# Ixil

L'ixil és una llengua maia parlada pels ixils, un poble de cultura maia que habita al departament d'El Quiché, en l'altiplà nord-occidental de la República de Guatemala.

## Context geogràfic

La comunitat Ixil ocupa una àrea al voltant de 1.439 quilòmetres quadrats. Al nord confina amb Ixcán (Playa Grande); al sud, amb Cunén i Sacapulas; a l'est, amb San Miguel Uspantán, municipis de Quiché; a l'oest, amb Aguacatán, Chiantla, Santa Eulalia, San Juan Ixcoy i Santa Cruz Barillas, municipis del departament de Huehuetenango. Està situada en una secció intermèdia entre la Sierra de los Cuchumatanes i la muntanya més baixa de Chamá.
Els municipis on més es parla ixil són, en el departament de Quiché: Chajul (San Gaspar Chajul), San Juan Cotzal i Nebaj (Santa María Nebaj), zona coneguda com el Triangle Ixil.

## Límits lingüístics

La comunitat ixil es troba envoltada per pobles que parlen diferents idiomes: al nord es troben les comunitats itza’ i q'eqchi’, i un territori multilingüe; al sud, la comunitat dels quitxés; a l'oest, les comunitats Mams i q'anjob'als i a l'est, les comunitats quitxés i q'eqchi'.

## Fonologia
### Vocals

| Curtes | Central | Posterior |
| Tancada | | u [ŭ] |
| Quasi tancada | i [ɪ̆]* | |
| Vocal intermitjana | | o [ŏ] |
| Semioberta | e [ɜ̆] | |
| Oberta | a [ɐ̆] | |
Nota [*]: la IPA classifica la vocal [ɪ] com a gairebé tancada anterior, no com a central.
| Llarga | Anterior |
| Alta | ii [iː] uu [yː] |
| Semitancada | ee [eː] oo [øː] |
| Oberta | aa [aː] |
Una característica notable de l'ixil és que totes les vocals curtes són o bé les vocals centrals o posterior i totes les vocals llargues són vocals anteriors. Aquesta és una característica única que no es troba en altres llengües maies. Excepcionalment alguns parlants no pronuncien 'oo' com la vocal anterior [øː] sinó més aviat com a vocal posterior [oː] i alguns parlants també pronuncien "i" com la vocal anterior [i] en lloc de la vocal quasi-tancada [ɪ]. Les vocals curtes són molt curtes en Ixil i 'uu' llarga [yː] és força llarga i tònica.

### Consonants

| | | | Bilabial | Alveolar | Postalveolar | Retroflexa | Palatal | Velar | Velar | Uvular | Glotal |
| | | | Bilabial | Alveolar | Postalveolar | Retroflexa | Palatal | Normal | Palatalitzada | Uvular | Glotal |
| Oclusiva | Normal | Normal | p [p̪ʰ] | t [tʰ] | | | | k [kʰ] | ky [kʰʲ] | q [qʰ] | ' [ʲʔ] |
| Oclusiva | Ejectiva | Ejectiva | | t' [tʼ] | | | | k' [kʼ] | ky'[kʼʲ] | | |
| Oclusiva | Implosiva | Implosiva | b' [ɓ] | | | | | | | q' [ʛ] | |
| Nasal | Nasal | Nasal | m [m] | n [n] | | | | nh [ŋ] | | | |
| Fricativa | Fricativa | Fricativa | v [v~f] | z [s] | xh [ɕ] | x [ʂ] | | | | j [χ] | |
| Africada | Normal | Normal | | tz [t͡sʰ] | ch [t͡ɕʰ] | tx [ʈ͡ʂʰ] | | | | | |
| Africada | Ejectiva | Ejectiva | | tz' [t͡sʼ~dzʼ] | ch' [t͡ɕʼ~dʑʼ] | tx' [ʈ͡ʂʼ~ɖʐʼ] | | | | | |
| Bategant | Bategant | Bategant | | r [ɾ] | | | | | | | |
| Aproximant | Aproximant | Aproximant | w [ʋ] | l [l] | | | y [j] | | | | |

## Gramàtica

Els pronominals ixils es distingeixen entre ergatius i absolutius. Una característica notable de la gramàtica de la llengua és la seva ambigüitat en discernir reflexius dels pronoms recíprocs.

## Referències

* ↑ Guatemala Arxivat 2014-01-07 a Wayback Machine. al web del Sistema de Información de los Pueblos Indígenas de América (UNAM)
* ↑ Lenguas indígenas en riesgo de desparición publicat per l'INALI
* ↑ Congreso de la República de Guatemala. «Decreto Número 19-2003. Ley de Idiomas Nacionales». ALMG.
* ↑ «www.sep.gob.mx». Arxivat de l'original el 2006-11-04. [Consulta: 8 gener 2014].
* ↑ "Toward a Dialectology of Ixil Maya: Variation across Communities and Individuals" Thomas E. Lengyel
* ↑ "Reflexive and Reciprocal Elements in Ixil", ERIC: ED353802, Glenn Ayres, 1990.

## Bibliografia

* Asicona Ramírez, Lucas, Domingo Méndez Rivera, Rodrigo Domingo Xinic Bop. 1998. Diccionario Ixil de San Gaspar Chajul. La Antigua Guatemala: Proyecto Linguistico Francisco Marroquín.
* Cedillo Chel, Antonio, Juan Ramírez. 1999. Diccionario del idioma ixil de Santa María Nebaj. La Antigua Guatemala: Proyecto Linguistico Francisco Marroquín.
* Programa de Rescate Cultural Maya-Ixil. 1995. Aq'b'al Elu'l Yol Vatzsaj: Diccionario Ixil. Guatemala City: Cholsamaj.
* Ayers, Glenn Thompson. 1991. Gramática Ixil. La Antigua Guatemala: CIRMA.
* Maximiliano Poma S., Tabita J.T. de la Cruz, Manuel Caba Caba et al. 1996. Gramática del Idioma Ixil. La Antigua Guatemala: Proyecto Linguistico Francisco Marroquín.
* England, Nora C. 1994. Ukuta'miil Ramaq'iil Utzijob'aal ri Maya' Amaaq': Autonomia de los Idiomas Mayas: Historia e identidad. (2nd ed.). Guatemala City: Cholsamaj.
* Oxlajuuj Keej Maya' Ajtz'iib' (OKMA). 1993. Maya' chii'. Los idiomas Mayas de Guatemala. Guatemala City: Cholsamaj.