OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Enciclopedia Galega Universal

L'Enciclopedia Galega Universal, coneguda també per les sigles EGU, és una enciclopèdia de referència de la cultura gallega que compta amb 200.000 entrades i 30.000 il·lustracions. Fou posada en marxa en la seva versió en paper en 1999 (avui està conformada per 16 toms, amb un total de 7.280 pàgines), i comptà amb una versió digital des de 2008.
| « | A EGU demostra que se pode pensar e vivir como galegos e que cada vez é máis rendíbel. | » |
| — Bieito Ledo, director d'Ir Indo. |||

## Característiques

El seu editor fou Bieito Ledo i el director Xosé Antonio Perozo.
Compta amb entrades dels santuaris, ports, aeroports i principals vies de comunicació, centres turístics, edificis i altres elements del patrimoni arquitectònic monumental o del patrimoni natural d'especial interès a i per a Galícia. De la mateixa manera, s'inclouen els principals accidents de relleu, del litoral i les aigües continentals.
Cartografia les 53 comarques de Galícia i els 315 concellos amb més de 4.000 parròquies.
Compta amb un 60% de temes universals des de la perspectiva de Galícia, i d'un 40% de temes pròpiament gallecs.

### Experts

L'enciclopèdia està avalada per l'opinió d'experts en diferents camps del saber com Vicente Araguas, Agustín Sixto Seco, Xosé Luís Barreiro Rivas, Andrés Torres Queiruga, Basilio Losada, Ramón Villares, Xosé Ramón Barreiro Fernández, Carlos Casares, Xosé Luís Méndez Ferrín, Francisco Fernández del Riego, Clodio González Pérez, Paulino Novo i Anxo Tarrío Varela.
Cal destacar l'absència inicial de dones.

### Categories

L'EGU divideix els seus continguts en diferents categories:
* Lèxic general
* Biografies
* Geografia
* Cartografia
* Ciències biològiques
* Ciències físiques
* Ciències exactes
* Tecnologies
* Ciències socials i humanitats
* Legislació
* Jurisprudència
* Empreses i finances.

## Referències

* 1 2 «Características xerais EGU». Arxivat de l'original el 2012-01-11. [Consulta: 13 setembre 2015].
* ↑ Versió 'web' de l'Enciclopedia Galega Universal, nova a El País, 11 de juliol de 2008.
* ↑ Fitxa de l'Enciclopedia Galega Universal en la seva versió online
* ↑ Informació a xenealoxia.org

## Vegeu també

* Diccionario Enciclopédico Galego Universal
* Gran Enciclopedia Galega Silverio Cañada
* Galipedia

## Enllaços externs

* Versió digital de l'EGU
* Capitol 298 de Ben falado, programa de la TVG.
# La Giraba

La Giraba és una població del terme municipal de Lludient, a la comarca de l'Alt Millars (País Valencià). Es compon de dos barris, la Giraba de Abajo i la Giraba de Arriba, separats per 500 metres de distància. L'any 2014 tenia 50 habitants, 27 en el barri de baix i 23 en el de dalt.
Està ubicat a la ribera del riu Villahermosa, a 1,5 quilòmetres de Lludient, tot seguint la carretera amb el Castell de Vilamalefa, la CV-194.
Com a patrimoni hi destaca l'Ermita de la Mare de Déu del Roser, a la Giraba de Abajo. Està situada en una casona al mig del nucli urbà, sense a penes cap diferència amb les cases colindants. La raó és perquè en el seu origen, cap al segle xvi, es va alçar com una capella particular. La pedania celebra les festes en honor del Roser, que cauen el mes de novembre. Però, per aprofitar la vinguda d'estiuejants i de descendents a l'estiu, actualment se celebra al segon cap de setmana d'agost, on tenen lloc actes pels dos barris.

## Referències

* ↑ http://www.ermitascomunidadvalenciana.com/cmilud.htm Arxivat 2021-11-25 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* «La Giraba». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* La Giraba, en Alter21 Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Església de Sant Joan Baptista de Manises

L'Església Parroquial de Sant Joan Baptista o Capella del Sagrari és un temple catòlic situat a la plaça de l'Església en el municipi de Manises. És Bé de Rellevància Local amb identificador nombre 46.14.159-001.

## Referències

* ↑ «Dirección General de Patrimonio Cultural». eduwp.edu.gva.es. [Consulta: 30 desembre 2016].
# Catedral de Bristol

La catedral de Bristol, coneguda en anglès com Cathedral Church of the Holy and Undivided Trinity, és la catedral anglicana de la ciutat anglesa de Bristol.
Va ser fundada com l'abadia de Sant Agustí el 1140 per Robert Fitzharding, un terratinent local ric i oficial reial. Com el nom suggereix, estava pensat per allotjar canonges agustins. Els edificis de pedra s'aixecaven gradualment durant la resta del segle. Sobreviuen dos bons exemples d'aquesta fase normanda: la sala capitular i la casa abacial, juntament amb una porta romànica, que originalment portava a les estances de l'abat.
Amb l'abat David (1216 - 1234) s'edificà una nova fase, la capella de Lady Elder (1220). La part oriental de l'església de l'abadia es reconstruïa en estil decorat anglès entre 1298 i 1332 amb l'abat Edward Knowle. L'abat John Newland (1481 - 1515) començava la reconstrucció de la nau, que quedava incompleta en la Dissolució dels Monestirs del 1539, i era demolida. El 1542 l'església esdevenia la catedral d'una nova diòcesi de Bristol i és dedicada a la Santíssima Trinitat.
Una nau nova fou afegida durant el segle xix, dissenyada per George Edmund Street i que harmonitzava amb l'estil medieval. La cerimònia d'inauguració va ser el 23 d'octubre de 1877. Tanmateix el front occidental amb les seves torres idèntiques torres es completava el 1888.

## Referències

* ↑ Dobson, Sue. The 50 Greatest Churches and Cathedrals of Great Britain (en anglès). Icon Books, 2019-05-09. ISBN 978-1-78578-488-0.
* ↑ Pepin, David. Cathedrals of Britain (en anglès). Oxford: Shire Publications, 2016, p. 74. ISBN 9781874420499.
* ↑ Fells, Maurice. The Little History of Bristol (en anglès). The History Press, 2021-03-19. ISBN 978-0-7509-9587-0.

## Enllaços externs

* «Bristol Cathedral. Pàgina oficial» (en anglès). [Consulta: 26 maig 2024].
# Chase

«Chase» té aquests significats:
* Acrònim: CHASE, acrònim de CHilean Automatic Supernova sEarch, programa automatitzat de recerca i seguiment d'explosions de supernoves.
* Biografies:
** Bill Chase (1934-1974), trompetista de jazz estatunidenc
** Chevy Chase (1943-), actor estatunidenc
** James Hadley Chase (1906-1985), pseudònim del novel·lista britànic René Brabanzon Raymond, autor de novel·les de lladres i serenos.
** Jonathan Chase
** Lucia Chase (1910-1986), ballarina estatunidenca
** Mark Wayne Chase (1951-), botànic britànic conegut per l'abreviatura botànica M.W.Chase
** Mary Agnes Chase (1869-1963), botànica estatunidenca coneguda per l'abreviatura botànica Chase
** Salmon Portland Chase (1808-1873), polític i jurista estatunidenc
** William Merritt Chase (1849-1916), pintor estatunidenc
** Matha Chase: científica coneguda per ser un dels dos autors de l'Experiment de Hershey i Chase
* Personatges de ficció:
** Dr. Robert Chase personatge de la sèrie de televisió House, MD interpretat per l'actor Jesse Spencer
** Chase (cançó), cançó i disc senzill del 2004 de la cantant japonesa Kumi Koda
* Empreses:
** JPMorgan Chase & Co., holding financer estatunidenc
** The Chase Manhattan Bank
** Chase Manhattan Corporation, banc comercial estatunidenc. El 1981 obrí una sucursal a Barcelona, actualment tancada.
* Geografia:
** Canadà
*** Chase (Canadà), poble de la Colúmbia Britànica
** Estats Units d'Amèrica
*** Chase (Alaska), població d'Alaska
*** Chase (Kansas), població de l'estat de Kansas
*** Chase City, ciutat de Virgínia
*** Chevy Chase (Maryland), nom d'una ciutat i de diverses localitats veïnes de l'estat de Maryland
*** JPMorgan Chase Tower, edifici situat a Midtown (Manhattan), a Nova York
** Gran Bretanya:
*** Cannock Chase, població a Staffordshire
* Oci:
** Chase (videoconsola), videoconsola de l'any 1967
** Chase H.Q., videojoc recreatiu de curses
** Fiscal Chase, sèrie de televisió emesa per TV3, traducció de la sèrie estatunidenca Close to Home
Viccionari
# Club Deportivo Magallanes

El Club Deportivo Magallanes és un club de futbol xilè de la ciutat de Santiago de Xile, que juga a la veïna Maipú.

## Història

El Magallanes es va fundar el 27 d'octubre de 1897 amb el nom d'Atlético Escuela Normal F.C.. L'any 1899, l'Atlético Normal es fusionà amb un altre club d'estudiants, l'Escuela de Artes y Oficios i forma el Britania F.C. El 15 d'agost de 1901 alguns joves que no podien jugar al Britania, formaren un segon club al que anomenaren Baquedano F.C. Aquest club a poc a poc començà a ser més fort que el Britania, cosa que provocà que tots els socis del primer ingressaren al segon, convertint-se el Baquedano en el club oficial de l'Escuela Normal. El 1904, el Baquedano ingressa a la segona divisió de l'Asociación de Fútbol de Santiago. L'any següent és acceptat a la primera divisió, deixant de ser el club de l'escola en permetre ingressar-hi jugadors que no fossin del col·legi. Finalment, el 27 d'octubre de 1904, decidiren canviar-li el nom adoptant el de Magallanes Atlético.
El 1933 es proclamà primer campió de la lliga nacional xilena. A més aconseguí els tres primer títols de forma consecutiva (1933, 1934 i 1935). El seu darrer gran títol fou el 1938. Des d'aleshores les seves actuacions han estat més aviat fluixes. L'any 2006 va descendir a la tercera divisió. Malgrat aquesta manca de títols, el club és a la setena posició del rànquing xilè de futbol.

## Palmarès

* 4 Lliga xilena de futbol: 1933, 1934, 1935, 1938
* 1 Copa xilena de futbol: 1937
* 1 Lliga xilena de tercera divisió: 1995

## Enllaços externs

* Club Deportivo Magallanes - Lloc web oficial
# Club Esportiu Berga

El Club Esportiu Berga és un club de futbol català de la ciutat de Berga, al Berguedà.

## Història

El futbol entra a la ciutat de Berga a la dècada de 1910 gràcies a la bona situació econòmica de la comarca propiciada per un important sector tèxtil. L'any 1916 es disputà la Copa Queralt amb motiu de la celebració de la coronació de la Mare de Déu de Queralt que guanyà el Football Club Berga, primer club de la ciutat.
Posteriorment aparegueren clubs com la Penya Queralt, l'Atlètic Berguedà, el Centre Esports Berga o la Unió Esportiva Berguedana.
L'any 1947 nasqué el Club Esportiu Berga. La seva millor temporada la visqué el 1962-1963, quan disputà la tercera divisió. Des d'aleshores la màxima categoria que ha assolit ha estat la Territorial Preferent.
Pel que fa als terrenys de joc aquests foren el solar de les Estaselles, el de Can Pandola, el Camp del Matadero i l'actual Camp Municipal.

## Temporades

Fins a l'any 2011-12 el club ha militat 1 temporada a Tercera Divisió i 9 a Preferent Territorial.
* 1962-1963: 3a Divisió 13è

## Referències

* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1913/01/30/pagina-5/606446/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/2007/12/07/pagina-48/1130313/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1916/08/22/pagina-4/610879/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1931/03/09/pagina-3/611111/pdf.html
* 1 2 http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1930/11/22/pagina-3/1371598/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1985/08/02/pagina-32/1279570/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1985/08/02/pagina-18/1120540/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1990/06/22/pagina-28/890771/pdf.html

## Enllaços externs

* [www.ceberga.cat Pàgina web del club]
* Informació a la FCF Arxivat 2010-06-21 a Wayback Machine.
* Informació del club
* CE Berga a Facebook
# Club Sportivo Miramar Misiones

El Club Sportivo Miramar Misiones, normalment conegut simplement com a Miramar Misiones és un club uruguaià de futbol de la ciutat de Montevideo.

## Història

El club va ser format per la fusió de dos clubs, el Miramar i el Misiones FC, el 25 de juny de 1980. L'uniforme del nou club fou una combinació dels uniformes dels clubs originals. L'equipament local (blanc i negre) fou l'antic uniforme del Miramar, mentre que l'uniforme visitant fou un dels usats pel Misiones.
Ambdós clubs eren rivals i compartien barri a Montevideo. El Misiones Football Club va ser fundat el 26 de març de 1906. El 17 d'octubre de 1915 nasqué l'Sportivo Miramar. El Miramar ja s'havia fusionat el 1976 amb el club Albion, formant l'Albion Miramar.

## Palmarès

* Segona divisió uruguaiana de futbol (3): 1942 (Miramar), 1953 (Miramar), 1986

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2011-07-24 a Wayback Machine.
* Web no oficial Arxivat 2009-03-04 a Wayback Machine.
* Web no oficial Arxivat 2008-02-28 a Wayback Machine.
* Web no oficial
# Club de Futbol Martorell

El Club de Futbol Martorell és un club de futbol català de la ciutat de Martorell (Baix Llobregat).

## Història

El futbol apareix a Martorell per primer cop l'any 1908. Als anys 20 els dos clubs més importats de la ciutat eren el Catalunya FC i el Progrés Martorell FC (pertanyent a la Societat El Progrés). L'any 1927 nasqué el Club Esportiu Martorell, que vestia samarreta blanca i negra i jugava al camp de l'Era d'en Buxeres. El 1940 es fundà la Unió Esportiva Martorell que fou el principal club de la ciutat fins al segle XXI.
El Club de Futbol Martorell nasqué l'any 2002 com a resultat de la fusió de l'Sporting Martorell i la UE Martorell. La categoria més alta del club és sènior i la més baixa promeses.

## Temporades

* 2008-09: Primera Div. Catalana - 20è
* 2009-10: Territorial Preferent (G2) - 18è
* 2010-11: Primera Territorial (G3) - 20è
* 2011-12: Tercera Catalana (G8) - 4t
* 2013-14: Tercera Catalana (G8) - 1r

## Palmarès

Com a Club de Futbol Martorell ha estat campió de:
* Tercera Catalana: 2013/14 Grup VIII, 2017/18 Grup VIII
Palmarès abans de la fusió
* Com a Sporting Martorell:
** Segona Territorial: 1997/98 Grup XI
* Com a Unió Esportiva Martorell:
** Primera Territorial: 2000 Grup III

## Referències

* ↑ http://diagnosiscultural.com/html/public/portal?showContent=NOTICIES&content=63044%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1925/02/27/pagina-3/615973/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1908/10/01/pagina-2/1376627/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1909/08/12/pagina-3/616807/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1923/12/05/pagina-3/605671/pdf.html
* 1 2 http://www.grec.net/cgibin/ggcc01cl.pgm?USUARI=&SESSIO=&PGMORI=&NDCHEC=0600210
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1931/08/06/pagina-3/615939/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1940/08/19/pagina-3/633285/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1934/11/28/pagina-3/624321/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1931/06/14/pagina-3/632847/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/2005/01/27/pagina-23/3792867/pdf.html

## Enllaços externs

* Web oficial
* Informació a la FCF Arxivat 2010-06-30 a Wayback Machine.
# Club de Futbol Ripoll

El Club de Futbol Ripoll és un club de futbol català de la ciutat de Ripoll.

## Història

Ja l'any 1908 es practicava el futbol a la Congregació Els Lluïsos. Més tard l'Ateneu Enciclopèdic Ripollès creà el Centre d'Esport. El primer camp fou el de Les Torres, inaugurat el 8 de novembre de 1914, amb un partit enter el Centre d'Esport i l'Sport Club Olotí. El 23 de desembre de 1914 el club adoptà el nom de Sporting Ter-Freser. Altres clubs de la ciutat d'abans de la Guerra Civil foren el Futbol Club Ripoll (1919-1935) i l'Sport Club Ripoll (1924-1927).
L'actual Club de Futbol Ripoll nasqué l'any 1944. Entre les distincions que ha rebut podem esmentar la Medalla de Ripoll (1994, en commemoració del seu 50 aniversari), la Medalla de Plata de la Federació Catalana de Futbol (2001)

## Temporades

Fins a l'any 2011-12 el club ha militat 1 vegada a Tercera Divisió i 3 a Preferent Territorial.
* 1959-60: 3a Divisió 13è

## Referències

* ↑ http://www.arxiucomarcalderipoll.org/14/141113esports_organic.htm Arxivat 2009-01-07 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Web oficial del club Arxivat 2009-04-18 a Wayback Machine.
* Web sobre el club
Segona Catalana :
Grup 1Grup 2Grup 3Grup 4Grup 5Grup 6
CE Abadessenc
CE Anglès
CD Banyoles
CD Bescanó
Atlètic Bisbalenc
CD Blanes
UE Breda
UE Caldes
UE Camprodon
UE Can Gibert
UE Fornells
Girona FC B
EF Gironès-Sàbat
FC Palafrugell
UE Quart
CF Ripoll
CF Base Roses
FC Vilamalla
PB Anguera
FC Argentona
EF Barberà Andalucía
CE Canyelles
CD Carmelo
Equipo Ja CF
Esportiu Sant Ignasi
EE Guineueta
CF Lloreda
CE Mataró
UD Molletense
CE Premià
CE Premià de Dalt
UE San Juan - At Montcada
CF Singuerlín
CCE Tiana
CCD Turó de la Peira
CF Unificació Llefià
CF Can Vidalet
CF Ciudad Cooperativa
Dinàmic Batlló
CFA Espluguenc
CD Fontsanta-Fatjó
UD Gornal
CF Júnior
CD Marianao Poblet
CF Martorell
AE Moja
UD Montserrat Igualada
CE Olímpic Can Fatjó
Atlètic Prat Delta CF
UD San Mauro
UE Sant Joan Despí
Atlètic Sant Just FC
UD Unificació Bellvitge
FE Atlètic Vilafranca
CD Can Parellada
UE Canovelles
CF Cardedeu
UE Castellar
CFA Gironella
CE Lliçà d'Amunt
CE Manresa
CF Olímpic La Garriga
FC Palau
CF Parets
CE Sabadell B
UD Sabadell Nord CF
UE Sabadellenca
CE Sallent
UD San Lorenzo
UD Taradell
UE Tona
OAR Vic
CF Agramunt
FC Alcarràs
AE Alcoletge
FC Andorra
CF Angulària
CE Artesa de Segre
Atlètic Alpicat
UE Balàfia
CF Borges Blanques
CE EFAC Almacelles
UE Guissona
CF L'Albi
FC La Seu d'Urgell
CF Linyola
CF Organyà
CF Palau d'Anglesola
CF Solsona
CF Tremp
Club Deportiu Alcanar
CF Ampolla
CF Calafell
FC Cambrils
Atlètic Campclar
CE El Catllar
CF Cunit
CF Gandesa
CF Jesús Catalònia
UD Jesús i Maria
CD La Cava
UE Remolins-Bítem
CA Roda de Barà
CD Roquetenc
UD Salou
EF Sant Pere i Sant Pau
CD Tortosa
Vilaseca CF :
# Colp amb bastó

* Bastó rotang
El colp amb bastó o l'assot amb vara és una forma de càstig corporal que consisteix en un nombre de colps amb un sol bastó en general fet de rotang (canya massissa o jonc d'Índies), generalment aplicats sobres les natges vestides o descobertes del delinqüent (vegeu colps a les natges) o en les mans (al palmell).

## Efectes

Els colps amb un rotang judicial gruixut de Singapur o Malàisia pot deixar cicatrius durant anys, en tot cas, on s'infligeixen un gran nombre de colps. Tanmateix, això no s'ha de confondre amb una colpejada ordinària amb un típic rotang lleuger (utilitzat a les llars per a castigar els nens), que tot i dolorós alhora, deixaria masegades roges només per uns dies.

## Vegeu també

* Eton College
* Flagel·lació

## Enllaços externs

* Clips de vídeo de caning judicial a Malàisia (advertència - molt gràfiques) (anglès)
# Congregació del Santíssim Redemptor

La Congregació del Santíssim Redemptor (en llatí, Congregatio Sanctissimi Redemptoris), coneguda com a congregació dels Missioners Redemptoristes és un institut religiós masculí de dret pontifici, concretament una congregació clerical. Va ser fundada per Sant Alfons Maria de Liguori a Scala (Itàlia) el 1732. Els seus membres fan servir les sigles C.Ss.R.. Va néixer com a Congregació del Santíssim Salvador, adoptant el nom actual en 1749.
Es dedica fonamentalment a fer missions populars, a l'evangelització de les classes populars desfavorides i marginals, i a l'assistència a aquestes persones sense recursos. Avui, l'orde està estès per setanta països dels cinc continents, amb uns cinc mil membres (sacerdots, germans o estudiants).
A Roma, seu de la casa general de l'orde, els redemptoristes tenen un institut de teologia moral, l'Alfonsianum, que és la principal escola mundial en la matèria des de la seva fundació en 1949. Des de 1960, forma part de la Facultat de Teologia de la Pontifícia Universitat Lateranense. A Madrid, els redemptoristes van fundar el 1971, l'Instituto Superior de Ciencias Morales, incorporat a la Facultad de Teología de la Universidad Pontificia de Comillas (Madrid).

## Enllaços externs

* Portal mundial de la congregació Arxivat 2017-08-10 a Wayback Machine.
# Curtiss SB2C Helldiver

El Curtiss SB2C Helldiver, també conegut com l'A-25 Shrike a les Forces Aèries de l'Exèrcit dels Estats Units, va ser un bombarder en picat desenvolupat per Curtiss-Wright durant la Segona Guerra Mundial. Com a bombarder amb portaavions amb la Marina dels Estats Units d'Amèrica, als teatres del Pacífic, va complementar i substituir el Douglas SBD Dauntless. Hi ha uns quants supervivents.
# DVT

DVT té els següents significats:
* Trombosi venosa profunda (del seu nom en anglès Deep Vein Thrombosis), formació d'un coàgul de sang a les venes profundes.
* DVT també és el codi IATA de l'Aeroport de Phoenix-Deer Valley, a Phoenix (Arizona), als Estats Units
# El Caragol

El Caragol o es Caragol és una platja del terme de Santanyí, encaixada entre la Punta Negra (on s'hi localitza un grupet d'escars) i l'illot d'en Curt. És la platja situada més al Sud de Mallorca, a només 1,5 km del Cap de ses Salines. És poc freqüentada, ja que per accedir-hi s'ha de caminar 1500 metres des del far del Cap de Ses Salines. També s'hi pot accedir reseguint tot el camí costaner que va de Colònia de Sant Jordi al Cap de Ses Salines, en aquesta direcció, està situada uns centenars de metres després de la Cala en Tugores.
Es Caragol té sorra blanca amb dunes que s'estenen un quilòmetre terra endins, on encara romanen els bunkers de la Guerra Civil. Delimita amb la finca de sa Vall, propietat de la família March, de la qual, la franja litoral forma part de l'Àrea Natural de Especial Interés del Cap de Ses Salines.

## Referències

* ↑ Aguiló Adrover (Coord.), Cosme. «Nomenclàtor Toponímic de les Illes Balears: Santanyí». IEC. Arxivat de l'original el 2020-09-26. [Consulta: 30 setembre 2018].
* ↑ Jordi Carol; Carmen Muñoz. El litoral de Mallorca (en castellà). 1a.. Barcelona: GeoPlaneta, 2001, p. 53. ISBN 84-08-03939-3.
* 1 2 «Es Caragol». Govern de les Illes Balears. Conselleria de Turisme. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 30 setembre 2018].
# Paràbola de l'home ric

L'Home ric és una paràbola de Jesucrist a l'Evangeli segons Lluc. Proclama que cal ser generós.
En el domini de l'exegesi bíblica, forma part del Sondergut d'aquest evangeli.

## Text

Evangeli segons Lluc, capítol 12, versicles 15 a 21: 13 Llavors un d'entre la gent digué a Jesús:
--Mestre, ordena al meu germà que es parteixi amb mi l'herència.
14 Ell li respongué:
--Home, ¿qui m'ha manat que fos jutge o mediador entre vosaltres?
15 Llavors digué a la gent:
--Estigueu alerta, guardeu-vos de tota ambició de riquesa, perquè, ni que nedi en l'abundància, la vida d'un home no prové pas dels seus béns.
16 I els explicà una paràbola:
--A un home ric, la terra li va donar molt. 17 Ell pensava: "Què faré, si no tinc on guardar la meva collita?" 18 I es va dir: "Ja ho sé, què faré: tiraré a terra els meus graners, en construiré de més grans, hi guardaré tot el meu gra i els meus béns, 19 i em diré a mi mateix: Tens molts béns en reserva per a molts anys; reposa, menja, beu i diverteix-te."
20 »Però Déu li digué:
»--Insensat! Aquesta mateixa nit et reclamaran la vida, i tot això que has acumulat, de qui serà?
21 »Així passa amb el qui reuneix tresors per a ell mateix i no es fa ric davant de Déu.

## Interpretació

Sant Basil, en la seva homilia sobre la riquesa i aquest passatge de l'Evangeli, recorda que Déu ens ha donat un gran bé: la vida, i això és el més important. Amb les riqueses terrestres, cal ser generós cap al proïsme: « Afartaré els famolencs, obriré els meus graners i convidaré els pobres.Imitaré Josep, anunciaré a tots la meva caritat, faré sentir una paraula generosa: Tots vosaltres, que us falta de pa, veniu a mi. Què cadascú agafi una part suficient dels dons que Déu m'ha concedit! Veniu a agafar-ho com de fonts públiques », conclou l'arquebisbe

## Referències

* ↑ Green, Joel B. The Gospel of Luke (en anglès). Wm. B. Eerdmans Publishing, 1997-10-02. ISBN 978-0-8028-2315-1.
* ↑ «Lc 11,14-23 - BIBLIJA.net - La Bíblia a Internet». [Consulta: 2 desembre 2019].
* ↑ Homilia sobre la riquesa, de sant Basil
Paràboles de Jesús del Nou Testament :
# La Peineta

«La Peineta» té aquests significats: