OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Algorisme de Ford-Fulkerson

L'algorisme de Ford-Fulkerson és un algorisme que calcula el flux màxim en una xarxa de flux. L'algorisme proposa buscar camins en els quals es pugui augmentar el flux, fins que s'aconsegueixi el flux màxim. La idea és trobar una ruta de penetració amb un flux positiu net que uneixi els nodes origen i destinació. El seu nom ve donat pels seus creadors, L. R. Ford, Jr. i D. R. Fulkerson.

## Introducció

Sigui (V,A,w) amb V vèrtexs, A arestes i w el pes de les arestes, una xarxa amb una única font (source) s i un únic embornal (sink) t; w(α) és la capacitat de α pertanyent a l'aresta A. Un flux f és viable si f(α) <= w(α) para tot α pertanyent a l'aresta A. Es tracta de trobar un flux viable amb el valor màxim possible.
* En una xarxa amb font s i embornal t únic, el valor màxim que pot prendre un flux variable és igual a la capacitat mínima que pot prendre un tall.

## Enllaços externs

* Animació de l'algorisme de Ford-Fulkerson.
# Aliança Estel·lar

L'Aliança Estel·lar (Francès: Alliance Étoile) és un partit polític opositor de Benín, format pels Constructors i Directors de la Llibertat i la Democràcia, Els Verds i la Unió per la Democràcia i la Solidaritat Nacional. A les últimes eleccions legislatives, 30 de març del 2003, el partit va guanyar 3 dels 83 escons.
# Aliança Universal Assíria

L'Aliança Universal Assíria (en arameu: ܚܘܝܕܐ ܬܒ̣ܝܠܝܐ ܐܬܘܪܝܐ; en àrab: الاتحاد الأشوري العالمي; en persa: اتحادیه جهانی آشوریها) és una organització ètnica assíria creada com a entitat multipartidista per tal d'incloure totes les organitzacions assíries arreu del món. El seu dirigent actual (des de 2008) és Yonathan Betkolia, iranià i representant assiri al parlament de la república islàmica de l'Iran; anteriorment era Praidon Darmoo que va substituir (2007) al dimitit Emanuel Kamber. Aquest havia estat designat el 2005 en el lloc del senador americà per Illinois John Nimrod.
Fou creada el 13 d'abril de 1968 al congrés assiri de Pau (Aquitània, França). El 1983 va perdre influència i es va estructurar de fet com a partit polític a Nova Jersey, però sense perdre la voluntat d'unió de tots els assiris. El 1991 va esdevenir membre de la UNPO (Unrepresented Nations and Peoples Organization). El 1992 el seu paper de "paraigua" de diverses organitzacions fou abandonat per tots els membres i la AUA va començar a participar en les conferències assíries com a partit polític tot i que els seus líders insisteixen en la seva finalitat de representació col·lectiva. Poques organitzacions l'accepten com a representant de tots dels assiris. Les entitats afiliades el 2010 són:
* Congrés Nacional Assiri de Geòrgia
* Consell Nacional Assiri de l'Iran
* Associació Assíria d'Armènia
* Federació Nacional Assíria d'Austràlia
* Federació Assíria de Rússia.

## Congressos

* I.- Pau, França, 1968
* II.- Londres, Regne Unit, 1969
* III.- Colònia, Alemanya, 1970
* IV.- Teheran, Iran, 1971
* V.- Ginebra, Suïssa,1972
* VI.- Nova York, USA, 1973
* VII.- Chicago, USA, 1974
* VIII.- Ginebra, Suïssa, 1975
* IX.- Estocolm, Suècia, 1976
* X.- Londres, 1977
* XI.- Sense detalls
* XII.- Sense detalls
* XIII.- Los Angeles, USA, 1981
* XIV.- Los Angeles, USA, 1982
* XV.- Sense detalls
* XVI.- Londres, 1985
* XVII.- Sydney, Austràlia, 1989
* XVIII.- Chicago, USA, 1992
* XIX.- Modesto, USA, 1994
* XX.- Sense detalls
* XXI.- Dearborn, USA, 1997
* XXII.- Teheran, Iran, 1998
* XXIII.- Marbella, 2001
* XXIV.- Londres, 2005
* XXV.- Jönköping, Suècia, 2008
* XVI.- Sydney, Austràlia, 2009

## Bandera

Ha utilitzat sempre la bandera nacional. En algun congrés s'ha exhibit bandera blanca amb elements propis de l'acte (hi ha fotos de les banderes utilitzades a Teheran el 2008 i a Sydney el 2009). Consta també l'ús d'un logotip i un segell.

## Referències

* Lloc web Arxivat 2010-03-07 a Wayback Machine.
# Aliança per la Democràcia

L'Aliança per Democràcia (Alliance for Democracy AD) fou una partit de l'oposició progressista a Nigèria. Va ser formada el 9 de setembre de 1998. A les eleccions legislatives de 12 d'abril del 2003, el partit va guanyar 8.8% del vot popular i 34 escons de 360 a la Cambra de Representants i sis de 109 al Senat El partit es va embolicar en una baralla pel lideratge entre Mojisola Akinfenwa i Adebisi Akande, que va durar fins al setembre de 2006 quan la facció de 'Bisi' Akande es va fusionar amb altres partits d'oposició per formar el Congrés d'Acció (més tard rebatejat Congrés d'Acció de Nigèria)

## Bandera

La bandera del partit era verda-blanca-vermella horitzontal, però no formada per bandes plenament verticals sinó que la del centre és diagonal, deixant la franja del vol verda com un trapezi amb la base més petita a la part inferior, i la part vermella un altre trapezi amb la base gran a la part inferior. al centre, a la part blanca, una anella negre formant un disc blanc dins del qual una estrella de cinc puntes negres, les puntes de la qual toquen a l'anella. dins l'estel les lletres AD en blanc. A les eleccions presidencials es va utilitzar la bandera en la forma normal de tres bandes verticals, amb un disc negre al centre (banda blanca) dins del qual una estrella blanca; dins l'estel les lletres A D en verd i vermell respectivament i lleugerament inclinada la A cap a la dreta i la D cap a l'esquerra. Rodejant el disc negre trenta-set estrelles blanques delineades en negre; sota el disc el nom del partit en negre, en tres línies i una paraula en cadascuna.

## Enllaços externs

* Aliança per la Democràcia (a Internet Archive)
* Aliança per la Democràcia USA Arxivat 2006-12-09 a Wayback Machine., secció a l'estranger (als Estats Units)
* Flag Report, isssue 35.
# Estornell cua de coure

L'estornell cua de coure (Hylopsar cupreocauda) és un ocell de la família dels estúrnids (Sturnidae). Es troba a l'Àfrica Occidental. Els seus hàbitats són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes. El seu estat de conservació es considera gairebé amenaçat.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «estornell cua de coure». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ «Nuthatches, Wallcreeper, treecreepers, mockingbirds, starlings, oxpeckers». IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 676. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Copper-tailed Starling. Hylopsar cupreocauda» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020. [Consulta: 29 agost 2022].
# Astor de Madagascar

L'Astor de Madagascar o astor de Henst (Astur henstii; syn: Accipiter henstii) és una espècie d'ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita zones boscoses i sabanes de les terres baixes de Madagascar. El seu estat de conservació es considera vulnerable.

## Taxonomia

Tradicionalment l'astor de Madagascar estava classificat dins el gènere Accipiter. Tanmateix, estudis filogenètics moleculars van trobar que aquest gènere era polifilètic i es va proposar reordenar les seves espècies en 5 gèneres monofilètics. En base a aquests estudis, el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 14.2, 2024) transferí aquesta espècie al gènere Astur, que fou recuperat per a tal fí.
Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat dins del gènere Accipiter.

## Referències

* ↑ «Astor de Madagascar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 26 desembre 2022 (català)
* 1 2 Gill, Frank; Donsker, David. «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2. [Consulta: 25 octubre 2024].
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 280. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Henst's Goshawk. Accipiter henstii» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ Mindell, D; Fuchs, J; Johnson, J. Phylogeny, taxonomy, and geographic diversity of diurnal raptors: Falconiformes, Accipitriformes, and Cathartiformes (en anglès). Birds of Prey: Biology and conservation in the XXI century. Cham, Suïssa: Sarasola, J.H.; Grange, J.M.; Negro, J.J. (eds.), 2018, p. 3–32. ISBN 978-3-319-73744-7.
* ↑ Catanach, Therese A; Halley, Matthew R; Pirro, Stacy «Enigmas no longer: using ultraconserved elements to place several unusual hawk taxa and address the non-monophyly of the genus Accipiter (Accipitriformes: Accipitridae)» (en anglès). Biological Journal of the Linnean Society, 22-03-2024. DOI: 10.1093/biolinnean/blae028. ISSN: 0024-4066.
# Ambaixada de Luxemburg al Regne Unit

L'Ambaixada de Luxemburg al Regne Unit està situada al barri de Belgravia de Londres i és la missió diplomàtica de Luxemburg al Regne Unit. Va ser la seu del Govern luxemburguès a l'exili durant la Segona Guerra Mundial. L'actual titular de la missió diplomàtica és Patrick Jean-Marie Engelberg.

## Galeria

* Placa fora l'ambaixada amb l'escut de Luxemburg, versió reduïda
* L'ambaixada des de Belgrave Square

## Referències

* ↑ «The London Diplomatic List» (en anglès), 14-12-2013.
* ↑ «Welcome» (en anglès). Londres.mae.lu. Arxivat de l'original el 2019-08-27. [Consulta: 6 desembre 2013].

## Vegeu també

* Missions diplomàtiques de Luxemburg

## Enllaços externs

* Ambaixada de Luxemburg al Regne Unit - Lloc web oficial
# Câlnic

Câlnic (en alemany: Kelling; en hongarès / turc: Kelnek) és un municipi del comtat d'Alba, Transsilvània, Romania, compost per dos pobles, Câlnic i Deal (Dál). El poble de Câlnic és conegut per la seva ciutadella, que figura a la llista de patrimoni de la humanitat de la UNESCO.

## El castell

La ciutadella de Câlnic, esmentada per primera vegada el 1269, està molt ben conservada. Construïda com a residència d'un noble, va ser comprada el 1430 per camperols locals i fortificada. Consisteix en un gran pati envoltat de muralles i alguns edificis adjacents a les muralles. Al mig del pati hi ha un gran donjon i una capella. El castell es diferencia de la majoria d'altres construccions d'aquest tipus pel fet de no situar-se en un cim, sinó en una depressió, molt més baixa que els turons circumdants. Aquesta posició, clarament inconvenient en cas de setge, s'explica per la primera funció del castell com a residència, no com a construcció defensiva.

## Galeria d'imatges

* Vista exterior del castell
* Cort principal del castell de Câlnic.
* Pati principal

## Referències

* ↑ «Villages with Fortified Churches in Transylvania». UNESCO Culture Sector. [Consulta: 12 març 2015].

## Bibliografia

* Liviu Stoica, Gheorghe Stoica, Gabriela Popa - Castells i fortaleses a Transsilvània: comtat d'Alba / Castele și cetăți din Transilvania: Județul Alba, Cluj-Napoca, 2009,ISBN 978-973-0-06141-3

## Vegeu també

* Turisme a Romania
* Pobles amb esglésies fortificades a Transsilvània
# Apulon

Apulon —també anomenada Apoulon, Apula o Apulum— era una ciutat fortalesa dàcia propera a la moderna Alba Iulia (Romania). Apulon deriva del nom llatí d'Apulum. Molts arqueòlegs creuen que la ubicació exacta són les fortificacions dàcies a la part superior de Piatra Craivii, Craiva, Cricău, aproximadament 20km al nord d'Alba-Iulia.
Apulon era un important centre polític, econòmic i social daci, la capital de la tribu Apuli. Va ser mencionat per primera vegada pel geògraf grec antic Ptolemeu a la seva Geographia, amb el nom d'Apulon. També es representa a la Tabula Peutingeriana com una ciutat important anomenada Apula, a la cruïlla de dues rutes principals: una que ve de Blandiana i l'altra d'Acidava. Les dues carreteres es fusionen a Apula, amb la següent parada de la ruta a Brucla.
Després que la part sud de Dacia es convertís en una província de l'Imperi Romà, s'hi establí la capital del districte Dacia Apulensis i la ciutat es coneixia com a Apulum. Apulum va ser un dels centres més grans de la Dàcia romana i la seu de la XIII Legió Gemina. La castra d'Apulum és la més gran de Romania, ja que ocupa 37,5 ha (750 x 500 m ²).

## Galeria

* Vista des del turó de Măgulici, Ighiu
* Vista des de la vall de Craiva
* Mur de la fortalesa dacia Piatra Craivii exposada al Museu Nacional de la Unió, Alba Iulia
* Mur de la fortalesa dàcia Piatra Craivii
* Importeu articles del món romà trobats a l'assentament daci de Piatra Craivii,
* Vaixells i objectes de bronze de l'edat del bronze final, procedents de diversos llocs del comtat d’Alba, inclòs Piatra Craivii
* Anells de bronze daci (segle I aC) trobats al lloc - exposats al Museu Romà de Manching.

## Referències

* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2012-02-11. [Consulta: 25 març 2013].
* ↑ «Apulum @Livius.orgl». Arxivat de l'original el 2006-10-26. [Consulta: 17 maig 2021].

## Vegeu també

* La Dàcia romana

## Enllaços externs

* TIPUS DE SENYORA I FRAGMENTS DE CINTURÓ DELS ASENTAMENTS DACIANS DE CRAIVA - „PIATRA CRAIVII” (COMTAT D'ALBA)
# 1138

1138 (MCXXXVIII) va ser un any comú començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* 22 de gener: Benevent, Itàlia: un terratrèmol devasta la localitat.
* 11 d'octubre: Alep, Síria: es registra un terratrèmol de 7,1, que deixa un saldo de 230.000 morts.
* Nájera, Corona de Castella: el rei Alfons VII proclama l'Ordenament de Nájera.

## Naixements

* Tiqrit (Iraq): Saladí, fundador de la dinastia aiúbida, soldà d'Egipte i de Síria i conqueridor de Jerusalem.

## Necrològiques

* 25 de gener - Roma (Itàlia): Anaclet II, antipapa.
* Fes (Marroc): Avempace, metge i filòsof d'Al-Àndalus.

## Referències

* ↑ Grǖnthal G.; Wahlström R. «A harmonized seismicity data base for the EuroMediterranean region». Proceedings of the 27th ECGS Workshop 'Seismicity Patterns in the Euro-Med Region, 2009, pàg. 15-21. Arxivat de l'original el 2019-04-16.
* ↑ Guidoboni, E.; Bernardini, F.; Comastri, A. «The 1138–1139 and 1156–1159 destructive seismic crises in Syria, south-eastern Turkey and northern Lebanon» (en anglès). Journal of Seismology, 8, 1, 01-01-2004, pàg. 105–127. DOI: 10.1023/B:JOSE.0000009502.58351.06. ISSN: 1573-157X.
* ↑ Gibert, Rafael. Historia general del derecho español (en castellà). Huerta, 1980, p. 52.
* ↑ «Encyclopedia of World Biography on Saladin». Arxivat de l'original el 2017-08-30. [Consulta: 20 agost 2008].
* ↑ Matthew, Donald. The Norman Kingdom of Sicily (en anglès). Cambridge University Press, 1992, p. 47. ISBN 9780521269117. Arxivat 2024-05-21 a Wayback Machine.
* ↑ Rodríguez Santidrián, Pedro. «Avempace (Ibn Bajia)». A: Diccionario de las religiones (en castellà). Madrid: Alianza, 1994, p. 60. ISBN 84-7838-400-6. Arxivat 2024-05-21 a Wayback Machine.
# 1609

1609 (MDCIX) fou un any començat en dijous segons el calendari julià en ús.

## Naixements
### Països Catalans

* Setembre: Rafel Casamitjana i d'Erill, Conseller en cap

### Resta del món

* 28 de juliol, Haarlem, Països Baixos: Judith Leyster, pintora holandesa de l'edat d'or (m. 1660).
* Jiangsu (Xina): Wu Weiye (xinès tradicional: 吳 偉業; xinès simplificat: 吴 伟业; pinyin: Wú Wěiyè) polític i poeta xinès (m. 1671)

## Necrològiques

* 22 de setembre, Sanaüja: Andreu Capella, bisbe d'Urgell i copríncep d'Andorra (n. 1529).

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 4 d'abril: Expulsió dels moriscos decretada per Felip III. A proposta del Consell d'Estat d'Espanya, s'inicia la deportació completa dels moriscos, els descendents dels musulmans convertits al cristianisme, de tots els regnes de la península Ibèrica, començant pels del Regne de València.
* 3 de maig, Torroella de Montgrí, Principat de Catalunya: es consagra l'Església de Sant Genís.

### Resta del món

* 12 d'abril: Les Províncies Unides (Flandes) s'independitzen de l'Imperi Espanyol.
* 26 de juliol: Thomas Harriot dibuixa per primer cop el relleu de la Lluna.
* Lope de Vega escriu el Arte nuevo de hacer comedias en este tiempo.

## Referències

* ↑ Wheelock Jr., Arthur K. «Judith Leyster» (en anglès). National Gallery of Art, 24-04-2014. [Consulta: 1r gener 2025].
* ↑ Soler, Jordi «Efemèrides». El Punt Avui, 12-04-2009 [Consulta: 7 gener 2014].
# 1614
## Esdeveniments
### Països catalans

* 22 de juliol: Ramon d'Olmera i d'Alemany és nomenat President de la Generalitat de Catalunya.
* Mallorca: S'inicia la construcció de l'Església de la Concepció de Palma .

### Resta del món

* 5 d'abril: Pocahontas, es casa amb un John Rolfe, magnat nouvingut.
* 23 d'agost, Groningen: Fundació de la Universitat de Groningen.
* Bagrat VII de Kartli és nomenat pels perses rei de Kartli.
* Es funda Tirana, actual capital d'Albània.
* Japó: S'inicia el setge d'Osaka entre el shogunat Tokugawa i el clan Toyotomi.

## Naixements

* 1 de gener, Fawsley, Northamptonshire: John Wilkins, pastor protestant i autor de diversos treballs científics, fundador i primer secretari de la Royal Society i Bisbe de Chester (1668 - 1672). La seva obra més reeixida és An Essay towards a Real Character and a Philosophical Language.
* 5 de gener, Wiener Neustadt, Baixa Àustria: Leopold Guillem d'Habsburg, arxiduc d'Àustria, militar, bisbe i col·leccionista d'art austríac.
* 20 de setembre, Trento: Martino Martini, jesuïta italià, missioner a la Xina. (m. 1661).
* 28 de setembre, Madrid: Juan Hidalgo de Polanco, compositor espanyol del Barroc, arpista a la Cort de Madrid, fou l'autor de l'òpera espanyola més antiga de la qual es conserva la partitura: Celos aun del aire matan (1660),
* Avilés: Juan Carreño de Miranda, pintor asturià que va destacar com retratista en la Cort Espanyola, coincidint allí amb Velázquez.
* Francisco Ricci, pintor barroc espanyol.

## Necrològiques

* 7 d'abril, Toledo, Regne de Castella: El Greco, artista manierista (n. 1541).
* 17 d'abril, Pisa: Francesc de Ferran I de Mèdici, príncep de Toscana.
* 1 de juliol: Isaac Casaubon, erudit i filòleg clàssic.
* 14 de juliol, Roma, Estats Pontificis: Camil de Lellis, eclesiàstic italià, fundador dels camils.
* 11 d'agost, Romaː Lavinia Fontana, pintora italiana, primera dona dedicada professionalment a la pintura (n. 1552).
* 28 de setembre, València: Tomàs Cerdan de Tallada, magistrat, jurista, humanista, poeta i doctor en dret valencià.
* Vila Viçosa: Caterina de Portugal i de Bragança, infanta de Portugal.
* Ciutat de Panamà: Pedro Fernández de Quirós, mariner i explorador portuguès al servei de la corona espanyola.
* València: Cristòfol de Virués, dramaturg i poeta èpic valencià.
* Maeda Toshinaga, samurai i dàimio del domini de Kaga durant els inicis del període Edo.
* Matsuura Shigenobu, samurai del període Sengoku i del començament del període Edo.
* Johannes Stollius compositor barroc.

## Referències

* ↑ Hermans, Jos. M. M.; Nelissen, Marc. Charters of Foundation and Early Documents of the Universities of the Coimbra Group (en anglès). Leuven University Press, 2005, p.54. ISBN 9058674746.
* ↑ Fontana, Michela, (19..- ...).,. Matteo Ricci un jésuite à la cour des Ming. París: Salvator, 2010. ISBN 978-2-7067-0719-3.
* ↑ Paoletti, John T.. El arte en la Italia del Renacimiento. Madrid, España: Akal, 2002. ISBN 84-460-1149-2.
* ↑ «Lavinia Fontana» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 16 juny 2024].
# 1725
## Esdeveniments
### Països Catalans

* 30 d'abril: Felip V i Carles IV d'Àustria signen el Tractat de Viena (1725) que posa fi a la guerra de Successió.
* 3 de setembre, Hannover, Baixa Saxònia: Gran Bretanya, França i Prússia signen l'Aliança de Hannover, un acord militar defensiu en resposta del Tractat de Viena (entre Espanya i el Sacre Imperi que pretenia retornar Gibraltar i Maó a mans espanyoles.

### Resta del món

* 25 de gener: el corsari espanyol Amaro Pargo rep el títol d'hidalgo (noble).
* Publicació de Els viatges de Gulliver de Jonathan Swift.

## Naixements
### Països Catalans

* 28 de juny - Begís, Alt Palància: Antonio Ponz, pintor i escriptor il·lustrat valencià (m. 1792).

### Resta del món

* 2 d'abril - Venècia, República de Venècia: Giacomo Casanova, escriptor i aventurer venecià (m. 1798)
* 5 d'abril - Morosaglia, Còrsega: Pasquale Paoli, dirigent polític, considerat el pare del nacionalisme cors (m. 1807).
* 16 de juliol, Neustadt bei Coburg, Alta Francònia: Georg Simon Löhlein, pianista, violinista, professor de música, director d'orquestra i compositor.
* 17 d'octubre - Londres (Anglaterra): John Wilkes, periodista i polític anglès (m. 1797).
* Barcelona: Salvador Reixac, compositor i violinista català.

## Necrològiques
### Resta del món

   * 4 de maig, Ginebra: François Poullain de La Barre, va ser un escriptor, filòsof cartesià i feminista (n. 1647).

## Referències

* ↑ «Antoni Ponç i Piquer | enciclopèdia.cat». [Consulta: 28 juny 2020].
* ↑ Mangini, Nicola. «Casanova, Giacomo» (en italià). Dizionario Biografico degli Italiani, 1978. [Consulta: abril 2020].
* ↑ «John Wilkes | British journalist and politician» (en anglès). [Consulta: 17 octubre 2021].
# 287 aC

El 287 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Marcel i Rútil (o també any 467 ab urbe condita). La denominació «287 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Setge d'Atenes per part de Demetri Poliorceta.
* S'havia format una coalició contra Demetri Poliorceta, amb Seleuc I Nicàtor, Ptolemeu I Sòter i Lisímac de Tràcia, que decideixen atacar a Europa abans que Demetri passés a l'Àsia; Pirros, rei de l'Epir trenca l'acord de pau amb Demetri i s'uneix a la coalició, i a la primavera d'aquest any (o potser a finals del 288 aC) Lisímac envaeix Macedònia pel nord-est i Pirros ho fa pel sud-oest. Demetri avança contra Lisímac però hi va haver nombroses defeccions a les seves tropes i ha de recular per trobar-se amb Pirros que avança fins a Berea. Quan Demetri el vol atacar les seves tropes deserten i es posen al servei de Pirros.
* Estrató de Làmpsac es fa càrrec de la direcció del Liceu després de la mort de Teofrast.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Marc Claudi Marcel i Gai Nauci Rútil, segons consta als Fasti.
* Quint Hortensi, nomenat dictador, promulga la lex Hortènsia, que estableix que el senat romà ha d'obeir i acceptar tot allò que el poble hagués votat als comicis tribunats o als plebiscits. Aquesta llei marca el final del Conflicte dels Ordres, la lluita social i política entre els patricis i els plebeus (Secessio plebis) que venia des dels inicis de la República (494 aC).
* Eutropi esmenta els saxons per primer cop.

## Naixements

* Arquimedes, científic grec, nascut a Siracusa (mort el 212 aC)

## Notes

* ↑ La manca de fonts (els llibres de Titus Livi d'aquest període s'han perdut) no permet saber notícies del seu any en el càrrec.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Lempière, Nicholas; Walbank, Frank. A History of Macedonia: 336-167 B.C.. Oxford University Press, 1988, p. 221.
* ↑ Pausànias, Descripció de Grècia, 1.10.2
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pirros, XII, 12
* ↑ Diògenes Laerci. Vides i opinions de filòsofs eminents, V, 58
* ↑ Broughton, T. Robert. The magistrates of the Roman Republic: vol. 1, 509 B.C.-100 B.C. Nova York: American Philological Association, 1951, p. 185.
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, XVI, 37
* ↑ Titus Livi. Epítom, XI
* ↑ Townsend, George Henry. The Manual of Dates: A Dictionary of Reference to All the Most Important Events in the History of Mankind to be Found in Authentic Records (en anglès). 5a ed.. Frederick Warne, 1877, p. 852.
* ↑ «Arquimedes». GEC. [Consulta: 18 març 2023].