# Carolina Freyre de Jaimes

Carolina Freyre Arias (Tacna, 4 de gener de 1844 - Buenos Aires, 29 de maig de 1916), també coneguda com Carolina Freyre de Jaimes, va ser una escriptora, poeta, dramaturga i novel·lista peruana, pionera entre les dones del periodisme de Llatinoamèrica.
Freyre va néixer a la ciutat de Tacna, al sud del Perú. Era una dels sis fills del matrimoni entre Juana Arias i Andrés Freyre Fernández. El seu pare va ser director de diversos diaris i propietari d'una impremta, Carolina Freyre va estudiar en el Col·legi Nacional de Educandas de Tacna, i va ser a una edat molt primerenca professora de matemàtiques, Va publicar els seus primers versos als seus catorze anys.

## Trajectòria

En els seus treballs periodístics es va ocupar de qüestions socials. El 30 de desembre de 1871 va començar a publicar a El Correo de Lima articles sobre l'educació, l'esperit científic del segle, l'educació de la dona, etc. En 1872, va començar a col·laborar com a comentarista del diari La Pàtria i paral·lelament va publicar assajos de contingut històric.
Va fundar al costat d'altres escriptors joves la Confraria Lírica, que posteriorment seria coneguda com Bohemia tacneña.
A Lima va formar part d'un grup social d'intel·lectuals establert a la ciutat a la dècada de 1870. El grup de dones escriptores establertes a Lima en aquesta època va estar conformat per Teresa González de Fanning de Ancash, Mercedes Cabello de Cusco i Clorinda Matto, també de Cusco. El grup va crear un clima favorable a la literatura i va ser establert en part a través de diferents espais culturals entre els quals es destaquen les vetllades literàries que es desenvolupaven a la casa de l'argentina Manuela Gorriti. Freyre va fer amistat amb Ricardo Palma, a qui possiblement va conèixer en aquestes vetllades.
El 23 de maig de 1874, al costat de Manuela Gorriti, va llançar la primera edició de El Álbum-Revista semanal pera el bello sexo i la Revista La Alborada. L'Álbum va ser la primera revista femenina dirigida per dones. La direcció compartida es va perllongar fins al núm. 16, en què Freyre n'assumiria la responsabilitat total. A aquest setmanari, Freyre hi desenvolupava la seva columna "Revista de Lima", la qual ja publicava des de feia anys al diari La Pàtria (1871-1882).

## Vida personal

Carolina Freyre va estar casada amb l'escriptor bolivià Julio Lucas Jaimes, anomenat "Brocha Gorda", amb qui va tenir sis fills: Federico, María, Carolina, Julia, Rosa, Raúl, qui es convertiria en pintor, i el conegut poeta Ricardo Jaimes Freyre.
Freyre va desenvolupar la seva vida entre Tacna, Lima, Sucre i Buenos Aires. La família que va formar amb el seu marit va viure a Tacna durant part de el període d'ocupació xilena d'aquest territori. El seu germà Andrés Freyre Arias va ser un personatge destacat durant la Guerra del Pacífic i va treballar al costat de Carolina i el seu pare en les iniciatives editorials i periodístiques de la família Freyre, que tenia gran influència cultural a Tacna amb publicacions com El Tacora, iniciada per Freyre Fernández i clausurada durant el període de l'ocupación.

## Obres
### Poesia

* La bella tacneña,1860
* Amigo Federico,1887

### Novel·la

* El regalo de boda,1887

### Teatre

* María de Bellido,1877
* Blanca de Silva,1879
* Pizarro (s.f.)

## Homenatges

La ciutat de Tacna va anomenar un carrer de la urbanització Barrientos en el seu honor.

## Referències

* ↑ Monguió, 1944, p. 122.
* 1 2 «Freyre de Jaimes, Carolina (1844-1916)» (en castellà). La web de las biografias. [Consulta: 12 març 2021].
* 1 2 «Carolina Freyre de Jaimes» (en castellà). Escritoras latinoamericanas del diecinueve. [Consulta: 12 març 2021].
* ↑ «Col·laboradors» (en castellà). El Album. Arxivat de l'original el 2021-05-14. [Consulta: 12 març 2021].
* ↑ «El feminismo liberal en el Perú decimonónico: Manuel González Prada y la Generación de escritoras de 1870» (en castellà). Amerika. DOI: 10.4000/amerika.8302. [Consulta: 12 març 2021].
* 1 2 «Ricardo Jaimes Freyre» (en castellà). El Diario, 23-05-2017. [Consulta: 12 març 2021].
* ↑ «Tacna y el Tacora» (en castellà). Diario Correo, 10-09-2006. [Consulta: 12 març 2021].
* ↑ «Tacna y el Tacora» (en castellà). Correo, 10-09-2006. [Consulta: 12 març 2021].

## Bibliografia

* Cáceres, Zoila Aurora. Mujeres de Ayer y de Hoy (en castellà). París: Garnier, 1909.
* Denegri, Francesca. El Abanico y la Cigarrera. La primera generación de mujeres ilustradas en el Perú (en castellà). Centro de la Mujer Peruana Flora Tristán, 1996. ISBN 9788489303560.
* García, Elvira. La mujer peruana a través de los siglos (en castellà). vol. 2. Lima: Imprenta Americana, 1925.
* Milla, Carlos. Diccionario histórico y biográfico del Perú. Siglos XV-XX (en castellà). vol. IV. Lima: Editorial Milla Batres, 1986.
* Monguió, Luís «Recordatorio de Ricardo Jaimes Freyre». Revista Iberoamericana, 1944, pàg. 121-133. DOI: 10.5195/reviberoamer.1944.3144.
* Prieto de Zegarra, Judith. Mujer, poder y desarrollo en el Perú (en castellà). vol. 2. Lima: Callao, Editorial DORCHA Representaciones, 1980.
* Tauro, Alberto. Enciclopedia ilustrada del Perú. Síntesis del conocimiento integral del Perú, desde sus orígenes hasta la actualidad (en castellà). Lima: Peisa, 1987. ISBN 978-8459968829.
* Tauzin-Castellanos, Isabelle «La educación femenina en el Perú del siglo XIX». Peruanistas contemporáneos I, 1988, pàg. 97-109.