OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estació de Catarroja

L'estació de Catarroja és una estació ferroviària situada en el municipi valencià de Catarroja a la comarca de l'Horta Sud. Forma part de les línies C-1 i C-2 de rodalies València operades per Renfe. Compta també amb alguns serveis de mitjana distància.

## Situació ferroviària

L'estació es troba en el punt quilomètric 105,1 de la línia fèrria d'ample ibèric que uneix Madrid amb València (es) a 9 metres d'altitud.
El traçat és de via doble i està electrificat.

## Història

L'estació va ser inaugurada el 24 d'octubre de 1852 amb l'obertura del tram Silla-València de la línia que pretenia unir València amb Xàtiva. Les obres van ser dutes a terme per la Companyia del Ferrocarril de Xàtiva al Grau de València. Posteriorment, aquesta companyia va passar a anomenar-se primer Companyia del Ferrocarril del Grau de València a Almansa i després Societat dels Ferrocarrils d'Almansa a Xàtiva i al Grau de València fins que, finalment, en 1862, va adoptar el que ja seria el seu nom definitiu i, per tant, el més conegut: el de la Societat dels Ferrocarrils d'Almansa a València i Tarragona o AVT, després d'aconseguir la concessió de la línia que anava de València a Tarragona. En 1941, després de la nacionalització del ferrocarril a Espanya l'estació va passar a ser gestionada per la només creada RENFE.
Des del 31 de desembre de 2004 Renfe Operadora explota la línia mentre que Adif és la titular de les instal·lacions ferroviàries.

## Serveis ferroviaris
### Rodalies

Els trens de rodalies de les línies C-1 i C-2 de rodalies València C-2 tenen parada en l'estació. Ho fan amb una freqüència de 4 a 8 trens per hora segons la franja horària.

### Mitja Distància

Algunes de les relacions que uneixen València amb Alcoi fan parada a Catarroja.
| Línia MD | Trens | Origen/Destinació | Destinació/Origen |
| 47 | Regional | València | Alcoi |

## Referències

* ↑ Red ferroviaria española Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Ministerio de Fomento
* ↑ Spanishrailway

## Enllaços externs

* Media Distancia Valencia en la web de Renfe.
* Cercanías Valencia en la web de Renfe
# Estació de Neptú

L'estació de Neptú, és una de les estacions del metro de València, situada a l'extrem sud del Cabanyal i fitant amb el port de València, sent el terminal de la línia 8 (tram de tramvia).
Es va inaugurar el 2007 amb el nom d'estació de Neptú en referència a la seua ubicació a l'avinguda de Neptú, i va canviar a Marina Reial Joan Carles I en 2013 pel Consorcio Valencia 2007, en el marc del plan de revitalització del Port de València, i va recuperar el nom original en 2022, eliminant les referències al rei que va abdicar en 2014 a causa de les creixents sospites de corrupció.
Línia 8 de Metrovalència :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Marítim | Grau-la Marina | | fi de trajecte | Neptú |

## Accessos

* Avinguda de Neptú (Passeig Marítim)
* Port de la Copa de l'Amèrica

## Referències

* ↑ Plànol de línies i estacions de Metrovalencia
* ↑ «La parada del tranvía 'Neptú' pasa a denominarse 'Marina Real Joan Carles I'» (en castellà). El Mundo, 06-04-2013. [Consulta: 14 maig 2021].
* ↑ «Metrovalència canvia el nom de 21 estacions i parades». À Punt.
* ↑ «El Rey Felipe renuncia a la herencia de Don Juan Carlos y le retira su asignación» (en castellà). Europa Press, 15-03-2020.
# Estació de Nodahanshin

L'estació de Nodahanshin (野田阪神駅, Nodahanshin-eki) és una estació de ferrocarril de termini de la línia Sennichimae del metro d'Osaka. Es troba localitzada al barri de Fukushima del districte homònim a la ciutat d'Osaka, Japó. El codi distintiu de l'estació és el S11.

## Distribució

És una estació subterrània i té dues andanes amb una via cadascuna localitzades al tercer pis soterrani. Els torniquets d'accés es troba localitzat en dos llocs, un que connecta amb l'andana 1 i altre amb la 2. L'entrada nord i sud van ser clausurades el 27 de març de 2020, utilitzant-se només a partir de llavors l'entrada central.

## Ruta

Línies que passen per aquesta estació :
| < | Línia | > |
| Metro d'Osaka |||
| Termini de línia |
| Termini de línia | Línea Sennichimae | Tamagawa (S12) |

## Rodalia

* Seu central del Ferrocarril Elèctric Hanshin.
* Ajuntament del districte de Fukushima.
* Comissaria de Fukushima de la Policia Prefectural d'Osaka.
* Biblioteca municipal de Fukushima.

## Referències

* ↑ https://subway.osakametro.co.jp/station_guide/S/s11/index.php
* ↑ «千日前線野田阪神駅の改札口を一部変更します» (en japonès). Osaka Metro Co., Ltd., 11-03-2020. [Consulta: 14 març 2020].
# Estació de Portvendres

L'Estació de Portvendres Vila (en francès Gare de Port-Vendres-Ville) és una estació ferroviària, situada a la població de Portvendres, a la comarca del Rosselló de la Catalunya del Nord, i al departament francès dels Pirineus Orientals, a Occitània. Es troba a la línia de Narbona a Portbou i s'hi aturen trens regionals de TER d'Occitània i trens de nit de llarga distància.
L'estació es propietat de la Societat Nacional dels Ferrocarrils Francesos (SNCF) i fou posada en servei el 1878, per la Companyia de ferrocarril de Midi. Establerta a 23 metres d'altitud, l'estació de Portvendres està situada al punt quilomètric (PK) 497.260 de la línia de Narbona a Portbou, entre les estacions de Cotlliure i de Banyuls de la Marenda. L'accés és a la Plaça de l'Estació, al capdamunt de l'Avinguda de Màrius Demonte i de la denominada Ruta Estratègica.
La connexió de Portvendres-Vila a Portvendres-Andanes permet el servei del port.

## Història

L'estació de Portvendres fou construïda en 1867 i posada en servei en 1878 per la companyia de ferrocarril de Midi, al final de l'ampliació de la línia de Perpinyà a Portbou, de l'actual línia de Narbona a Portbou.
L'estació fou electrificada i senyalitzada (de tipus SAB) en 1982.
En 2014, segons les estimacions de la SNCF, la freqüència anual de l'estació era de 27.099 passatgers. En 2018 aquesta xifra va baixar fins a 21.974 viatgers.
Fins al 2014, era una estació amb l'edifici de passatgers amb les guixetes obertes cada dia. L'1 de gener de 2015, la SNCF va decidir de tancar definitivament l'edifici de passatgers i les finestretes.

## Serveis ferroviaris

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| TER d'Occitània |||||
| Cervera de la Marenda Portbou | Banyuls | | Cotlliure | Perpinyà Narbona Nimes Avinyó |
| Cervera de la Marenda Portbou | Banyuls | | Cotlliure | Tolosa-Matabiau |
| Tren de nit |||||
| Cervera de la Marenda Portbou | Banyuls | Intercité | Cotlliure | París-Austerlitz |

## Galeria d'imatges

* L'edifici i l'aparcament
* L'andana lateral i central connectades per un pas habil.litat
* Antiga area de mercaderies.

## Referències

* ↑ «Estació de Portvendres». SNCF.
* ↑ Douté, Reinhard «[677/2] Perpignan - Portbou (Espagne)». Les 400 profils de lignes voyageurs du réseau français. La Vie du Rail, 2, 2011, pàg. 239. ISSN: 978-2-918758-44-0.
* ↑ «Freqüència a les estacions».

## Vegeu també

* Llista d'estacions de la Catalunya del Nord
* Xarxa ferroviària de la Catalunya Nord

## Enllaços externs

* Estació de Portvendres a la web d'estacions de França
* Informació actual a la web de l'SNCF
# Estació de Redondela AV

L'estació de Redondela AV és una estació de ferrocarril situada a la localitat gallega de Redondela, a la província de Pontevedra. Té serveis de mitjana distància operats per Renfe.
Es troba al punt quilomètric 13 de la línia que uneix Vigo-Urzáiz amb la bifurcació d'Arcade, dins de l'eix atlàntic d'alta velocitat que uneix Vigo amb la Corunya.

## Trens
### Mitjana Distància

| Línia | Origen/destinació | Destinació/origen |
| 2 | A Coruña | Vigo-Urzáiz |

## Referències

* ↑ «Red ferroviaria española». Arxivat de l'original el 2013-10-18. [Consulta: 2 febrer 2019].
# Estació de Rodalies de Quart de Poblet

L'Estació de Rodalies de Quart de Poblet és una estació de la línia València-Llíria d'ample ibèric, desmantellada quasi totalment, situada a la intersecció entre el Carrer Azorín i el Carrer de l'Estació.
Fou estació de la línia 4 de Rodalies de València des de 1889, data en què es va inaugurar la línia entre València i Manises. El 2005 va passar a ser estació terminal. Amb l'arribada del metro a Quart de Poblet, el 5 d'octubre de 2007, l'estació va restar fora de servei.

## Referències

* ↑ «El tren dirá adiós para siempre a Quart de Poblet el día 5 de octubre» (en castellà), 27-09-2007. [Consulta: 12 març 2021].
* ↑ «Quart de Poblet recupera su historia ferroviaria» (en castellà). [Consulta: 12 març 2021].
# Estació de Roma San Pietro

L'estació de Roma San Pietro (en italià Stazione di Roma San Pietro) és una estació que serveix la citi i comune de Roma, a Itàlia. Fou inaugurada el 1894 i forma part de la línia Pisa–Livorno–Roma i la línia Roma–Capranica–Viterbo. També és l'estació d'entroncament pel curt traçat de Roma a la Ciutat del Vaticà, que s'introdueix a la Ciutat del Vaticà després de passar per un viaducte.
L'estació és administrada per la Rete Ferroviaria Italiana (RFI). Els serveis ferroviaris són operats per Trenitalia. Cadascuna d'aquestes dues companyies és subsidiària de Ferrovie dello Stato (FS), la companyia nacional italiana de ferrocarril.

## Vegeu també

* Transport per ferrocarril d'Itàlia

## Enllaços externs

* Història i fotos de l'estació de Roma San Pietro Arxivat 2013-07-14 a Wayback Machine. (italià)
# Estació de Tablada

L'estació de Tablada és una estació de ferrocarril situada al municipi espanyol de Guadarrama a la comunitat autònoma de Madrid. Forma part de la línea Villalba-Segòvia, per la qual presta servei la línia 53 de Mitjana Distància Madrid-Segòvia amb serveis Regionals cadenciats gestionats per Renfe Mitjana Distància que donan continuïtat a la línia ferroviària des de Cercedilla cap Segòvia, enllaçant amb la línia C-8 de Rodalies Madrid.

## Història

Les obres del tram Villalba-Segòvia van concloure al any 1888, però l'estació de Tablada no es va construir fins al 1916 com a suport de les estaciones de l'Espinar i de Cercedilla, a més de per a servir d'accés a les instal·lacions metge-sanitàries que s'hi estaven desenvolupant a aquella zona durant l'època, entre les que es trobaven diversos sanatoris i fonts. Igualment, també va suposar la creació d'una nova forma d'accés cap la naturalesa de la serra, el que unit al creixent turisme relacionat amb la salut, tingué repercussió de forma directa en la creació d'habitatges de cap de setmana a prop de l'estació.
La construcció de l'actual edifici de viatgers data de principis del segle xx, concretament de l'any 1916, època en què es van construir la majoria de les instal·lacions amb les que compta l'estació, ja que també d'aquesta època són la sub-estació elèctrica, els habitatges per a agents de la sub-estació, així com a la casa per a guarda-agulles. De fet, el recinte no començà a prestar serveis per a viatgers vins el 20 de maig del 1922.

## Línies

| Línia MD | Trens | Origen/Destí | Destí/Origen |
| 53 | Regional | Madrid-Atocha Cercanías | Segovia |

## Referències

* ↑ «Spanish Railway » Blog Archive » Villalba á Medina por Segovia», 29-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-03-29. [Consulta: 28 maig 2021].
* ↑ «Villalba a Medina por Segovia (Línea FC) :: © EuroFerroviarios ® :: El Punto de Encuentro de los Trabajadores Ferroviarios». [Consulta: 28 maig 2021].

## Enllaços externs

* Mitjana Distància Madrit a la web de Renfe.
* Història de l'estació a la web de l'ajuntament de Guadarrama
# Estació de Vilafranca de Conflent

Línia de Perpinyà a Vilafranca de Conflent :
Línia de Cerdanya ("Tren Groc") :
L'Estació de Vilafranca de Conflent, o de Vilafranca - Vernet - Fullà, és una estació de tren situada dins del terme comunal de Fullà, però a ran de la vila de Vilafranca de Conflent, totes dues comunes de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És propietat del Réseau Ferré de France (RFF) (el gestor públic de les vies fèrries de França) i la gestiona l'operadora pública SNCF.
És l'estació terminal de las línias dels provinent de Perpinyà i de la de Cerdanya (tren groc) provinent de la Tor de Querol (ample de via mètric).
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| : Transport express régional |||||
| Perpinyà | Rià | L12 | terminal | terminal |
| terminal | terminal | Tren groc | Serdinyà | La Tor de Querol - Enveig |

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de la Catalunya del Nord

## Enllaços externs

* Descripció i fotografies
# Estació de ferrocarril de Beira

L'Estació de ferrocarril de Beira és una estació de ferrocarril a Beira, Moçambic, un edifici modernista projectat pels arquitectes portuguesos Afonso Garizo do Carmo, Francisco de Castro i Paulo de Melo Sampaio i inaugurat l'1 d'octubre de 1966. Actualment és la terminal dels serveis ferroviaris dels CFM-Centro i acull també serveis administratius de l'empresa.
Un projecte anterior, elaborat entre 1930 e 1938, no va anar més enllà dels fonaments degut a les dificultats financeres.

## Referències

* ↑ Roteiro Histórico, em Índico, Série III, Nº 11 Janeiro/Fevereiro 2012, página 78
* ↑ «Estação Ferroviária da Beira». Arxivat de l'original el 2010-03-01. [Consulta: 22 febrer 2017].

## Vegeu també

* Llista del patrimoni arquitectònic de Moçambic
# Estació de la Coma

L'Estació de la Coma era un projecte d'estació de ferrocarril del terme municipal de Monistrol de Calders, de la comarca del Moianès.
Està situat al nord del terme, a prop i al sud-est de la masia de la Coma. Pertanyia a un projecte de ferrocarril local que havia d'unir la masia de la Coma, on hi havia el projecte d'una gran explotació de jardineria, amb el poble de Monistrol de Calders. Estava previst que servís per al transport dels treballadors de l'explotació i, alhora, per als productes que es produïen als vivers de la Coma.
Es va construir l'estació, completa, amb canvis d'agulles i tot, es feu una estesa de vies d'uns 200 metres, s'obriren les trinxeres de 150 metres més, però en arribar a la vora del penya-segat damunt de la Golarda, on s'havia de construir un formidable pont d'uns 200 metres de volada i una alçària d'uns 30 metres, es deixà córrer el projecte. Ja s'havien comprat dues locomotores i diversos vagons procedents del ferrocarril de via estreta de Girona a Sant Feliu de Guíxols, que estigueren bastants anys abandonats en aquesta estació.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Estació de la Font de Sant Lluís

Esquema :
L'Estació de la Font de Sant Lluís, oficialment València-Font de Sant Lluís és una estació de ferrocarril situada al sud del barri del mateix nom a l'extrem sud de la ciutat de València. Situada entre l'estació central i l'estació del Cabanyal, només s'hi aturen combois de la línia C-6 de Rodalies Renfe de València direcció Castelló de la Plana i direcció València-Nord i els combois de la línia C-3 de València direcció Buñol i direcció València-Nord on s'inverteixen la marxa.
L'estació és part d'un gran complex de tallers ferroviaris situats entre l'antic poble de la Font de Sant Lluís, una estació de classificació i un parc logístic. Molt a prop discorre l'autovia V-30 i el nou llit del riu Túria.
En un futur pròxim acollirà provisionalment als trens TAV provinents de Madrid fins que la futura Estació Central siga construïda. també serà aquesta la seu dels tallers per als trens d'alta velocitat.
Rodalies València de Renfe :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| València-Nord | València-Nord | C-6 | València-Cabanyal | Castelló de la Plana |
| València-Nord | València-Nord | C-3 | València - Sant Isidre | Utiel |

## Vegeu també

* Línia 6 (Rodalies València)
* Rodalies València (xarxa ferroviària)
* Renfe Operadora

## Referències

* ↑ Article de Las Provincias
# Estació de metro de València Sud

L'Estació de metro de València Sud és una de les estacions de la xarxa de Metrovalència. Es troba a la Partida Xirivelleta de la pedania de Faitanar, a València.
A la parada es troben les oficines centrals de FGV, els tallers de Metrovalencia, i els serveis de manteniment, a més d'un parking. Va ser reformada per última volta el 2022.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Bétera | Sant Isidre | | Paiporta | Castelló |
| Llíria | Sant Isidre | ... | Paiporta | Torrent Avinguda |
| Torrent Avinguda | Paiporta | ... | Sant Isidre | Marítim |

## Referències

* ↑ «L'estació». Metrovalencia.
* ↑ «Obras en la estaci�n de Val�ncia Sud de Metrovalencia». [Consulta: 23 setembre 2022].
* ↑ Simó, Nelo. «Abierta la rotonda de acceso al aparcamiento disuasorio de València Sud» (en castellà), 05-09-2022. [Consulta: 23 setembre 2022].
# Estació de sa Pobla

L'estació de sa Pobla és la capçalera de la línia Palma-sa Pobla de Serveis Ferroviaris de Mallorca. Està situada just a l'entrada del poble, a tocar de la ronda sud de sa Pobla, a despit que al llarg de la història ha estat situada en altres llocs.
Quan el ferrocarril arribà a sa Pobla el 24 d'octubre de 1878, l'estació era situada dins el poble, a l'actual plaça del Tren. Aquesta estació deixà de ser operativa quan FEVE clausurà la línia, el 1981. Les edificacions d'aquesta antiga estació allotjaren el Museu de Sant Antoni i el Dimoni (traslladat posteriorment a Can Planes) i actualment allotja la caserna de la policia local del municipi.
Quan Serveis Ferroviaris de Mallorca reobrí la línia de sa Pobla el 27 desembre del 2000, no es reaprofità l'antiga estació, atès que el poble havia crescut i hom considerava preferible que l'estació no travessàs carrers urbans. Es construí, doncs, una nova estació, situada a l'actual carrer de Josep Maria Llompart, als afores del poble. Però al llarg dels anys següents es construïren les rondes de la vila, i la ronda sud era interrompuda pel traçat del tren. Per aquest motiu, hom decidí de traslladar l'estació dos carrers més al sud, al límit del poble, per tal que la nova ronda no hagués de passar per damunt les vies del tren. La nova estació s'inaugurà el 30 març de 2015, i actualment l'antiga acull les dependències de Protecció Civil.
Mapa Palma-sa Pobla :
Línies que passen per aquesta estació :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Serveis Ferroviaris de Mallorca |||||
| Estació Intermodal-Plaça d'Espanya | Muro | Palma-sa Pobla | terminal | terminal |

## Referències

* ↑ «Història». Serveis Ferroviaris de Mallorca (SFM), 23-11-2012. [Consulta: 3 maig 2023].
* 1 2 Serra, Magdalena. «135 años desde que sa Pobla se subió al tren» (en castellà). Diario de Mallorca, 04-05-2013. [Consulta: 22 gener 2024].
* 1 2 «Les estacions del tren de Sa Pobla». Fora Vila, 24 d’octubre 1878. [Consulta: 19 desembre 2022].
# Estació del Grau-Canyamelar

L'estació del Grau-Canyamelar és una estació de tramvia de les línies 6 i 8 de Metrovalència ubicada al barri del Grau de la ciutat de València, i es preveu que també ho faci en la línia 11. Situada a la plaça de l'Armada espanyola, va ser inaugurada el 27 de setembre de 2007 amb la denominació castellana de Grao. Finalment, el 12 de desembre de 2010 li fou col·locat el nom actual. Aquesta estació està adaptada per a facilitar l'accés de persones amb diversitat funcional.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Tossal del Rei | Mediterrani | | Francisco Cubells | Marítim |
| Marítim | Marina Reial Joan Carles I | ... | Francisco Cubells | Neptú |

## Referències

* ↑ «2022, l'any que Metrovalencia estrenarà dues noves línies». València Extra, 03-01-2022. [Consulta: 13 febrer 2022].
* ↑ «Evolució històrica de Metrovalència». Metrovalència. Arxivat de l'original el 2020-12-02. [Consulta: 7 juliol 2016].
* ↑ «Seis estaciones del metro y el tranvía cambian de nombre» (en castellà). Las Provincias, 11-12-2010. [Consulta: 7 juliol 2016].
* ↑ «Fitxa d'estació: Estació del Grau-Canyamelar». Metrovalència. [Consulta: 7 juliol 2016].
# Estació dels Banys de Toès

Línia de Cerdanya ("Tren Groc") :
L'Estació dels Banys de Toès (oficialment en francès Thuès-les-Bains) és una estació de ferrocarril de la línia del tren groc situada en el terme comunal de Nyer, a la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
Tot i que serveix per a l'establiment termal dels Banys de Toès, és dins del terme veí de Nyer.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| : Transport express régional |||||
| Vilafranca de Conflent - Vernet - Fullà | Nyer | Tren groc | Toès - Carançà | La Tor de Querol - Enveig |

## Referències

* ↑ L'estació dels Banys de Toès en els ortofotomapes de l'IGN

## Enllaços externs

* Descripció i fotografies
# Estadi Joseph Marien

L'estadi Joseph Marien és un camp de futbol que es troba a Vorst, als afores de Brussel·les, Bèlgica. Inaugurat el 1919, és la seu del Royale Union Saint-Gilloise i té una capacitat de 5.500 espectadors. El 1920 va ser una de les quatre seus de la competició de futbol dels Jocs Olímpics d'Anvers.

## Referències

* ↑ RWD «Joseph Mariënstadion in Sint-Gillis». Het Nieuwsblad, 04-03-2010.
* ↑ «Football at the 1920 Antwerp Summer Games». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 28 de juny 2009. [Consulta: 30 setembre 2017].
# Estadi Nemesio Díez

L'Estadi Nemesio Díez, conegut també pel sobrenom La Bombonera, és un dels estadis de futbol més antics de Mèxic. Inaugurat el 8 d'agost de 1954, amb una capacitat de 30.000 espectadors, es troba a la ciutat de Toluca, prop de Ciutat de Mèxic. És la seu del Deportivo Toluca Fútbol Club. A causa de la seva ubicació, aquest estadi ha estat seu mundialista en dues ocasions, el 1970 i el 1986. Es troba a una altitud de gairebé 2670 msnm, i és un dels estadis de l'Amèrica del Nord situat a més altitud.
Antigament, havia rebut els noms d'Estadi Toluca 70-86, Estadi Toluca 70, Estadi Luis Gutiérrez Dosal i Estadi Héctor Barraza.

## Referències

* ↑ «Estadio» (en castellà). Arxivat de l'original el 2020-12-12. [Consulta: 12 desembre 2020].
* ↑ «Tall task in Toluca: Sporting preps for highest-elevation match in club history». MLS.
* ↑ «Estadio Nemesio Díez» (en castellà). H. Ayuntamiento de Toluca.
# Estadi de Lasesarre

L'estadi de Lasesarre és un estadi de futbol de la ciutat de Barakaldo, a Biscaia. Té capacitat per a 7.960 espectadors i en ell hi juga els seus partits com a local el Barakaldo Club de Fútbol.
Es va inaugurar el 30 de setembre de 2003 en substitució de l'antic camp de Lasesarre, inaugurat el 1923. El partit inaugural del nou estadi va enfrontar el Barakaldo CF i l'Athletic Club, amb resultat de 2-3 favorable als visitants.
És conegut col·loquialment com el Circ o el Parxís pel seu tipus de butaques.

## Referències

* ↑ Instal·lacions

## Enllaços externs

* Informació a la pàgina web del Barakaldo CF (castellà)
# Olímpico Clube

L'Olímpico Clube és un club de futbol brasiler de la ciutat de Manaus a l'estat d'Amazones.

## Història

El club va ser fundat el 17 d'octubre de 1938. L'Olímpico guanyà el Campionat amazonense els anys 1944, 1947 i 1967.

## Palmarès

* Campionat amazonense:
** 1944, 1947, 1967

## Estadi

Olímpico Clube juga els seus partits a l'Estadi Parque Amazonense. Té una capacitat per a 12.000 espectadors.

## Referències

* 1 2 3 Rodolfo Rodrigues. Escudos dos Times do Mundo Inteiro. Panda Books, 2009, p. 96.
* ↑ Placar Guia 2011, 1350-C, 1-2011, pàg. 85.