OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El roig i el negre

El roig i el negre (títol original: Le Rouge et le Noir) és una novel·la de Stendhal paradigma del realisme. Escrita el 1830, narra l'ascens social d'un jove mentre es descriuen les seves motivacions i pensaments. El títol fa referència a la tensió entre els interessos clericals (negre) i seculars (roig) del protagonista, que són matèria de debat. L'obra ha estat adaptada al cinema. La primera edició en català fou publicada en 1930 per Editorial Proa amb traducció de Just Cabot i Ribot.

## Argument

Julien Sorel és el fill d'un fuster de poble que, des de ben petit, llegeix i aprèn sobre el món. Així és capaç d'adaptar-se a totes les situacions, fingint ser i pensar allò què els altres volen per guanyar-se la seva estimació i poder pujar socialment. Entra al servei d'un capellà i després al seminari, però l'abandona perquè s'adona que l'Església està massa polititzada i que no serveix als seus fins. La seva fe, a més a més, és molt tèbia.
Llavors, arriba a París com a secretari de la família De Mole, del bàndol conservador. Allà coneix la noblesa, tan falsa i polititzada com els religiosos i que el menyspreen pel seu origen. S'enamora de Mathilde, la filla de la casa, a qui deixa embarassada. La família accepta tapar l'escàndol amb un matrimoni, però una antiga amant, la senyora Renal, intervé per denunciar Julien, explicant el seu passat arribista i seductor. Julien intenta matar-la i és empresonat.
Mentre està pres, el protagonista reflexiona sobre la seva vida i s'adona que la senyora Renal és el seu autèntic amor i que tots els intents per ascendir a la societat han estat debades. La novel·la acaba amb la mort de Julien, guillotinat.

## Característiques

El llibre expressa la falsedat de la societat, que encasella les persones segons el naixement i que només vol aparences i no sentiments de veritat. També expressa les tensions entre absolutistes i republicans a la França del segle xix (que es pot llegir com l'eterna pugna entre tradició i modernitat). L'amor actua com a fulletó, per donar suspens i interès a l'obra. Per la seva introspecció, es considera la primera novel·la psicològica.
Apareixen referents literaris i filosòfics en forma de cites i al·lusions, que demostren els gustos de l'autor. Destaquen les mencions a Shakespeare, els poetes romàntics i el pensament de Rousseau o John Locke.

## Galeria

Il·lustracions de Henri Dubouchet per una edició parenca de 1884, obra de L. Conquet:

## Notes

* ↑ Garzanti, Aldo. Enciclopedia Garzanti della letteratura (en italian). Milan: Garzanti, 1974, p. 874.
* ↑ «The Red and The Black».
* ↑ Red and Black?
* ↑ El Roig i el Negre a visat.cat
* ↑ El Roig i El Negre

## Referències

* Burt, Daniel S. The Novel 100. Checkmark Books, 2003. ISBN 0-8160-4558-5

## Enllaços externs

* Le Rouge et Le Noir al Projecte Gutenberg (en francès).
# La modificació

La modificació (títol original en francès: La Modification) és una novel·la de Michel Butor de l'any 1957. L'autor utilitza la segona persona per a descriure el viatge d'un home al tren de París a Roma que fa per trobar la seva companya. El lector segueix el desenvolupament dels pensaments, de totes les reflexions i de les decisions que canvien més i més l'objectiu. Es veu fins a quin punt el protagonista ja no sap què desitja, i com el temps, que passa massa lentament, l'impedeix de persistir en la tria de la seva vida.
L'ús de la segona persona obliga el lector a identificar-se amb el personatge.
La modificació pot ser considerat un bon exemple del moviment literari francès nouveau roman de la dècada del 1950. La trama no té un rol primordial, i els voltants de la història principal són igualment importants.
Va rebre el Premi Renaudot el 1957.

## Edicions

* La Modification, Les Éditions de Minuit, Paris, 1957 (francès).
* La modificació, Edicions 62, Barcelona, 1965 (català).
* La modificación, Seix-Barral, Barcelona, 1969 (castellà).

## Vegeu també

* Els 100 llibres del segle de Le Monde
# Marco Pino

Marco Pino, Marco da Siena, Marco dal Pino o Marco di Pino (1521-1583) va ser un pintor italià del període renaixentista i manierista. Va néixer i ser educat a Siena, i més tard va treballar a Roma i a Nàpols, on va morir. Va ser putativament un estudiant dels pintors Beccafumi i Daniele da Volterra. El biògraf Filippo Baldinucci també diu que va treballar per Baldassare Peruzzi.

## Referències

* ↑ Bernardo De Dominici
* Farquhar, Maria. Ralph Nicholson Wornum. Biographical catalogue of the principal Italian painters. Woodfall & Kinder, Angel Court, Skinner Street, London; Digitized by Googlebooks from Oxford University copy on Jun 27, 2006, 1855, p. 126.
# Emma Cleasby

Emma Cleasby (Dent (Cúmbria, Anglaterra,) segle XX) és una actriu anglesa de teatre, televisió i cinema coneguda pel seu paper com a Megan en la pel·lícula de terror del 2002 Dog Soldiers.
El seu CV llista les seves habilitats addicionals com a cantant Mezzosoprano, ball contemporani, Satori Jutsu Karate-Fer i doma de cavalls.

## Biografia

Cleasby es va graduar en Teatre a la Universitat de Hull, i va estudiar a L'Ecole Philippe Gaulier. Ha aparegut en escena en produccions de Private Lives, The Islander, Night Swimming, Vurt i Robin Hood. També ha aparegut en la producció del Shakespeare Reial Empresa de The Lion, the Witch and the Wardrobe, dirigida per Adrian Noble, i com a "Senyora Anne" a Richard III de l' English Shakespeare Company, dirigida per Michael Bogdanov.
A la televisió, Emma ha aparegut en les sèries de televisió britàniques Heartbeat, Holby City, Doctors, 55 Degrees North i Coronation Street, així com els drames Sweet Dreams i The Project.
Ha aparegut en dues pel·lícules del director Neil Marshall - com a Megan en la pel·lícula de terror Dog Soldiers - i Katherine Sinclair en Doomsday. Cleasby també va protagonitzar el thriller de terror F sota la direcció de Johannes Roberts.

## Referències

* 1 2 «Emma Cleasby». kenmcreddie.com.
* ↑ «A Bloody Death in Johannes Roberts' 'F' - Bloody Disgusting» (en anglès). [Consulta: 10 setembre 2018].
# Duarte Fernandes

Duarte Fernandes (segle xvi) fou un diplomàtic portuguès i el primer europeu a establir relacions diplomàtiques amb Tailàndia, quan el 1511 fou enviat en missió diplomàtica al regne Siam després de la conquesta portuguesa de Malaca.

## Biografia

Duarte Fernandes era un sastre que anà a Malaca en la primera expedició de Diogo Lopes de Sequeira el setembre de 1509. Després d'un complot fallit per destruir l'expedició va ser un dels dinou portuguesos que quedaren detinguts a Malaca, junt a Rui de Araújo, adquirint en aquell temps de captiveri importants coneixements sobre la cultura de la regió.
El 1511, poc després de la conquesta portuguesa de Malaca, i tenint coneixement de les ambicions siameses sobre Malàisia, Afonso de Albuquerque immediatament l'envià en una missió diplomàtica a la cort del rei de Siam Ramathibodi II, emprant un junc en le viatge de tornada. Fou el primer europeu a arribar-hi, establint relacions amistoses entre el regne de Portugal i el de Siam. Va tornar acompanyat per un enviat siamès amb regals i cartes per Albuquerque i el rei de Portugal. Cinc anys després d'aquest primer contacte, Siam i Portugal firmaren un tractat que permetia el comerç portuguès al regne de Siam.

## Referències

* ↑ Manuel Teixeira, The Portuguese missions in Malacca and Singapore (1511-1958), Agência Geral do Ultramar, 1963 pp. 38, 54
* ↑ Asian review, Volum 13 per Čhulālongkō̜nmahāwitthayālai. Sathāban ʻĒchīasưksā, p.39
* ↑ Donald Frederick Lach, Edwin J. Van Kley, "Asia in the making of Europe", pp. 520-521, University of Chicago Press, 1994, ISBN 978-0-226-46731-3
# Cristóbal Villalba

Cristóbal Villalba (Plasència, 1475 - Estella-Lizarra 1516), fou un hidalgo extremeny i militar castellà. Va realitzar la seva carrera militar al nord d'Àfrica i Itàlia, participant en la conquesta de Nàpols al costat del Gran Capità. En 1512 va ser coronel en l'exèrcit del Duc d'Alba, Fadrique Álvarez de Toledo, quan es va realitzar la Conquesta de Navarra. Va participar en diferents accions, sent entre les més destacables la detenció al març de 1516 del mariscal Pere de Navarra en l'intent de recuperar el Regne de Navarra per Joan III d'Albret. Va prendre part activament en la destrucció dels castells del regne, complint les ordres del Cardenal Cisneros. Va morir mentre jeia amb la seva dona a l'hora de la migdiada. Alguns cronistes atribueixen la mort a enverinament i acusarien com a responsable al comte de Lerín (líder beaumontès) per enderrocar les muralles dels seus senyorius.

## Bibliografia

* Floristán Imizcoz, Alfredo. «Defensa y reparto del reino». A: Historia Ilustrada de Navarra. Pamplona: Diario de Navarra, 1993. ISBN 84-604-7413-5.

## Referències

* ↑ «Iñaki Sagredo. Elaboració i explicació històrica del mapa. Explicació històrica. Tinences i merindades». Arxivat de l'original el 2011-11-17. [Consulta: 7 gener 2013].
# OD (videojoc)

OD és un proper joc de terror desenvolupat per Kojima Productions i publicat per Xbox Game Studios. És protagonitzat per Sophia Lillis, Hunter Schafer i Udo Kier. Hideo Kojima i Jordan Peele són els guionistes del joc.
Tot i que la història d'OD encara no s'ha revelat, segons Kojima, el joc "explorarà el concepte de provar el llindar de la por i què significa entrar en sobredosi sobre la por". Kojima va declarar que està "treballant amb Xbox Game Studios i la seua tecnologia de jocs al núvol per assumir el repte de crear un estil de joc molt únic, immersiu i totalment nou, o millor dit, una nova forma de mitjans".
Al voltant del novembre de 2022, es van filtrar 2 minuts i mig de joc en una gravació en directe d'un telèfon i a Twitter, mostrant una infermera en un presumpte hospital fosc caminant amb una llanterna, respirant amb força. Al final, s'asseu, després mira la càmera i crida abans que la pantalla es talle a negre i es formen símbols críptics per dir "GAMEOVER" i després "OVERDOSE".

## Desenvolupament

L'associació entre Kojima Productions i Xbox Game Studios per crear un joc per a Xbox aprofitant el poder del núvol es va revelar a Xbox & Bethesda Games Showcase 2022. Kojima va revelar el tràiler teaser d' OD als The Game Awards 2023.

## Referències

* ↑ Cooper, Dalton. «Hideo Kojima and Jordan Peele Reveal All-Star Cast for Xbox Exclusive Horror Game OD» (en anglès). Game Rant, 08-12-2023. Arxivat de l'original el 11 December 2023. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ Spangler, Todd. «Hideo Kojima Teams With Jordan Peele for Upcoming Horror Game OD, Announces His Death Stranding Docu Will Stream on Disney+» (en anglès americà). Variety, 08-12-2023. Arxivat de l'original el 23 December 2023. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ West, Josh. «Hideo Kojima's OD: Everything we know so far» (en anglès). GamesRadar+, 08-12-2023. Arxivat de l'original el 23 December 2023. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ Webster, Andrew. «Hideo Kojima teases mystery Xbox game OD» (en anglès). The Verge, 08-12-2023. Arxivat de l'original el 28 December 2023. [Consulta: 11 desembre 2023].
* ↑ Frech, Ricky «Hideo Kojima's Upcoming Horror Game OD Has Leaked Gameplay Details». Comicbook.com, 12-05-2024.
* ↑ Cryer, Hirun. «Hideo Kojima partners with Xbox for a mysterious new game 'no one has ever experienced'» (en anglès). GamesRadar+, 12-06-2022. Arxivat de l'original el 23 December 2023. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ Patches, Matt. «Kojima reveals OD, an immersive horror game collab with Jordan Peele» (en anglès americà). Polygon, 07-12-2023. Arxivat de l'original el 8 December 2023. [Consulta: 23 desembre 2023].
# Gàrgara

Fer gàrgares, fer gargarismes o gargaritzar (gàrgara ve del llatí gurgulio 'gola') és un mètode de neteja de la zona de la faringe, usat especialment en cas d'angines.
Per a fer gàrgares, s'introdueix un fluid a la boca i s'inclina el cap lleugerament cap enrere, de manera que el fluid es desplaça a l'entrada de la faringe. Llavors s'expira aire, el qual fa que el fluid comenci a bombollejar, recordant l'ebullició de l'aigua. El fluid és o bé aigua o bé preparats per a aquest propòsit (col·lutori bucal).

## Referències

* ↑ «Gàrgara». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Enllaços externs

* Home Remedies for Colds
# Tomás Martínez Guarinos

Tomás Martínez (Totana, 1943) va ser un líder sindical murcià, president de la Unión de Trabajadores i Técnicos (UTT) del Metal. També va ser membre de CCOO i del PSUC.
Com explicava en una entrevista feta pel centre d'estudis de l'Hospitalet: “Sentía que tenía que hacer algo, no me podía quedar con los brazos cruzados”.
Va morir a L'Hospitalet de Llobregat el 6 d'abril de 2024.

## Referències

* ↑ «entrevista Tomás Martínez Guarinos (1943)» (en castellà). Centre d'estudis de l'Hospitalet del Llobregat.
# Flămânzi

Flămânzi és una ciutat del comtat de Botoșani, a l'oest de Moldàvia, a Romania. Administra cinc pobles: Chițoveni, Flămânzi (un poble diferent de la ciutat), Nicolae Bălcescu, Poiana i Prisăcani.
Segons el cens de 2011, té 10.136 habitants, mentre que en el cens de 2002 tenia 11 799 habitants. La majoria de la població és d'ètnia romanesa (90,06%), amb una minoria de gitanos (2,29%). La majoria dels habitants són cristians de l'Església Ortodoxa Romanesa (91,87%).
Se situa uns 20 km a sud-est de Botoşani, sobre la carretera E58 que porta a Iaşi.

## Fills il·lustres

* Mihai Bordeianu, futbolista
* Trifan Roman Grosu, revolver camperol

## Referències

* ↑ «Recensământul Populației și al Locuințelor 2002 - populația unităților administrative pe etnii». Kulturális Innovációs Alapítvány (KIA.hu - Fundația Culturală pentru Inovație). Arxivat de l'original el 2013-10-14. [Consulta: 6 agost 2013].
* ↑ Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: «Tab13. Populația stabilă după religie – județe, municipii, orașe, comune». Institutul Național de Statistică din România, iulie 2013. Arxivat de l'original el 2020-08-07. [Consulta: 5 agost 2013].
* ↑ Mapa de Flămânzi
# Ace Combat 3: Electrosphere

Ace Combat 3: Electrosphere és el tercer videojoc de la saga Ace Combat.

## Avions

Note: alguns d'aquests avions són només per la versió japonesa. *
Avions UPEO:
* EF-2000E Typhoon II
* MiG-33 Fulcrum SS
* F/A-18U Hornet ADV
* F-16XFU Gryfalcon
* R-101U Delphinus #1
* R-201U Asterozoa
* Su-37 Super Flanker
* Su-43 Berkut
General Resources LTD. Avions:
* F-16XA Sakerfalcon
* F-15S/MT Eagle+
* A/F-117X Navhawk *
* F-22C Raptor II
* F/A-32C Erne
* RFA-12A Blackbird
* XFA-36A Game - Advanced Fighter
* F/A-18I Hornet ADV *
* F-16XF Gryfalcon
Avions de Neucom:
* R-101 Delphinus #1
* R-102 Delphinus #2
* R-103 Delphinus #3
* R-201 Asterzoa
* R-211 Orcinus
* R-311 Remora
* R-352 Sepia
* XR-900 Geopelia
Avions Ouroboros:
* Su-37 Super Flanker
* Su-43 Berkut
* R-103 Delphinus #3
* XFA-36A Game
* X-49 Night Raven
* UI-4054 Aurora

### Avions no jugables

* AH-66B Comanche
* B-1C Lancer II *
* C-17B Globemaster III
* EC-17U Super Hornet EW *
* EK-17U
* KC-777 *
* R-501 Rhincodon
* R-505|R-505U
* R-531 Mobura
* R-701
* R-808 Phoca]
* UI-4052 Cralias
* UI-4053 Sphyrna
* V-22B Osprey
Altres avions:
* SR-71 Blackbird

### Armes

Armes de foc
* M61Vulcan Machine Gun 20mm
* Heavy Machine Gun 25mm
* Cannon 30mm
* Pulse Laser
* Neutron Beam
* Laser
Míssils
* Míssil
* Short-Range Missile
* MIRV (Multiple Independently targeted Re-entry Vehicle)
* Ground Missile (Cruise Missile)
Armes especials
* Anti-Nanobite Bomb
* Spread Bomb
* OSL (Orbital Satellite Laser)

## Enllaços externs

* Lloc web de fans i fòrum de la saga Ace Combat
# Carrer del Carme (Gelida)

El Carrer del Carme és una via pública de Gelida (Alt Penedès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.
També es coneix com el Carrer de les banyes, a causa dels antics corrals de cabres que hi havia.

## Descripció

El carrer del Carme comunica el nucli central de Gelida amb l'avinguda Colomer (zona d'habitatges de segona residència). Es tracta d'un carrer asfaltat, dividit en dos trams: un de fort pendent amb cases entre mitgeres de planta baixa i dos pisos a banda i banda, i l'altre amb cases entre mitgeres de planta baixa i un pis a una banda i mirador a l'altra. La tipologia de les construccions s'inscriu dintre de l'arquitectura popular.

## Història

El carrer del Carme es va forma sobre l'antic camí de Cal Senfí, i inicialment fou ocupat per cases de comparet i corrals de cabrers.

## Referències

* 1 2
# Mare de Déu dels Àngels (la Vall d'Alba)

L'Església Parroquial de la Mare de Déu dels Àngels, situada en la pedania de la Barona, en el municipi de la Vall d'Alba, a la comarca de la Plana Alta, és un temple catòlic catalogat com Bé de Rellevància Local segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007), i, amb codi 12.05.124-002.
La parròquia de la Mare de Déu dels Àngels, que té com a edifici un temple construït en el nucli poblacional de la Barona, actualment depenent del municipi de la Vall d'Alba, data de l'any 1959, i es va edificar sobre les restes d'altres temples anteriors que se situaven en la pedania. Ja existia al segle xvii, (1688), una capella-ermita que més tard, ja en ple segle xx, (1921), es va ampliar a les noves necessitats del nucli poblacional, de manera que novament es va d'haver d'ampliar l'any 1976, quan quedà tal com es pot veure en l'actualitat.
El temple posseeix un arxiu censat en el Cens-guia d'Arxius d'Espanya i Iberoamèrica.
També cal destacar el llenç de la Verge sedente amb Nen i Ángeles, del segle xviii, que es conserva al seu interior.
Durant l'any 2011, i gràcies a la donació d'un veí de la pedania, es va inaugurar el rellotge de la parròquia i es va aconseguir que les campanadas de les hores es poguessin sentir per gairebé tot el poble.
Les festes de la Barona coincideixen amb la festivitat de la Verge dels Àngels i se celebren entorn del 2 d'agost, data d'aquesta festivitat.

## Referències

* ↑ Fitxa BRL. Generalitat Valenciana. Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport Consulta 8 de novembre del 2016
* 1 2 La Barona La Barona (en castellà) Consulta 9 de novembre del 2016
* ↑ ARCHIVO DE LA PARROQUIA DE NUESTRA SEÑORA DE LOS ANGELES DE VALL D'ALBA el Censo-guía de Archivos de España e Iberoamérica (en castellà) Consulta 9 de novembre del 2016
* ↑ Iglesia Parroquial Ntra. Sra. de los Angeles de La Barona. Castellón Mediterráneo (en castellà) Consulta 9 de novembre del 2016
* ↑ Noticias 2011. La Barona (en castellà) Consulta 9 de novembre del 2016
# Cydia

Cydia és un gènere de lepidòpters ditrisis de la família Tortricidae. Inclou centenars d'espècies d'importància econòmica a causa del dany infligit a les collites agrícoles, especialment fruites i arbres de nous. Algunes espècies de Cydia són important font d'aliment per a altres animals, i algunes s'usen com a agents de control biològic.

## Taxonomia

* Arna de l'avena (Cydia amplana)
* Arna mexicana del fesol (Cydia deshaisiana sin. C. saltitans)
* Arna del faig(Cydia fagiglandana)
* Corc de les prunes, antigament Cydia funebrana avui Grapholita funebrana
* Arna de la nuo (Cydia kurokoi)
* Cydia latiferreana
* Cuc del te (Cydia leucostoma)
* Arna de l'alfals (Cydia medicaginis)
* Cydia milleniana
* Arna del presseguer (Cydia molesta)
* Arna del perer (Cydia nigricana)
* Arna del spruce (Cydia pactolana)
* Carpocapsa (Cydia pomonella)
* Cydia pyrivora
* Arna de les nous (Cydia splendana)
* Arna de les llavors de spruce (Cydia strobilella)
* Arna del làrix (Cydia zebeana)

## Referències

* ↑ «BioLib - Cydia» (en anglès). [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ «Funet - Cydia». [Consulta: 28 febrer 2025].
# Marxa d'Oriamendi

La Marxa d'Oriamendi, o simplement l'Oriamendi, és l'himne del moviment carlista. El nom de l'himne prové de la batalla d'Oriamendi que va tenir lloc el 1837 durant la Primera Guerra Carlina.
| Marcha de Oriamendi Por Dios, por la Patria y el Rey Lucharon nuestros padres. Por Dios, por la Patria y el Rey Lucharemos nosotros también. Lucharemos todos juntos Todos juntos en unión Defendiendo la bandera De la Santa Tradición. (bis) Cueste lo que cueste Se ha de conseguir Venga el Rey de España A la corte de Madrid. (bis) Por Dios, por la Patria y el Rey Lucharon nuestros padres. Por Dios, por la Patria y el Rey Lucharemos nosotros también. | Marxa d'Oriamendi Per Déu, Pàtria i el Rei Els nostres pares van lluitar. Per Déu, Pàtria i el Rei, lluitarem nosaltres també. Lluitarem tots junts, Tots junts dins la unió Defensant la bandera De la Santa Tradició. (bis) Costi el que costi, S'ha d'aconseguir Vingui el Rei d'Espanya A la cort de Madrid. ((bis)) Per Déu, Pàtria i el Rei Els nostres pares van lluitar. Per Déu, Pàtria i el Rei, lluitarem nosaltres també. |
La lletra original era en basc. La lletra en castellà fou escrita el 1908 per Ignacio Baleztena Ascárate com a "Marcha Jaimista". Al llarg dels anys, s'han cantat diverses versions de l'Oriamendi. De 1936 a 1939, la línia en el quart vers, "venga el Rey de España a la corte de Madrid", fou reemplaçada per "que los boinas rojas entren en Madrid" on els "boinas rojas" indiquen els soldats Carlistes del requetè. "Déu, Pàtria, Rei" (de vegades "Déu, Pàtria, Fur, Rei") és el lema carlista.
Durant el franquisme sovint s'imposava escoltar al públic tres himnes: la Marxa d'Oriamendi, el Cara al sol i l'himne nacional espanyol amb el braç fent la salutació feixista.

## Lletres originals

| Oriamendiko Soñuba Gora Jainko maite maitea zagun denon jabe. Gora España ta Euskalerria ta bidezko errege. Maite degu Euskalerria, maite bere Fuero zarrak, asmo ontara jarriz daude beti Karlista indarrak. Gora Jaungoiko illezkor!!! Gora euskalduna, audo ondo Españia-ko errege bera duna!!! | Traducció Visca Déu el més estimat que sigui el nostre Senyor. Visca Espanya i el País Basc i el rei legítim. Estimem la Terra basca, estimem llurs furs, per aquesta lluita ideal sempre les forces Carlistes. Visca el Déu Immortal! Visca el poble basc, que té el mateix rei que Espanya! |

## Referències

* ↑ Arozamena Ayala, Ainhoa. «Marcha de Oriamendi» (en castellà). Auñamendi Eusko Entziklopedia.

## Enllaços externs

* http://www.requetes.com
* Marcha de Oriamendi ((basc))
* Marcha de Oriamendi ((castellà))
* Marcha de Oriamendi (Instrumental)
# Melanitta americana

L'ànec negre americà (Melanitta americana) és una espècie d'ocell de la família dels anàtids (Anatidae) que era considerat una subespècie de l'ànec negre. Habita llacs i estanys de la tundra a Sibèria oriental, des del riu Lena, cap a l'est, a través de Sakhalín i Kamtxatka, al nord-oest d'Alaska i l'illa Kodiak. També a Terranova. En hivern migren cap al sud, adoptant hàbits marins, per les costes del Pacífic, fins a la Xina i Califòrnia i per la costa atlàntica del Canadà.
# Milton Rokeach

Milton Rokeach (27 de desembre, 1918 - 25 d'octubre de 1988), fou un Professor de psicologia social a la Michigan State University, i després a la Washington State University, on va treballar al Departament de Sociologia i Psicologia. Rokeach va rebre el seu Doctorat d'investigació (Ph.D) de la University of Carlifornia, Berkeley en 1947.
Polonès de naixement, és més conegut per la seua obra "The open and closed mind" (1960) i per "Beliefs, Attitudes and Values: a theory of organization and change" (1968). En el més conegut dels seus experiments, va observar la interacció de tres pacients - cadascun dels quals creien que eren Jesus - durant dos anys.
El seu influent llibre "The nature of Human Values", de 1973, i l'Escala de Valors de Rokeach (veure Escales de Valors), per a la qual va servir aquest llibre com a manual, va ocupar els anys finals de la seva carrera. En aquest llibre deia que uns quants Valors Terminals Humans són els punts de referència interna que tota la gent utilitza per formar les seves actituds i opinions, i mitjançant la seva mesura, podem predir una àmplia varietat de comportaments, incloent l'afiliació política i les creences religioses.
Rokeach va rebre el premi en memòria de Kurt Lewin, atorgat per l'American Psychological Association el 1984.

## Bibliografia

* The Open and Closed Mind (1960)
* Beliefs, Attitudes, and Values (1968)
* The Three Christs of Ypsilanti (1964)
* The Nature of Human Values (1973)