OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sessió 9

Sessió 9 (títol original: Session 9) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Brad Anderson i estrenada l'any 2001. Ha estat doblada al català

## Argument

Fa quinze anys que l'Hospital Mental de Danvers (Massachusetts), que s'aixeca amenaçador enmig d'un bosc, ha estat tancat, i els veïns procuren mantenir-se allunyats del lloc. Gordon Fleming (Peter Mullan), un emigrant escocès que dirigeix Hazmat Elimination Co., necessita urgentment aconseguir el contracte per retirar els perillosos residus d'amiant de l'hospital. Per tancar l'acord, Gordon, imprudentment, promet a l'enginyer local Bill Griggs (Paul Guilfoyle) que el treball durarà només una setmana. Una vegada signat el contracte, els homes de Hazmat s'endinsen en els vasts i esborronadors salons i passadissos de l'hospital. A mesura que passa el temps, l'equip se sent cada vegada més arrossegat pels misteris que envolten a l'hospital.

## Repartiment

* Peter Mullan: Gordon « Gordy » Fleming
* David Caruso: Phil
* Stephen Gevedon: Mike
* Josh Lucas: Hank
* Brendan Sexton III: Jeff, el nebot de Gordon
* Larry Fessenden: Craig McManus
* Paul Guilfoyle: Bill Griggs
* Charley Broderick: guarda de seguretat
* Lonnie Farmer: el psicòleg (veu)
* Jurian Hughes: Mary Hobbes (veu)
* Sheila Stasack: Wendy (veu)

## Al voltant de la pel·lícula

* Premis 2001: Festival de Cinema Fantàstic de Sitges: Millor director
* Encara que Sessió 9 va ser presentat al Festival de Deauville el setembre de 2001 i al festival de Gérardmer el gener de 2004, el film no va sortir directament en vídeo fins a l'any 2006.
* Dos actors d'Experts o les seves sèries derivades treballen a Sessió 9: David Caruso (CSI: Crime Scene Investigation: Miami) i Paul Guilfoyle (CSI: Crime Scene Investigation).

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Sessió 9». [Consulta: 4 juliol 2018].
* ↑ Kehr, Dave «FILM REVIEW; Getting More Than They Bargained For When They Submitted the Low Bid» (en anglès). The New York Times.
# Malson a Elm Street 3

Malson a Elm Street 3 (títol original: A Nightmare On Elm Street 3: Dream Warriors) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Chuck Russell, estrenada l'any 1987. Ha estat doblada al català

## Argument

Els metges Simms i Goldman cuiden en un hospital psiquiàtric adolescents víctimes d'horribles malsons dels quals refusen de parlar-ne. Nancy, una jove interna, que va patir els atacs de Freddy Krueger, l'abominable assassí de nens, s'adona que aquesta és la causa d'aquests malsons. En efecte, aquests joves són els fills de les persones que havien eliminat Krueger. Nancy proposa al metge Goldman aplicar un tractament que suprimiria els somnis durant una setmana. Simms no està acord i Goldman pren sol la iniciativa d'una sessió de grup portant els pacients sota hipnosi, en un malson col·lectiu, a combatre Freddy...

## Repartiment

* Heather Langenkamp: Nancy Thompson
* Craig Wasson: Dr. Neil Gordon
* Patricia Arquette: Kristen Parker
* Robert Englund: Freddy Krueger
* Ken Sagoes: Roland Kincaid
* Rodney Eastman: Joseph 'Joey' Crusel
* Jennifer Rubin: Taryn White
* Bradley Gregg: Phillip Anderson
* Anirà Heiden: William 'Will' Stanton
* Laurence Fishburne: Max
* Penelope Sudrow: Jennifer Caulfield
* John Saxon: Tinent Donald Thompson
* Priscilla Despuntar: Dra. Elizabeth Simms
* Clayton Landey: Lorenzo
* Brooke Bundy: Elaine Parker
* Zsa Zsa Gabor: ella mateixa

## Al voltant de la pel·lícula

* Malson a Elm Street 3 és la primera pel·lícula de Jennifer Rubin.
* És el primer episodi que ha aprofundit els orígens de Freddy Krueger, revelant la identitat de la seva mare.
* Picades d'ull al grup Dokken i música del grup hi són presents, a la pel·lícula.

## Box-office

| País | Box-office | Nbre de sem. | Classificació TLT | Data |
| Box-office Estats Units / Canadà Estats Units Canadà | 44 793 222 $ | ? sem. | ?e | Total |

## Premis i nominacions

* Nominació al premi de la millor pel·lícula de terror, millor maquillatge i millor segon paper masculí (Robert Englund), per l'Acadèmia de cinema de ciència-ficció, fantàstic i de terror l'any 1988.
* Premi de la crítica i nominació al preu de la millor pel·lícula, en el festival Fantasporto l'any 1988.

## Pel·lícules de la saga

* Malson a Elm Street, de 1984
* A Nightmare on Elm Street 2: Freddy's Revenge, de 1985
* Malson a Elm Street 3, de 1987
* Malson a Elm Street 4, de 1988
* Malson a Elm Street 5: El nen somiador, de 1989
* Freddy's Dead: The Final Nightmare, de 1991
* El nou malson, de 1994
* Freddy vs. Jason, de 2003
* Malson a Elm Street. L'origen, de 2010

## Referències

* ↑ esadir.cat. Malson a Elm Street 3. esadir.cat.
* ↑ The New York Times. A Nightmare On Elm Street 3: Dream Warriors (en anglès). The New York Times.
* ↑ «Trivia». ImdB.
* ↑ Tous les temps - All Time
# Avinguda Miquel Batllori

L'Avinguda Miquel Batllori de Lleida, és una gran avinguda d'1 km que connecta el barri de Cappont i el centre de Lleida amb el barri de la Bordeta. Actualment compta amb 2 carrils de circulació per a cada sentit, carril bici i voreres d'uns 3m d'amplada de mitjana. A més a més, en certs trams disposa d'un carrer annex amb zones d'aparcament i d'accés als edificis futurs. Es troba a la zona d'expansió La Copa d'Or, la qual està acollint grans empreses comercials en els últims anys.
L'Avinguda conté dues rotondes que permeten un millor accés a l'Avinguda President Josep Irla i a la LL-11. En certs trams les interjeccions són regulades mitjançant semàfors, tot i que aquests únicament funcionen amb la llum groga intermitent, ja que el poc flux de vianants fa innecessari disposar d'una regulació de pas. Entrant a la Bordeta, això sí, els encreuaments sí tenen semàfors de prioritat de pas, ja que en aquella zona hi ha edificis i més vianants. Està decorada amb arbres a les voreres en cada costat d'avinguda.
L'Avinguda té un passeig a un dels costats que permet als vianants caminar còmodament gràcies a la seva amplada. Té una il·luminació amb llums LED càlids que donen visibilitat a la via.

## Referències

* ↑ «Una veintena de multas de radar por ir a 60 km o más» (en castellà). Segre, 11-04-2018. [Consulta: 17 octubre 2020].
* ↑ «Decathlon duplica superfície de venda». Segre, 26-11-2019. [Consulta: 17 octubre 2020].
* ↑ «Estudiants tallen la rotonda de l'LL-11 a Lleida ciutat». Segre, 23-10-2019. [Consulta: 17 octubre 2020].
* ↑ «Lleida tindrà un pas transversal a l'LL-11 que conectarà Cappont, la Bordeta i Copa d'Or». Segre, 22-04-2020. [Consulta: 17 octubre 2020].
* ↑ Tort, Joan. «El robatori de cable deixa carrers de Lleida sense llum». El Punt Avui, 19-08-2015. [Consulta: 17 octubre 2020].
# Hôpital Saint-Antoine

L'Hôpital Saint-Antoine és un hospital universitari de l'Assistance Publique - Hôpitaux de Paris (AP-HP) situat al districte 12 de París al 184, rue du Faubourg-Saint-Antoine. Forma part del grup hospital-universitat AP-HP–Universitat Sorbona.
Durant la pandèmia de la COVID-19, l'hospital de Saint-Antoine va participar en la investigació terapèutica, en particular l'estudi clínic Corimuno-plasm (teràpia amb plasma), amb l'equip de Karine Lacombe.

## Referències

* ↑ L’histoire de l’hôpital Saint-Antoine
* ↑ Sorbonne Université - Campus Saint-Antoine
* ↑ Karine Lacombe, infectiologue : « Nous sommes en train de sortir de l’exceptionnalité Covid »
# Avinguda d'Agramunt

L'Avinguda d'Agramunt és una obra de Cervera (Segarra) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

L'avinguda d'Agramunt està situada al nord del municipi, en una via que forma part de la carretera L-303 dominada per edificis de magatzems d'estructura senzilla. Es tracta d'un seguit de construccions amb característiques similars, de distribució de no més de tres nivells, i que segueixen les línies generals d'un corrent modernista de marcat caràcter rural que denota la pròpia especificitat social i econòmica de la ciutat. Aquestes construccions sorgeixen durant el creixement urbà de la ciutat de Cervera, a inicis del segle xx.

## Història

Durant el primer terç del segle XX la xarxa de carreteres comarcals, que des de mitjan segle xix s'estava construint, es millora i s'amplia, en algun cas sota l'impuls de la Mancomunitat i d'altres administracions.

## Referències

* 1 2 «Avinguda d'Agramunt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 26 maig 2021].
# Avinguda d'İstiklal

L'avinguda d'Istiklâl (en turc İstiklal Caddesi) és una de les avingudes més famoses a Istanbul, Turquia, concorreguda per gairebé 3 milions de persones en un dia de cap de setmana. Situat al districte històric de Beyoğlu, és un carrer de vianants elegant d'aproximadament tres quilòmetres, que allotja boutiques exquisides, botigues de música, llibreries, galeries d'art, cinemes, teatres, biblioteques, cafès, pubs, clubs de nit amb música viva, pastisseries històriques, xocolateries i restaurants. L'avinguda, envoltada per l'única arquitectura turca del segle xix, comença des del barri Tünel i va fins a la plaça de Taksim.
Aproximadament el centre de l'avinguda es troba la plaça de Galatasaray, on es localitza un dels millors centres d'ensenyament a Turquia de l'època de l'Imperi Otomà; originalment conegut com el Galata Sarayı Enderun-u Hümayunu (Escola del Palau Imperial de Gàlata) i avui conegut com a Galatasaray Lisesi.
# IBA Volcà de Fogo

L'IBA Volcà de Fogo es troba a l'illa de Fogo a l'arxipèlag de Cap Verd enfront de les costes del nord-oest d'Àfrica a l'oceà Atlàntic. Com a complement de l'Àrea Important per a les Aus terrestre (IBA) hi ha una IBA marina associada que proporciona un hàbitat d'alimentació per a la reproducció de les seves aus marines.

## Descripció

El lloc té unes 5.000 hectàrees que comprenen les parts més altes de l'illa volcànica de Fogo, inclosa la caldera, la vora externa, i el con de pico Novo. El sòl de la caldera es troba a una altitud mínima de 1.625 m sobre el nivell del mar, la vora és a 2.700 m, i el con assoleix una altura de 2.829 m. El volcà és actiu, les últimes erupcions van ser l'abril de 1995 i novembre de 2014. La caldera és compatible amb alguns conreus agraris, mentre que es conrea raïm a les pistes interiors de la llanda. Les plants endèmiques Erysimum caboverdeanum i Echium vulcanorum només es troben a la vora externa. Les dues viles de la caldera foren evacuades després de l'última erupció. El paisatge té molts vells i nous fluxos de lava i és d'interès geològic, botànic i zoològic interès. El lloc ha estat identificat com a IBA per BirdLife International perquè hi viuen poblacions de Petrell gon-gon (amb prop de 80 parelles reproductores), i falciot de Cap Verd.
L'IBA marina és a 22 km lluny de la costa més propera i cobreix una àrea de 2.473 km², amb una profunditat màxima de 3.568 m. La temperatura mitjana anual de la superfície del mar està entre 21.95 °C i 25.34 °C, amb una mitjana anual de concentracions de clorofil·la a d'entre 0,24 i 0,43 mg/m³. Proporciona alimentació d'hàbitat durant la temporada de cria d'uns 240 petrells gon-gon.

## Referències

* ↑ «Volcano area, Ilha do Fogo». Important Bird Areas factsheet. BirdLife International, 2013. [Consulta: 9 agost 2013].
* ↑ «Volcano area, Ilha do Fogo - Marine». Important Bird Areas factsheet. BirdLife International, 2013. [Consulta: 9 agost 2013].
# Erik Orsenna

Erik Orsenna, (de nom real Erik Arnoult, (París, 22 de març de 1947), és un novel·lista i acadèmic francès.

## Biografia

Després d'estudiar filosofia, ciències polítiques, i especialment economia, es va convertir un investigador i docent en el camp de les finances internacionals i economia del desenvolupament. Es va convertir en assessor del Ministeri de Cooperació el 1981 després que va ser conseller cultural de François Mitterrand de 1983 a 1984, va ser nomenat mestre de peticions al Consell d'Estat el desembre de 1985 i Conseller d'Estat el juliol de 2000. És membre de l'Alt Consell de la Francofonia. Actualment és membre del Consell de Supervisió de Telfrance (des de desembre de 2004).
Va ser guardonat amb el Premi Goncourt el 1988 per "L'Exposició Colonial". Va ser elegit membre de l'Acadèmia Francesa al seient 17 el 28 de maig de 1998, el mateix dia que Georges Vedel.

## Obres seleccionades

1990 Somnis de sucre 2001 La gramàtica és una dolça canço 2007: Rebel·lió dels accents, 2008: La cançó de Carles V 2010: La Companyia de l'Índia

## Referències

* ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
# Avinguda de Meritxell

L'Avinguda de Meritxell és una avinguda que creua Andorra la Vella d'oest a est, des de la plaça Rebés al centre de la ciutat fins al carrer de la Unió a Escaldes-Engordany. Forma part de l'antic camí ral i la carretera tradicional de les valls d'Andorra, avui convertida en avinguda i principal eix comercial del país juntament amb l'Avinguda de Carlemany, a Escaldes-Engordany, carrer que suposa la seva continuïtat al canvi de població.
Al llarg de l'avinguda se succeeixen els blocs de pisos amb botigues, el comerç és més intens al tram superior de l'avinguda i per tota la de Carlemany. També s'hi pot trobar diversos centres comercial i grans magatzems com Pyrénées, Escale i Hyper Andorra. En aquesta zona comercial hi tenen la seu principal gairebé tots els bancs d'Andorra.
L'avinguda duu el nom de la patrona d'Andorra, la Mare de Déu de Meritxell que es troba al santuari situat a Meritxell (Canillo).

## Referències

* ↑ «Avinguda de Meritxell». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# IBA llacunes Pedra Badejo

L'IBA llacunes de Pedra Badejo és una zona de l'arxipèlag de Cap Verd situada 600 km de la costa del nord-oest d'Àfrica, a l'oceà Atlàntic. El lloc comprèn 200 hectàrees ocupades per dues llacunes d'aigua salobre i els seus voltants, situada just al sud de la ciutat de Pedra Badejo, a la costa nord-est de l'illa de Santiago. Les llacunes han estat reconegudes com a aiguamoll d'importància internacional per designació en el marc del conveni de Ramsar.

## Descripció

L'àrea al voltant de les llacunes és intensament conreada amb cocos, canya de sucre, banana, mandioca i altres conreus. Les llacunes permanents es troben a la desembocadura de tres corrents d'aigua estacionals que, quan arriben les inundacions durant l'estació humida, dipositen grans quantitats de fang i runa a les llacunes, que les fa atractives per a aus aquàtiques com limícoles i martinets. El lloc també és compatible amb una població d'amenaçades boscarles de Cap Verd i ha estat identificat com una Àrea Important per a les aus (IBA) per BirdLife International.

## Referències

* ↑ «Pedra Badejo lagoons». Important Bird Areas factsheet. BirdLife International, 2013. [Consulta: 15 agost 2013].
# Avinguda del Penedès (Santa Margarida i els Monjos)

L'Avinguda del Penedès és un carrer de Santa Margarida i els Monjos (Alt Penedès) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un carrer de servei, paral·lel a la Carretera General, però separat d'ella mitjançant una franja de petit jardinet, i a un nivell menys elevat, on s'hi disposen una sola banda de cases entre mitgeres, compostes generalment de planta baixa i pis (algunes tenen, a més, golfes), amb cobertes a dos vessants. Les tipologies de les façanes mantenen certa uniformitat, que fan al carrer unitari de composició i de dimensions.

## Referències

* ↑ «Avinguda del Penedès». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 agost 2018].
# IBM 5151

L'IBM 5151 és un monitor monocrom, subministrat amb l'IBM PC original.

## Característiques

Produïa solament imatges en el color verd perquè utilitzava fòsfor P1. Va ser projectat per a connectar-se a un adaptador de pantalla monocromàtica d'IBM (MDA) el qual no posseïa cap mode gràfic, i només donava suport al mode text de 25×80 caràcters. La targeta gràfica Hercules projectada per a ús amb aquell monitor, permetia l'ús d'alta resolució gràfica monocromàtica (720×348 punts), molt superior al de la targeta gràfica CGA produïda per IBM, la qual encara que permetés l'ús de colors, aconseguia una resolució màxima de 640×200 punts. Com els caràcters en un monitor monocromàtic eren particularment nítides, algunes persones van continuar a usar monitors 5151 en mode text, encara després d'adquirir una placa CGA o EGA.

## Especificacions

| Tipus | Digital, TTL |
| Resolució | 720h × 350v |
| Dimensions | 280mm (A) x 380mm (L) x 350 mm (P) |
| Pes | 7,9kg |
| Sortida de calor | 325 BTU/Hr |
| H-freq | 18,432 kHz |
| V-freq | 50 Hz |

## Referències

* ↑ «The IBM XT LIVES!!». Forbes.com. Arxivat de l'original el 2001-07-12. [Consulta: 16 novembre 2008].(anglès)
* ↑ «Sistema Gràfic». [Consulta: 16 novembre 2008]. PDF
* 1 2 3 4 5 6 «IBM Monochrome Display user manual» (PDF) (en anglès). IBM. [Consulta: 27 abril 2011].

## Enllaços externs

* Foto del IBM 5151 mostrant PC Shell en la pantalla
* IBM PC XT i el 5151
# IBM System/360

L'IBM System/360 (S/360) va ser una família d'ordinadors centrals anunciada per IBM el 7 d'abril de 1964, i distribuïda entre 1965 i 1978. Va ser la primera família d'ordinadors dissenyada per cobrir una gamma completa d'aplicacions, des de petites a grans, tant comercials com científiques. El disseny fa una clara distinció entre l'arquitectura i l'aplicació, el que ha permès a l'IBM llançar una sèrie de dissenys compatibles a preus diferents. Tots, excepte els sistemes més costosos han utilitzat microprogramari per implementar el conjunt d'instruccions, que presentava un byte de 8 bits d'adreçament i càlculs en binari, decimal i de coma flotant.
Els models System/360 més lents anunciats el 1964, oscil·laven en velocitat de 0,0018 a 0,034 MIPS; i els models més ràpids eren aproximadament 50 cops més ràpids amb 8 kB i fins a 8 MB de memòria interna principal, encara que aquesta última era inusual, i fins a 8 megabytes d'emmagatzematge més lent Large Core Storage (LCS). Un sistema gran podria tenir tan poc com 256 kB de memòria principal, però 512 kB, 768 kB o 1024 kB eren més comuns.
El System/360 va ser un gran èxit de vendes, el que va permetre als clients comprar un sistema més petit amb el coneixement que sempre serien capaços de migrar cap amunt si les seves necessitats creixessin, sense una reprogramació del programari d'aplicació o substitució de dispositius perifèrics. El seu disseny és considerat per molts com un dels més reeixits de la història, que ha influït en el disseny d'ordinadors en els propers anys.
L'arquitecte cap del System/360 va ser Gene Amdahl, i el projecte va ser dirigit per Fred Brooks, responsable davant el president Thomas J. Watson Jr.. L'estrena comercial va ser dirigida per un altre dels encarregats de Watson, John R. Opel, que va dirigir el llançament de la família d'ordinadors centrals IBM System/360 el 1964.
La compatibilitat a nivell d'aplicació (amb algunes restriccions) per programari del System/360 es manté fins als nostres dies, amb els ordinadors IBM zSeries.

## Referències

* ↑ «IBM System/360 Dates and Characteristics» (en anglès). IBM. [Consulta: 31 març 2013].
* ↑ «System 360/30 announcement» (en anglès). IBM. [Consulta: 31 març 2013].
* ↑ «IBM-PR360 "System/360 Announcement" (press release)» (en anglès). IBM Data Processing Division, 07-04-1964. [Consulta: 31 març 2013].
* ↑ «An Appreciation - John R. Opel» (en anglès). IBM. [Consulta: 31 març 2013].

## Enllaços externs

* April 7, 1964: IBM Bets Big on System/360(anglès)
# Balconada de l'Ajuntament (Sanaüja)

L'Ajuntament de Sanaüja és un edifici del municipi de Sanaüja (Segarra). La balconada d'aquesta construcció és un element arquitectònic que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La balconada de l'edifici de l'Ajuntament, situada a la part baixa de l'edifici, està realitzada amb paredat, amb la presència de planta baixa i dues plantes superiors i cobert a dues aigües. Està realitzada amb carreus regulars de mitjanes dimensions, sostinguda per 13 mènsules de pedra tallades que arrenquen d'una espècie de peu, el qual arrenca des del mateix carrer, sobresortint i formant un talús amb els extrems arrodonits. L'obertura que dona accés a la balconada és posterior a la seva construcció.

## Història

Entre els projectes de l'arquitecte Elies Rogent i Amat, hi havia un "proyecto de unas Casas Consistoriales para el pueblo de Sanaüja". Tot i així, no podem saber del cert si l'actual edifici pertany a aquest projecte.

## Referències

* 1 2 3 «Ajuntament de Sanaüja». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 febrer 2015].
# William Rarita

William Rarita (Bordeus, 21 març de 1907 - Berkeley, 3 de juliol de 1999) fou un físic teòric que va treballar principalment en física nuclear, en física de partícules i teoria de la relativitat mecànica quàntica. És famós sobretot per la formulació de l'equació de Rarita-Schwinger. A més a més, col·laborà amb Herman Feshbach. En el moment de la seva jubilació el 1996, estava fent recerca en LBNL. La seva famosa fórmula és aplicable a partícules espín 3/2 en lloc de partícules espín 1/2. Va morir a l'edat de 93 anys.

## Referències

* ↑ «In Memoriam -- William Rarita» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-07-21. [Consulta: 31 gener 2011].
* ↑ Feshbach, Herman; Rarita, William «Tensor Forces and the Triton Binding Energy» (en anglès). Phys. Rev., vol. 75, 9, 1949, pàg. 1.384-1.388. Bibcode: 1949PhRv...75.1384F. DOI: 10.1103/PhysRev.75.1384.
# INEGI

L'INEGI són les sigles de l'Instituto Nacional de Estadística y Geografía, un organisme autònom del govern mexicà, dedicat a la coordinació del Sistema Nacional d'Informació Estadística i Geogràfica del país. Va ser creat el 25 de gener de 1983 sota decret presidencial.
És la institució encarregada de realitzar els cens de població cada deu anys, així com els cens econòmics cada cinc anys i els censos agropecuaris del país, a partir de 1995 es realitzen cada cinc anys els recomptes de població, un esdeveniment intercensal creat per actualitzar la informació del cens de població anterior. El treball de recopilació d'informació estadística per part de l'Institut inclou producte nacional mensual, enquestes de confiança dels consumidors i mostres de proporció de comerços; estadístiques d'ocupació i feina, educació, de violència intrafamiliar i de parella; així com molts treballs més que donen fonament als estudis i projeccions de diverses institucions governamentals, recentment l'INEGI aquesta fent una enquesta a les escoles.
La seu de l'Institut està situada a la ciutat d'Aguascalientes, a l'Estat d'Aguascalientes, Mèxic.

## Enllaços externs

* INEGI - Lloc web oficial