulari_liturgic#ministres
* https://www.diccionari.cat/EC-GDLC-e00074456.xml
# Cavallets

Els cavallets o el carrusel (del francès carrousel) són una atracció pròpia de fires o parcs d'atraccions que consisteix en una gran plataforma rodona que gira en un pla horitzontal.
La plataforma està proveïda de diverses figures en forma de cavalls que solen estar muntades sobre una barra vertical que fa un moviment ascendent i descendent mentre la plataforma gira i dona la il·lusió de galop. El sostre sol ser ricament decorat en colors cridaners amb il·luminació i música. Un plomet ('plomall' al Rosselló) està penjat perquè els infants el mirin d'agafar per a rebre un premi.
Els cavalls eren originalment de fusta pintada i varen donar llur nom a l'atracció. A més de cavalls les figures poden ser d'altres animals com zebres o porcs. Actualment es fan de materials sintètics en lloc de fusta. Alguns cavallets varen substituir els cavalls clàssics per cotxes o motocicletes i, actualment, s'hi troben vehicles de tot tipus (ambulàncies, cotxes de bombers, vaixells), grans olles giratòries, personatges de dibuixos animats, etc.
Els cavallets són un dels elements indispensables a les fires d'estiu, junt amb el «Pim Pam Pum», la roda de fira, la tómbola i la xurreria.

## Vegeu també

* Roda de fira, atracció similar on la roda gira en un pla vertical

## Referències

* ↑ «Diccionari de la llengua catalana». [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ Termcat
* ↑ «Diccionari normatiu valencià». [Consulta: 3 març 2025].

## Enllaços externs

* The National Carousel Association Arxivat 2011-01-23 a Wayback Machine.
* History of the Carousel Arxivat 2006-06-29 a Wayback Machine.
* Cavallets a Szentendre, Hongria Arxivat 2006-03-23 a Wayback Machine.
* Merry-Go-Round Museum a Sandusky, Ohio
Viccionari
# IES l'Olivera

L'Institut l'Olivera és un centre educatiu a la Granadella (les Garrigues) que atén uns cent alumnes dels municipis de la Granadella, Bellaguarda, Bovera, Juncosa, Sarroca de Lleida, i els Torms. I a partir del curs 2019-2020, amb la possibilitat d'acollir estudiants també de Maials. El centre ofereix els quatre cursos de secundària, amb una sola línia, podent oferir una atenció als alumnes acurada i constant pel fet de disposar d'uns ratis força reduïts d'alumnes per aula.

## L'edifici

L'edifici on s'ubica l'institut és obra de l'arquitecte noucentista català Ignasi de Villalonga i Casañés, inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Edifici de finals dels anys 1940 a partir d'un projecte de 1945. El projecte presenta un cert gust de model constructius de les primera dècades del segle. És una construcció austera, sense elements superflus.Té una planta rectangular amb laterals de reduïdes dimensions a la zona de l'entrada.
El mur de l'entrada té un porxo i arcades que donen gran plasticitat al mur; destaca l'acabament ondulat remarcat per una motllura de pedra formant frontó trencat. Als laterals hi ha tot de finestres rectangulars, els dos nivells es diferencien exteriorment pels finestrals, quadrangulars els inferiors i en arcada, els tres superiors. Tot plegat està cobert a dues aigües a excepció dels laterals, a tres aigües. L'acabat és amb un sòcol de pedra i arrebossat per als murs.

## Referències

* ↑ «INS L'Olivera». Generalitat de Catalunya. Departament d'Educació. [Consulta: 9 juliol 2020].
* ↑ «Els alumnes de Maials podran triar l'institut de la Granadella». Som Garrigues, 03-04-2019. [Consulta: 9 juliol 2020].
* ↑ «Institut d'Educació Secundària L'Olivera». Ajuntament de la Granadella. [Consulta: 9 juliol 2020].
* ↑ «ESCOLA PÚBLICA NOSTRA SENYORA DE GRÀCIA». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 abril 2020].
# Ammodytoides renniei

Ammodytoides renniei és una espècie de peix de la família dels ammodítids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 7,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-àfrica, a les Seychelles i al Pacífic occidental central.

## Referències

* ↑ Duncker, G. & Mohr, E. 1939. Revision der Ammodytidae. Mitt. Zool. Mus. Berlín 8-31.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Collette, B.B., 2001. Ammodytidae. Sandlances. p. 3518. A: K.E. Carpenter and V. Niem (editors) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae), estuarine crocodiles.. FAO, Roma, Itàlia.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Smith, J. L. B. 1957. Four interesting new fishes from South Africa. S. Afr. J. Sci. v. 53 (núm. 8): 219-222.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# IGL

IGL té els següents significats:
* Internetgestützte Lehre, projecte d'aprenentatge virtual per internet de l'Institut d'Història de la Universitat de Viena
* igl també és el codi ISO 639-3 de l'igala, llengua parlada al sud de Nigèria
* igl. també és l'abreviatura en castellà d'església, temple cristià dedicat al culte religiós
# Badia de Fornells

La badia de Fornells és una important badia situada a la costa nord de l'illa de Menorca, concretament en el municipi des Mercadal.
La badia té poc més de 4 quilòmetres de profunditat en direcció nord-sud i una amplària màxima d'1,5 quilòmetres en direcció est-oest. És la segona badia més gran de l'illa després del Port de Maó. A la seva costa oest s'hi situen les dues úniques poblacions assentades a les seva riba que són Fornells i Ses Salines. La costa est de la badia la forma un gran cap anomenat la Mola de Fornells que està deshabitat. Al fons de la badia hi ha dues salines, una al costat de la localitat de ses Salines i una altra situada just a l'extrem sud de la badia que rep el nom de ses Salines Noves.
Dins de la badia hi ha tres illots:
* Illa de ses Sargantanes
* Illa des Revells
* Escull des Corb Marí

## Ús nàutic

Per les seves característiques com a badia tancada, amb poca fondària i d'una certa entitat, fa que sigui una zona amb un interès nàutic elevant per les condicions de port segur i per practicar-hi esports aquàtics. Així doncs, el port de Fornells serveix d'abric a embarcacions recreatives així com de la flota pesquera de la Confraria de Pescadors de Fornells. Pel que fa als esports aquàtics, la badia alberga una escola de vela i windsurf així com negocis de lloguer de velers, petites embarcacions a motor i piragües.

## Bibliografia

* Cassanovas Marqués, Andrés y Luis. Menorca. León: Editorial Everest, 1977, p. 96-99. ISBN 84-241-4343-4.

## Cartografia

* Full de cartografia terrestre del CNIGː
Full núm. 618 de la sèrie MTN50 del Insitituto Geográfico Nacional. (Descàrrega gratuita en format digital en el Centre de descàrregues del Centro Nacional de Información Geográfica).
«Centro de descargas del Centro Nacional de Información Geográfica».
* Cartes nàutiques de l'Instituto Hidrográfico de la Marina;
** D 436 Illa de Menorca (I Edició 2004)
** 4262 Carta nàutica Port de Fornells i badia de Tirant
# Estació d'Osebe

L'estació d'Osebe és una estació de ferrocarril situada a la localitat gallega d'Osebe, al municipi de Teo, a la província de la Corunya. Té serveis de mitjana distància operats per Renfe.
Es troba al punt quilomètric 82 de la línia d'ample ibèric que uneix Redondela amb Santiago de Compostel·la.

## Trens
### Mitjana Distància

| Línia | Origen/destinació | Destinació/origen |
| 1 | A Coruña Santiago de Compostela | Vigo-Guixar |

## Referències

* ↑ «Red ferroviaria española». Arxivat de l'original el 2013-09-27. [Consulta: 2 febrer 2019].

## Enllaços externs

* Estació d'Osebe a la web d'Adif