# Isòtops de l'arsènic

Encara que l'arsènic (As) té múltiples isòtops, només un d'aquests isòtops és estable; per la qual cosa, se'l considera un element monoisotòpic. L'arsènic s'ha proposat com a element per a la fabricació darmes nuclears del tipus bombes salades juntament amb el cobalt. Un embolcall de $^{75}$As, irradiat per un intens flux de neutrons altament energètics provinent de l'explosió d'una arma termonuclear, es transmutaria en isòtop radioactiu e $^{76}$As amb un període de semidesintegració d'1,0778 dies produiria una radiació gamma d'aproximadament 1,13 MeV, augmentant significativament la radioactivitat de la pluja radioactiva d'una arma durant hores. Massa atòmica estàndard: 74.92160(2) u.

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica(u) | període de semidesintegració | Espín nuclear | composició isotòpics representativa (fracció molar) |
| rang de variació natural (fracció molar) |||
| $^{60}$As | 33 | 27 | 59.99313(64)# | | 5+# | |
| $^{61}$As | 33 | 28 | 60.98062(64)# | | 3/2-# | |
| $^{62}$As | 33 | 29 | 61.97320(32)# | | 1+# | |
| $^{63}$As | 33 | 30 | 62.96369(54)# | | (3/2-)# | |
| $^{64}$As | 33 | 31 | 63.95757(38)# | 40(30) ms [18(+43-7) ms] | 0+# | |
| $^{65}$As | 33 | 32 | 64.94956(32)# | 170(30) ms | 3/2-# | |
| $^{66}$As | 33 | 33 | 65.94471(73) | 95.77(23) ms | (0+) | |
| $^{66m1}$As | 1356.70(17) keV | 1356.70(17) keV | 1356.70(17) keV | 1.1(1) µs | (5+) | |
| $^{66m2}$As | 3023.9(3) keV | 3023.9(3) keV | 3023.9(3) keV | 8.2(5) µs | (9+) | |
| $^{67}$As | 33 | 34 | 66.93919(11) | 42.5(12) s | (5/2-) | |
| $^{68}$As | 33 | 35 | 67.93677(5) | 151.6(8) s | 3+ | |
| $^{68m}$As | 425.21(16) keV | 425.21(16) keV | 425.21(16) keV | 111(20) s [?107(+23-16) ns] | 1+ | |
| $^{69}$As | 33 | 36 | 68.93227(3) | 15.2(2) min | 5/2- | |
| $^{70}$As | 33 | 37 | 69.93092(5) | 52.6(3) min | 4(+#) | |
| $^{70m}$As | 32.008(23) keV | 32.008(23) keV | 32.008(23) keV | 96(3) µs | 2(+) | |
| $^{71}$As | 33 | 38 | 70.927112(5) | 65.28(15) h | 5/2- | |
| $^{72}$As | 33 | 39 | 71.926752(5) | 26.0(1) h | 2- | |
| $^{73}$As | 33 | 40 | 72.923825(4) | 80.30(6) d | 3/2- | |
| $^{74}$As | 33 | 41 | 73.9239287(25) | 17.77(2) d | 2- | |
| $^{75}$As | 33 | 42 | 74.9215965(20) | ESTABLE | 3/2- | 1.0000 |
| $^{75m}$As | 303.9241(7) keV | 303.9241(7) keV | 303.9241(7) keV | 17.62(23) ms | 9/2+ | |
| $^{76}$As | 33 | 43 | 75.922394(2) | 1.0942(7) d | 2- | |
| $^{76m}$As | 44.425(1) keV | 44.425(1) keV | 44.425(1) keV | 1.84(6) µs | (1)+ | |
| $^{77}$As | 33 | 44 | 76.9206473(25) | 38.83(5) h | 3/2- | |
| $^{77m}$As | 475.443(16) keV | 475.443(16) keV | 475.443(16) keV | 114.0(25) µs | 9/2+ | |
| $^{78}$As | 33 | 45 | 77.921827(11) | 90.7(2) min | 2- | |
| $^{79}$As | 33 | 46 | 78.920948(6) | 9.01(15) min | 3/2- | |
| $^{79m}$As | 772.81(6) keV | 772.81(6) keV | 772.81(6) keV | 1.21(1) µs | (9/2)+ | |
| $^{80}$As | 33 | 47 | 79.922534(25) | 15.2(2) s | 1+ | |
| $^{81}$As | 33 | 48 | 80.922132(6) | 33.3(8) s | 3/2- | |
| $^{82}$As | 33 | 49 | 81.92450(21) | 19.1(5) s | (1+) | |
| $^{82m}$As | 250(200) keV | 250(200) keV | 250(200) keV | 13.6(4) s | (5-) | |
| $^{83}$As | 33 | 50 | 82.92498(24) | 13.4(3) s | 3/2-# | |
| $^{84}$As | 33 | 51 | 83.92906(32)# | 4.02(3) s | (3)(+#) | |
| $^{84m}$As | 0(100)# keV | 0(100)# keV | 0(100)# keV | 650(150) ms | | |
| $^{85}$As | 33 | 52 | 84.93202(21)# | 2.021(10) s | (3/2-)# | |
| $^{86}$As | 33 | 53 | 85.93650(32)# | 0.945(8) s | | |
| $^{87}$As | 33 | 54 | 86.93990(32)# | 0.56(8) s | 3/2-# | |
| $^{88}$As | 33 | 55 | 87.94494(54)# | 300# ms [>300 ns] | | |
| $^{89}$As | 33 | 56 | 88.94939(54)# | 200# ms [>300 ns] | 3/2-# | |
| $^{90}$As | 33 | 57 | 89.95550(86)# | 80# ms [>300 ns] | | |
| $^{91}$As | 33 | 58 | 90.96043(97)# | 50# ms [>300 ns] | 3/2-# | |
| $^{92}$As | 33 | 59 | 91.96680(97)# | 30# ms [>300 ns] | | |

### Notes

* Els valors marcats amb # no procedeixen totalment de dades experimentals, però almenys una part són sistemàtiques.. Els espins amb assignacions febles estan entre parèntesis.
* Les incerteses es donen entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors de les incerteses denota una desviació de l'estàndard, excepte en la composició isotòpica i la massa atòmica de la IUPAC que usen incerteses expandides.

## Referències

* Masses isotòpiques de Ame2003 Atomic Mass Evaluation Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Les composicions i les masses atòmiques estàndard de Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Dades sobre període de semidesintegració, espín i isòmers provenen de les següents fonts.
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.
* A.Shore, A. Fritsch, M. Heim, A. Schuh, M. Thoennessen. Discovery of the Arsenic Isotopes. arXiv:0902.4361.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops del germani | Isòtops de l'arsènic | Isòtops del seleni |