# Madhuca longifolia

Madhuca longifolia L. és una espècie de la família Sapotaceae. És un arbre de creixement ràpid d'uns 20 metres d'alçada, de fulles perennes o semiperennes, originari de l'Índia, adaptat a ambients àrids, i que es troba principalment al centre, sud i nord de l'Índia, Nepal, Myanmar i Sri Lanka.
Es coneix comunament com madhūka, mahura, madkam, mahuwa, Butter Tree, mahura, mahwa, mohulo, Iluppai, Mee o Ippa-chettu. De creixement ràpid, és comú als boscos tropicals mixtes caducifolis de l'Índia als estats de Maharashtra, Odisha, Chhattisgarh, Jharkhand, Uttar Pradesh, Bihar, Andhra Pradesh, Madhya Pradesh, Kerala, Gujarat, Bengala Occidental i Tamil Nadu.
És considerat sagrat per diverses comunitats tribals. A Maharashtra, la gent d'Odisha occidental solia resar a aquest arbre durant les festes.
La seva essència s'ha descrit com a destructor de fantasmes i obstacles.

## Usos

A cada part de l'arbre és emprat per a diferents usos, com ara les llavors oleaginoses (produint entre 20 i 200 kg anuals per arbre, segons la maduresa), flors i fusta.
Les flors s'utilitzen per produir una beguda alcohòlica a l'Índia tropical, el vi mahura, i la pinyolada obtinguda després de l'extracció de l'oli s'empra com adob. També es tallen fulles, flors i fruits per alimentar cabres i ovelles. Diverses parts de l'arbre, inclosa l'escorça, s'utilitzen per les seves propietats medicinals.
La fruita Mahura és un aliment essencial de Maharashtra, Odisha occidental i la gent del cinturó central de l'Índia. Hi ha moltes varietats de menjar preparat amb els seus fruits i flors.
L'arna Antheraea paphia, que produeix seda tassar, una forma de seda silvestre d'importància comercial a l'Índia, s'alimenta de les fulles de Madhuca indica (= M. longifolia ).
Els alcaloides de la pinyolada s'utilitzen per matar peixos als estanys d'aqüicultura d'algunes parts de l'Índia, de manera que es pot assecar, reomplir d'aigua, i reposar amb alevins de peix.

### Flors de Mahura

La flor de mahura és comestible i, a més de licor, és emprada per fer xarop amb finalitats medicinals. Els tàmils tenen diversos usos per a M. longifolia (iluppai en tàmil), entre elles emprar-la com a sucre, atès que és molt dolça. Tanmateix, la tradició tàmil adverteix que l'ús excessiu d'aquesta flor donarà lloc a un desequilibri de pensament, i fins i tot pot conduir a la bogeria.
Les flors de Mahura també s'utilitzen per fabricar melmelada, feta per cooperatives tribals al districte de Gadchiroli de Maharashtra.
Madhya Pradesh considera l'arbre i el vi mahura com a part del seu patrimoni cultural, éssent una beguda essencial per als homes i dones durant les celebracions tribals.
En moltes parts de Bihar, com els pobles del districte de Siwan, les flors de l'arbre mahura s'assequen al sol; aquestes flors seques al sol es trituren per enfarinar i s'utilitzen per fer diversos tipus de pans.

#### Licor de Mahura

El licor s'anomena "Madhvi" en sànscrit, i avui dia "Tharra" a les zones rurals. Quan les flors de Mahura maduren i cauen de l'arbre, s'assequen i es barregen amb aigua en un recipient, S'hi afegeixen escorces de diferents tipus d'arbres, flors, fulles, etc. segons sigui necessari i es conserven durant 5-6 dies. Després d'això, es destil·la el licor Mahura.

### Greix de Mahura

El greix obtingut de les llavors (sòlid a temperatura ambient) s'empra per a la cura de la pell, per fabricar sabó o detergents, i com a mantega vegetal. També es pot utilitzar per a fabricar biodièsel.
L'oli de mahura té propietats emolients i s'utilitza en malalties de la pell, reumatisme i mal de cap. També és un laxant i es considera útil en el restrenyiment habitual, piles i hemorroides i com a un emètic també l'utilitzaven com a il·luminador i fixador del cabell".
L'oli de llavors de "Madhuca indica" també es pot utilitzar per sintetitzar polímers, com ara resines de poliuretà de tipus alquídic, que s'utilitzen com a bona font de recobriments orgànics anticorrosius.

#### Característiques

* Contingut mitjà d'oli: 32,92 a 57,53%
* Índex de refracció: 1,452
* Composició d'àcids grassos (àcid,%): palmític (c16:0): 24,5, esteàric (c18:0): 22,7, oleic (c18:1): 37,0, linoleic (c18:2): 14.3
* Elements: Carboni (C), Calci (Ca), Nitrogen (N), Magnesi (Mg), Fòsfor (P), Sodi (Na)

### Usos medicinals

En la flor de Mahura s'ha descrit com a dolça, fresca, destructiva de la sensació d'ardor, bilis i flatulència, i beneficiosa per al cor. Es considera que els seus fruits són refrescants, combaten el mal alè i el decaïment. L'escorça es considera un purificador de sang i un netejador d'úlceres. El seu oli ha estat descrit com a antiinflamatori.

## Arbre sagrat

Madhūka o arbre Mahura és l'arbre sagrat de diversos temples del sud de l'Índia, com ara el temple Irumbai Mahaleswarar, el temple Iluppaipattu Neelakandeswarar, Tirukkodimaada Senkundrur a Tiruchengode i Thiruvanathapuram . Es creu que el sant-filòsof tàmil Thiruvalluvar va néixer sota un arbre iluppai dins del temple d'Ekambareshwarar a Mylapore i, per tant, madhūka segueix sent l'arbre del santuari del santuari de Valluvar construït dins del complex del temple d'Ekambareshwarar.

## Altres noms

* Altres noms botànics: Bassia longifolia L., B. latifolia Roxb. , Madhuca indica JF Gmel. , M. latifolia (Roxb.) JFMacbr. , Illipe latifolia (Roxb.) F.Muell. , Illipe malabrorum (anglès) Nota: l'autèntic gènere Bassia es troba a les Chenopodiaceae . Els noms B. longifolia i B. latifolia són il·legítims.
* Varietats:
** M. longifolia var. latifolia (Roxb.) A.Chev. (= B. latifolia (Roxb))
** M. longifolia var. longifolia
* Noms vernacles:
** Santali: matkom
** Bengalí: mohua
** Oriya: "Mahula" "ମହୂଲ"
** Anglès: arbre de mel, arbre de mantega
** Francès: illipe, arbre à beurre, bassie, madhuca
** Índia: moha, mohua, madhuca, kuligam, madurgam, mavagam, nattiluppai, tittinam, mahwa, mahura, mowa, moa, mowrah, mahuda (gujarati-મહુડા)
** Marathi: "Mahu" i "muvda" a Pawari local tribal lang (Nandurbar, Maharashtra) / "Moha"
** Rajasthan: "dolma" en mevadi i marwari
** Sri Lanka: මී mee en cingalès
** Tamil: iluppai (இலுப்பை),
** Telugu: vippa (విప్ప),
** Myanmar: မယ်ဇယ်
** Nepal : Chiuri (चिउरी)
* Els noms sinònims d'aquest arbre en alguns dels estats indis són mahura i mohwa en cinturó de parla hindi, mahwa, mahula, Mahula en oriya i maul a Bengala, mahwa i mohwro a Maharashtra, mahuda a Gujarat, ippa puvvu ( Telugu ) a Andhra Pradesh, ippe o hippe a Karnataka ( Kannada ), illupei o இலுப்பை en tàmil, poonam i ilupa a Kerala ( malayalam ) i mahula, moha i modgi a Orissa ( Oriya ).

## Diferents vistes i aspectes de M. longifolia var. latifolia

* Fruita a Narsapur, districte de Medak, Índia
* Fruit amb fulles a Narsapur, districte de Medak, Índia
* Tronc a Narsapur, districte de Medak, Índia
* Arbre a Narsapur, districte de Medak, Índia
* Surt al districte d'Umaria, Madhya Pradesh
* Arbre de mahura a Thrissur, Kerala, Índia
* Flors de Melghat Tiger Reserve, Maharashtra

## Literatura

El vi elaborat a partir de flors de Madhūka (Madhuca longifolia) s'esmenta en diverses obres de literatura hindú, jainista i budista, i a l'Ayurveda Samhitas que l'enumera entre diversos tipus de vi.

## Referències

* ↑ Suryawanshi, Yogesh Chandrakant; Mokat, Digambar Nabhu Proceedings of the National Academy of Sciences, India Section B: Biological Sciences, 91, 1, 01-03-2021, pàg. 227–239. DOI: 10.1007/s40011-020-01223-w.
* 1 2 3 4 «Product profile, Mahuwa, Trifed, Ministry of Tribal Affairs, Government of India». Trifed.nic.in. Arxivat de l'original el 2009-06-19. [Consulta: 21 novembre 2013].
* ↑ Suryawanshi, Yogesh; Mokat, Digambar Indian Journal of Hill Farming, 33, 2, 2020, pàg. 261–266.
* ↑ «Non-Wood Forest Products in 15 Countries Of Tropical Asia : An Overview». Fao.org. Arxivat de l'original el 2014-04-18. [Consulta: 21 novembre 2013].
* ↑ «Forest department, LIT develop new products from mahua». , 04-12-2012.
* ↑ «Mahuwah». India9.com, 07-06-2005. [Consulta: 21 novembre 2013].
* ↑ «Farm Query - Mahua oil». The Hindu [Chennai, India], 22-01-2014.
* ↑ Suryawanshi, Yogesh; Mokat, Digambar Proc. Natl. Acad. Sci., India, Sect. B Biol. Sci., 91, 2021, pàg. 227–239. DOI: 10.1007/s40011-020-01223-w.
* ↑ Suryawanshi, Yogesh; Mokat, Digambar International Journal of Pharmaceutical Sciences and Research, 10, 2, 2019, pàg. 786–789. DOI: 10.13040/IJPSR.0975-8232.10(2).786-89 [Consulta: free].
* ↑ «Shaivam.org - Devoted to God Shiva - An abode for Hindu God Shiva on the Internet». www.shaivam.org.
* ↑ «As a war of words rages outside, peace reigns inside this temple». , 15-11-2019.

## Bibliografia

* Boutelje, JB 1980. Enciclopèdia de fustes mundials, noms i literatura tècnica.
* Duke, JA 1989. Manual de fruits secs. CRC Press.
* Encke, F. et al. 1993. Zander: Handwörterbuch der Pflanzennamen, 14. Auflatge.
* Govaerts, R. & DG Frodin. 2001. Llista mundial i bibliografia de Sapotaceae.
* Hara, H. et al. 1978–1982. Una enumeració de les plantes amb flors del Nepal.
* Mateu, KM 1983. La flora del Carnatic de Tamil Nadu.
* McGuffin, M. et al., eds. 2000. Herbes del comerç, ed. 2.
* Nasir, E. & SI Ali, eds. 1970–. Flora de [oest] Pakistan.
* Pennington, TD 1991. Els gèneres de les Sapotaceae.
* Porcher, MH et al. Base de dades de noms de plantes multilingües multilingües a la World Wide Web cercable (MMPND) - recurs en línia.
* Saldanha, CJ i DH Nicolson. 1976. Flora del districte de Hassan.
* Saldanha, CJ 1985–. Flora de Karnataka.

## Enllaços externs

* WWF India mahura
* "What foods did your ancestors love?" Video of presentation by Aparna Pallavi at TEDxCapeTownWomen, with mahura being the central example of a common indigenous food source overlooked by the dominant society.