# Aigua d'Ora

L'Aigua d'Ora o Aiguadora és un riu prepirinenc de les comarques del Berguedà, Solsonès i Bages, afluent per l'esquerra del Cardener en el qual desguassa a prop de Cardona a 414 m d'altitud. És de règim nivopluvial, amb un màxim al maig (de fusió i pluges) i un altre de secundari al novembre (pluvial), i un mínim a l'agost i al febrer. Neix al peu de la Roca Gran de Ferrús, a la serra d'Ensija, al terme de Gósol. Rep el nom d'Aigua de Llinars fins a Llinars. Després de passar el congost de Sant Pere de Graudescales entra a la Valldora i travessa molt encaixat l'accidentat relleu del Berguedà i del Solsonès, però a partir de Sorba la vall s'eixampla.

## Termes municipals per on passa

Des del seu naixement, l'Aigua d'Ora travessa successivament els següents municipis i comarques.
M u n i c i p i s :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Gòsol | 581 | 1,47% |
| Per l'interior del municipi de Guixers | 252 | 0,64% |
| Fent de frontera entre Guixers i Fígols | 2.995 | 7,58% |
| Per l'interior del municipi de Montmajor | 2.398 | 6,07% |
| Per l'interior del municipi de Castellar del Riu | 3.248 | 8,22% |
| Fent de frontera entre Guixers i Castellar del Riu | 230 | 0,58% |
| Per l'interior del municipi de Guixers | 3.725 | 9,43% |
| Per l'interior del municipi de Navès | 12.741 | 32,25% |
| Fent de frontera entre Navès i Montmajor | 2.720 | 6,91% |
| Per l'interior del municipi de Navès | 1.682 | 4,26% |
| Fent de frontera entre Navès i Montmajor | 405 | 1,03% |
| Per l'interior del municipi de Montmajor | 2.885 | 7,30% |
| Fent de frontera entre Cardona i Montmajor | 2.217 | 5,61% |
| Per l'interior del municipi de Cardona | 3.417 | 8,65% |
| C o m a r q u e s |
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del Solsonès | 18.400 | 46,58% |
| Per l'interior del Berguedà | 9.111 | 23,06% |
| Fent de frontera entre el Solsonès i el Berguedà | 6.358 | 10,10% |
| Per l'interior del Bages | 3.417 | 8,65% |
| Fent de frontera entre el Bages i el Berguedà | 2.217 | 5,61% |

## Perfil del seu curs

El seu pendent mitjà és del 3,90%.
Fins als 1.500 m d'altitud el seu pendent mitjà és del 25,33%, amb un mínim del 10% entre els 1.525 i els 1.500 m d'altitud en passar per davant de la masia de la Plana i un màxim del 46,33% entre els 1.775 i els 1.750 m d'altitud, al seu pas per la Canal Gran, encaixonada entre les cingleres de les roques de Ferrús a l'est i les de les Llosanques a l'oest.
Entre els 1.500 m i els 1.000 m d'altitud el seu pendent mitjà és del 8,87% amb un màxim del 34,97% entre els 1.425 i els 1.400 m d'altitud, tram en què travessa la canal del Tec i un mínim del 4% entre els 1.475 m i els 1.450 m d'altitud, en travessar els Plans de la Font del Pi.
Entre els 1.000 i els 700 m d'altitud el seu pendent mitjà és del 3,24% amb un màxim del 15% i un mínim de l'1,5%. En aquest tram passa pel llogaret de Llinars, travessa la carretera de Berga a Sant Llorenç i passa pel monestir de Sant Pere de Graudescales i el llogaret de la Valldora.
Dels 700 m d'altitud fins al seu aiguabarreig amb el Cardener, als 414 m d'altitud, el seu pendent mitjà és de l'1,4%, amb un màxim del 2,22% i un mínim del 0,79%. En aquest tram realitza pràcticament la segona meitat del seu curs.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de l'Aigua d'Ora està constituïda per 688 corrents fluvials que sumen una longitud total de 556,4 km.

### Distribució municipal

El conjunt de la xarxa hidrogràfica de l'Aigua d'Ora transcorre pels següents termes municipals:
Distribució municipal :
| Terme municipal | Longitud (en km.) |
| Capolat (Berguedà) | 288,5 |
| Navès (Solsonès) | 251,3 |
| Montmajor (Berguedà) | 126,1 |
| Castellar del Riu (Berguedà) | 77,1 |
| Guixers (Solsonès) | 37,2 |
| Fígols (Berguedà) | 23,9 |
| Cardona (Bages) | 11,6 |
| L'Espunyola (Berguedà) | 3,7 |
| Gósol (Berguedà) | 0,6 |
| Saldes (Berguedà) | 0,07 |

### Afluents principals
## Referències

* ↑ Hi ha qui sosté que l'Aigua d'Ora neix al vessant oriental de la Carena de la Tossa, i que realitza la primera part del seu curs seguint la direcció SE-NO deixant a la seva dreta el Molí d'en Terrers, la Cantina, Cal Fragalló per a continuació i ja dins el Solsonès, rebre per la drta la Riera de Llinars sota el pont de Ca l'Espingard. Així constat, per exemple, en els mapes de l'ICC d'escala 125.000 i inferiors. Malgrat això, la gent de la contrada dona per fet que la primera part del curs de l'Aigua d'Ora correspon a l'Aigua de Llinars. Això mateix és el que consta al monumental Diccionario Geográfico-Estadístico-Històrico de España u sus posesiones de ultramar de Pascual Madoz (Madrid, 18469 doncs en la pàgina 145 del volum IV escriu: (el que segueix n'és una traducció literal): L'Aiguadora (sic) banya també, o millor dit, costeja el terreny servint de línia divisòria de les províncies de Barcelona i Lleida entre els partits judicials de Berga i Solsona; malgrat que d'escàs cabal, és perenne i en el seu curs d'unes 5 llegües des del seu naixement a la muntanya de Ferrús, deixa a la dreta els pobles de Gósol, Castellfraumir, Cisquer, Busa, Castelló, Valdora i Navès; i a l'esquerra els de Llinàs, Coforp, Correà, Sant Feliú de Lluellas i Sorba : se li ajunten alguns rierols, faciliten el seu pas 3 o 4 ponts de pedra, dona moviment a 8 molins fariners i després de regar quasi tota l'horta de Cardona mitjançant una séquia, desguassa al Cardener.
* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya