OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Illa de Noss

L'illa de Noss (en nòrdic antic: Nos) és una petita illa en les Shetland (Escòcia, Regne Unit). Està separada de l'illa de Bressay per l'estret de Noss (Noss Sound). L'illa ha estat una reserva natural nacional des de 1955 i és una granja d'ovelles. Està unida a Bressay a través d'un servei de ferri estacional, gestionat pels guardians de la fauna usant una llanxa tipus Zodiac.
L'illa ocupa una superfície de 343 hectàrees i la seva altitud màxima sobre el nivell del mar és de 181 metres.
Noss tenia 20 persones l'any 1851 però no té habitants permanents des de l'any 1939. Entre les poques famílies que vivien a Noss hi havia la família Booth, encapçalada per Joseph Booth (1765-1847). Els documents genealògics indiquen que era granger. Els arxius mostren que residia a Noss ja l'any 1834.
El principal centre d'assentament a Noss estava al voltant de la baixa costa occidental de l'illa a Gungstie (en nòrdic antic: un lloc on amarar). Gungstie va ser construït en els anys 1670 i actualment és usat pels guardians de la flora estacionalment. Un altre assentament estava a Setter, a la part sud-est de l'illa, habitat fins als anys 1870 i actualment abandonat.
Entre les atraccions de Noss hi ha un centre de visitants, el Pony Pund construït per criar ponies de les Shetland, la roca Holm of Noss i el penya-segat Noup. Els penya-segats d'arenisca de Noss han estat afectats pel clima fent d'ells una sèrie de vores horitzontals, la qual cosa fa d'ells terreny ideal pels nius d'aus com mascarells, fraret, somorgollaires, corb marí emplomallat, Gavines de tres dits, gavots, fulmares i paràsits grans. Freqüentment es veuen llúdries al voltant de l'illa.

## Galeria

* Pundsgeo
* Edifici en la part septentrional de Noss
* Holm of Noss

## Referències

* 1 2 Haswell-Smith, Hamish. The Scottish Islands. Edinburgh: Canongate, 2004. ISBN 978-1-84195-454-7.
* ↑ «Booth family on Shetland Island Genealogical Database». Arxivat de l'original el 2012-06-30. [Consulta: 12 octubre 2015].
* Anderson, Joseph (Ed.) (1893) Orkneyinga Saga. Translated by Jón A. Hjaltalin & Gilbert Goudie. Edimburg. James Thin and Mercat Press (1990 reprint). ISBN 0-901824-25-9
# Blanka Teleki

Blanka Teleki (hongarès: Teleki Blanka) (Satulung, 5 de juliol de 1806 - París, 23 d'octubre de 1862) Blanka Teleki de Szék fou una comtessa hongaresa, pintora, pedagoga i activista pels drets de les dones. Fou una de les primeres feministes pionera en l'educació de les dones.

## Biografia

Blanka Teleki nasqué el 5 de juliol del 1806 a Satulung, que actualment es troba a Romania, filla del comte Imre Teleki de Szék (1782-1848) i la comtessa Karoline Brunswick von Korompa (1782-1843). La família tenia una propietat a la província de Satu Mare, prop d'Ucraïna. Era neboda de la pionera en educació Theresa de Brunsvik. Estudià pintura a Múnic i París, i escultura amb Istvan Ferenczy a Budapest. Després d'haver publicat les seues idees sobre l'educació de les dones, fundà una escola per a xiquetes a Budapest el 1846. El 1848, ella i les seues alumnes foren les primeres dones d'Hongria a signar una petició per la igualtat de drets per a tots dos sexes, el sufragi femení i el dret de les dones a estudiar a la universitat. Participà en la Revolució de 1848, i la van condemnar a presó. El 1851 fou empresonada amb Klára Leövey, que fou alliberada el 1856. Després d'haver complert la condemna, deixà Hongria i se n'anà a París, on va morir el 23 d'octubre del 1862.

## Referències

* 1 2 3 4 5 de Haan, Francisca; Daskalova; Loutfi. Biographical Dictionary of Women's Movements and Feminisms in Central, Eastern and South Eastern Europe, 19th and 20th centuries (en anglés). Central European University Press, 2006.
* ↑ «Teleki Blanka élete (1806-1862)» (en hongarés). Sulinet. Arxivat de l'original el 4 de febrer de 2016. [Consulta: 18 juliol 2015].
# Illot d'en Tosqueta

L'illot d'en Tosqueta està al nord de Menorca.
Té una superfície de 0,52 hectàrees, està a 70 m de Menorca i la seva altitud màxima és de 6,91 m.

## Referències

* http://www.obsam.cat/indicadors/sistemes-naturals/illots/illots-geografiques.pdf Arxivat 2010-10-03 a Wayback Machine.
# Cal Canalde (Cervera)

L'Habitatge al carrer Major, 73 és una casa de Cervera (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge fet de carreus, de tres plantes. La planta baixa presenta dos grans portals d'arc carpanell. Aquestes dues portes tenen un marc esculpit a manera de motllura de forma cilíndrica. La primera planta té una gran balconada amb dues portes d'arc carpanell i una barana de ferro forjat que recorre tot el llarg de la façana. La segona planta presenta dos balcons cadascun dels quals té una barana de ferro forjat i una porta sortida de balcó d'arc carpanell.
La planta superior fa funció de golfa i presenta dues finestres el·líptiques. Actualment la façana està arrebossada i pintada.

## Referències

* 1 2 «Habitatge al carrer Major, 73». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 setembre 2017].
# Energia Thouless

L'energia Thouless és una escala d'energia característica de conductors desordenats difusos. Es defineix per $E_{T}=\hbar D/L^{2}$, on D és la constant de difusió i L la mida del sistema, i d'aquesta manera és inversament proporcional al temps difusió $t_{D}=L^{2}/D$ a través del sistema.
Fou introduït per primera vegada pel físic escocès-estatunidenc David J. Thouless a l'hora d'estudiar la localització d'Anderson, com a mesura de la sensibilitat de nivells d'energia a causa d'un canvi en les condicions de contorn del sistema. Tot i ser una quantitat clàssica, ha estat demostrat que té un paper important en el tractament en la mecànica quàntica de sistemes desordenats.

## Referències

* ↑ Edwards, J. T.; Thouless, D. J.; David J. Thouless «Numerical studies of localization in disordered systems» (en anglès). J. Phys. C: Solid State Phys., 5, 1972, pàg. 807. DOI: 0.1088/0022-3719/5/8/007.
* ↑ Altland, A.; Gefen, Y.; Montambaux, G. «What is the Thouless Energy for Ballistic Systems?» (en anglès). Physical Review Letters, 76, 1996, pàg. 1130. DOI: 10.1103/PhysRevLett.76.1130.
# Energia de desintegració

L'energia de desintegració és la diferència d'energia existent entre les partícules inicials i les finals d'un procés de desintegració radioactiva. S'aplica la relació entre la massa i l'energia:
    Q = (massa dels partícules inicials - massa de les partícules finals) · c²
    (on c és la velocitat de la llum)
Si l'energia, Q, és positiva, la reacció és exotèrmica, si és negativa la reacció és endotèrmica.
Escrit segons la famosa fórmula d'Albert Einstein
    E = m · c ²
Se sol mesurar en electró volts (eV) o Megaelectró volts (MeV)
# Energia lliure termodinàmica

L'energia lliure termodinàmica és la quantitat de treball que un sistema termodinàmic pot realitzar. Aquest concepte és útil en la termodinàmica de processos químics o tèrmics en l'enginyeria i en la ciència. L'energia lliure és l'energia interna d'un sistema, menys la quantitat d'energia que no pot ser utilitzada per a realitzar treball. Aquesta energia no utilitzable està donada per l'entropia d'un sistema multiplicada per la temperatura absoluta del sistema.
Com també l'energía interna, l'energia lliure és una funció d'estat termodinàmica.
L'energia lliure està subjecta a una pèrdua irreversibleall realitzat. Donat que l'energia de la primera llei termodinàmica sempre es conserva, resulta evident que l'energía lliure és un tipus d'energia de la segona llei, expandible que pot realitzar treball dins de lapses de temps finits.
És possible formular diverses funcions d'energia lliure a partir de criteris de sistemes. Les funcions d'energia lliure són transformades de Legendre de l'energia interna.
En cas de pressió i temperatura constants la formulació amb l'energía lliure de Gibbs és la més útil. Es defineix com a G = H - TS, on H és l'entalpia. (H = U + pV, on p és la pressió i V és el volum.)
L'energia lliure de Helmholtz és proporcional al logaritme de la funció de partició en mecànica estadística. Es defineix com: F = U - TS, on U és l'energia interna, T és la temperatura absoluta, i S és l'entropia.
Històricament, aquest termes s'han usat de manera inconsistent. En l'àmbit de la física, energia lliure sovint fa referència a l'energia lliure de Helmholtz, indicada am la lletra A, en canvi en la química, energia lliure es refereix a l'energia lliuree de Gibbs.
Com que els dos camps científics fan servir ambdues funcions, s'ha suggerit com a compromís fer servir A per denotar la funció de Helmholtz i fer servir G per a la funció de Gibbs IUPAC prefereix A

## Referències

* ↑ Stoner, Clinton D. (2000). Inquiries into the Nature of Free Energy and Entropy in Respect to Biochemical Thermodynamics. Entropy Vol. 2.
# Enfilament d'instruccions

L'enfilament d'instruccions o (amuntegament d'instruccions) es dona quan les instruccions augmenten en nombre i mida en el temps fins que es tornen ingestionables. Pot ser perjudicial per a l'èxit de grups grans com ara corporacions. S'origina per la ignorància del principi KISS i resulta en una superposició de procediments complexos que sovint no són ben entesos i seguits d'una gran irritació, o ignorats.
La fal·làcia fonamental de l'amuntegament d'instruccions és la creença que la gent llegeix instruccions amb el mateix nivell d'atenció i comprensió, independentment del volum o la complexitat d'aquestes instruccions. Una conseqüència és la creació de moltes regles que intenten deliberadament controlar a unes altres per imposició, sense considerar cap consens ni col·laboració. Això tendeix a antagonitzar a altres, inclús quan als instigadors els sembla que estan actuant encertadament.
L'amuntegament d'instruccions és comú en organitzacions complexes, on les regles i les pautes són creades per grups canviants de persones a través de llargs períodes. L'estat constant de flux en aquests grups sovint els porta a afegir més instruccions, en comptes de modificar o consolidar les existents. Això pot esdevenir en una superposició considerable en el missatge o l'esperit de les directrius, a costa de la claredat, l'eficiència i la comunicació.

## Vegeu també

* Enfilament d'abast
* Enfilament de missió

## Referències

* ↑ KISS principle a la technopedia
* ↑ Managing Project Delivery: Maintaining Control and Achieving Success - Page 118
* ↑ KISS Principle and Occam's Razor a bytesdaily

## Bibliografia

* Wikis: tools for information work and collaboration Page 190
# Enfornat

L'enfornament és el procés de cocció per mitjà de calor seca que generalment s'efectua en un forn. Entre els aliments que de forma comuna són enfornats es troben el pa, les galetes, els pastissos i els bescuits. En general s'usen com a ingredients la farina, l'aigua, ferments com el llevat de forner, el hidrogencarbonat de sodi i la pols d'enfornar; matèria grassa com són el sagí i l'oli vegetal; ous, llet i sucre. Aquests components es barregen per a crear una massa o pasta que després es col·loca en una casserola o safata per a escalfar-la. Els ferments produeixen gas, el qual resta atrapat en l'interior de la passa causant que aquesta augmente de grandària. El greix permet que les pastes siguen més fàcils de pastar i que el producte final siga més bla. Les clares d'ou són usades per a produir una lleugera teixidura i els rovells afavoreixen el color i el sabor. La llet serveix per a humitejar i atorgar sabor, mentre que les sucres aporten l'endolciment i ajuden en la fase de fermentació.
# Enganyapastors cua d'oreneta

L'enganyapastors cua d'oreneta (Uropsalis segmentata) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita des de Colòmbia cap al sud fins Bolívia central.
# Enganyapastors cuapunxegut

L'enganyapastors cuapunxegut (Caprimulgus clarus) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita boscos i sabanes de Sudan del Sud, centre i sud d'Uganda, sud d'Etiòpia, sud de Somàlia, Kenya i nord de Tanzània.

## Referències

* ↑ «Enganyapastors cuapunxegut». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 28 febrer 2025(català)
# Enganyapastors d'Etiòpia

L'enganyapastors d'Etiòpia (Caprimulgus poliocephalus) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita pastures i clars dels boscos de les terres altes de l'est de Sudan del Sud, oest i centre d'Etiòpia, Uganda, Kenya i Tanzània, República Democràtica del Congo, nord est de Zàmbia i extrem nord-est de Malawi, oest d'Angola, Burundi i Ruanda.

## Referències

* ↑ «Enganyapastors d'Etiòpia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 28 febrer 2025(català)
# Enganyapastors de Todd

L'enganyapastors de Todd (Setopagis heterura) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita boscos poc densos del nord de Colòmbia i de Veneçuela.
# Enganyapastors de cintes

L'enganyapastors de cintes (Caprimulgus vexillarius) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita el bosc miombo i sabanes de Burkina Faso, Nigèria, Camerun, el Gabon, República del Congo, República Centreafricana, sud de Txad, sud d'Etiòpia, Ruanda, Burundi, Uganda, Kenya, centre de Tanzània, Zàmbia, Malawi, Moçambic, Zimbabwe, Angola, sud de la República Democràtica del Congo, nord-est de Namíbia, nord i est de Botswana i est de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Enganyapastors de cintes». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 28 febrer 2025(català)
# Enganyapastors de doble collar

L'enganyapastors de doble collar (Chordeiles acutipennis) és una espècie d'ocell caprimulgiforme de la família Caprimulgidae pròpia d'Amèrica.

## Característiques

Té una grandària d'uns 22 cm. Els seus ulls són atxinats, el seu bec és curt i corb, amb un pitet blanc, el cos és marró jaspiat amb blanc. Les ales són allargades i afilades. Els mascles tenen una banda color clar abans de la punta. La seva cua és prima i llarga. Les parts inferiors són marrons rajades amb blanc.

## Història natural

De dia estan asseguts en el sòl i al capvespre capturen insectes al vol. Aquest vol al capvespre té una aparença erràtica, que recorda al d'una ratapinyada, amb planatges freqüents amb les ales lleugerament aixecades.
Viu en zones arbustives seques i obertes i és bastant comuna al llarg de tota la costa peruana i també a Colòmbia, l'Equador, Brasil, Bolívia i Xile. És fàcil veure-ho en les tardes i nits als parcs del districte de San Borja i en les campànies poc poblades properes a Lima.

## Subespècies

* Chordeiles acutipennis acutipennis (Hermann) 1783 ;
* Chordeiles acutipennis aequatorialis Chapman 1923 ;
* Chordeiles acutipennis crissalis A.H. Miller 1959 ;
* Chordeiles acutipennis exilis (Lesson) 1839 ;
* Chordeiles acutipennis littoralis Brodkorb 1940 ;
* Chordeiles acutipennis micromeris Oberholser 1914 ;
* Chordeiles acutipennis texensis Lawrence 1857.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Termcat
* ↑ (francès) Fogden S.C.L. Oiseaux du Costa Rica. Broquet, Ottawa, 2007, 144 p.
# Enganyapastors de les Antilles

L'enganyapastors de les Antilles (Chordeiles gundlachii) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita zones obertes dels Camp obert. Cais de Florida, Bahames, Grans Antilles, cap a l'est fins a les illes Verges i les illes Caiman.
# Enganyapastors diabòlic

L'enganyapastors diabòlic (Eurostopodus diabolicus) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) molt poc coneguda i que habita els boscos del nord de Sulawesi.
# Enganyapastors maia

L'enganyapastors maia (Antrostomus badius) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita bosc obert i clars del bosc a les terres baixes de la Península de Yucatán, l'illa Cozumel, terres baixes del Carib de Guatemala i Belize.
# Enganyapastors músic

L'enganyapastors músic (Caprimulgus pectoralis) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita els boscos d'Àfrica Meridional, des del sud de la República Democràtica del Congo, Angola i Tanzània fins al sud de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Enganyapastors músic». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 26/08/2013 (català)
# Enginyeria hidràulica

L'enginyeria hidràulica és una de les branques tradicionals de l'enginyeria civil i s'ocupa de la projecció i execució d'obres relacionades amb l'aigua, sigui per al seu ús, com en l'obtenció d'energia hidràulica, la irrigació, potabilització, canalització, o altres, sigui per a la construcció d'estructures en mar és, rius, llacs, o entorns similars, incloent, per exemple, dics, preses, canals, ports, molls, escullera, entre altres construccions. En algunes universitats la carrera d'enginyeria civil es divideix després dels primers 2 o 3 anys en diverses especialitats, una de les quals és la hidràulica. A partir d'aquesta divisió es van emfatitzant temes diferents per a cada especialitat, mantenint però molts temes comuns per a tots els cursos d'enginyeria civil.

## Àrees d'activitat

Els enginyers hidràulics s'ocupen de dissenyar, construir i operar les obres hidràuliques, valent-se principalment de la investigació, atès que l'enginyeria hidràulica es basa, gairebé en un 90%, en resultats experimentals. Leonardo Da Vinci afirmava que "quan tractis amb l'aigua, consulta primer la pràctica, i després la teoria". Molt s'ha avançat des d'aleshores, pels dos camins. Les formulacions teòriques utilitzen en tot moment els instruments matemàtics més avançats de cada època, però al final aquí i allà, sempre acaba apareixent un coeficient empíric, una fórmula empírica, que és la forma que, al final, permet resoldre el problema pràctic, i que va ser determinada en funció d'experiments, tant de laboratori, com en obres construïdes i operants.
Els enginyers hidràulics s'ocupen de:
* Les anomenades grans estructures com, per exemple, preses, escloses, canals navegables, ports, etc.
* Obres relacionades amb l'agricultura, especialització de l'enginyeria hidràulica, coneguda com a hidràulica agrícola (branca pròpia d'enginyeria agrícola): sistemes de reg, sistemes de drenatge.
* Obres relacionades amb el medi ambient: preses filtrants per al control de l'erosió, obres d'endegament de rius, defenses riberenques.
En general, quan es tracta d'intervencions importants, l'enginyer hidràulic treballa formant part d'un equip multidisciplinari.

## Enllaços externs

* Entrevista amb el Prof Dr Ing Armando Hernández Rossi sobre la formació dels enginyers hidràulics a Cuba Converses sobre l'aigua, Capítol II
# Enginyeria romana

L'enginyeria romana ha estat una pedra angular de la força de l'Imperi Romà. La majoria dels edificis que s'han conservat fins avui eren construccions utilitàries, obres d'enginyeria, fetes per viure millor, com ara els aqüeductes o per controlar millor el territori, com eren els ponts i la xarxa de carreteres.
Els romans han continuat desenvolupant tècniques que ja eren conegudes pels grecs i etruscs. L'exemples de les vies és clar, els romans van millorar-ne el disseny i en van perfeccionar la construcció de tal manera que van durar molts segles i encara se'n troben trams en perfecte estat.

## Enginyeria hidràulica

La tecnologia per a portar aigua corrent a les ciutats era coneguda a l'orient, però els romans la van millorar d'una manera inconcebible per a Grècia. Catorze aqüeductes portaven milers de milions de litres d'aigua a la ciutat de Roma i gran part de l'aigua era per a usos públics. Els aqüeductes es podien estendre durant uns cent quilòmetres des d'una altitud d'uns tres cents metres al lloc de captació fins a seixanta metres a l'arribada. Els enginyers romans coneixien la tècnica dels sifons, que feien servir quan la vall per travessar era molt pregona i amb forts pendents.
Els romans construïren els primers molins hidràulics a occident. També van utilitzar l'energia hidràulica en la mineria.

## Ponts

Els ponts romans eren els més llargs i resistents que s'havien fet al món. Estaven fets de pedres i tenien un arc com estructura bàsica. Feien servir un morter de calç i des del segle ii aC una mena de formigó. Juli Cèsar va fer construir un pont de fusta sobre el riu Rin, que segons va explicar ell mateix en el llibre Guerra de les Gàl·lies, s'hauria fet en només deu dies.

## Embassaments

Un exemple és l'embassament romà de Subiaco a Itàlia. A Hispània en varen fer 72.

## Enginyeria militar

Els romans van construir forts, campaments, ponts, vies i altres equipaments militars. Juli Cèsar va fer construir un pont sobre el riu Rin acabat en només 10 dies. L'exèrcit també estava implicat en la mineria.

## Vegeu també

* Arquitectura romana

## Referències

* ↑ «La construcció de l'imperi Romà, a "Grans documentals 33"». Grans documentals 33. TV3, 20-12-2012. [Consulta: 20 gener 2024].
* ↑ Hodge, A. Trevor «Siphons in Roman Aqueducts». Scientific American, 252, 6, 1985, pàg. 114–119. ISSN: 0036-8733.
* ↑ Hochwarth, Dominik. «Rekordverdächtige Baukunst: Brückenbau in der römischen Antike [Enginyeria dels rècords: construcció de ponts a l'època romana]» (en alemany). Ingenieur.de. VDI Verlag, 29-03-2023. [Consulta: 20 gener 2024].

## Bibliografia

* Davies, Oliver. Roman Mines in Europe [Mines romanes a Europa] (en anglès). Clarendon Press, 1935. ISBN 978-0-598-84596-2.
* Hodge, T. Roman aqueducts and Water supply. 2a edició. Duckworth, 2001.
* Ruiz de Arbulo, Joaquín. Artifex: enginyeria romana a Hispània (catàleg d'una exposició). Barcelona: Museu d'Arqueologia de Catalunya-Barcelona. ISBN 84-393-7158-6.
* Smith, Norman. A History of Dams. Citadel Press, 1972.
# English Opera Group

L'English Opera Group fou una companyia petita de músics britànics formada el 1947 pel compositor Benjamin Britten (juntament amb John Piper i Eric Crozier) amb el propòsit de presentar les seves òperes i les d'altres compositors britànics. El grup més endavant es va expandir per presentar obres de més gran escala, i va ser rebatejat com English Music Theatre Company. L'organització va produir la seva darrera òpera el 1980.
# Engonal

L'engonal és la part del cos en què s'ajunta cada cuixa amb l'abdomen (per fora del pubis).

## Referències

* ↑ Engonal, diccionari.cat

## Vegeu també

* Hèrnia inguinal