OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Online Encyclopedia of Mass Violence

L'Online Encyclopedia of Mass Violence (Enciclopèdia en línia de la violència de masses) o «massviolence.org», és una enciclopèdia en línia en anglès, les contribucions en altres idiomes estan disponibles en la versió original en format PDF, amb l'objectiu de documentar massacres i genocidis ocorreguts en el segle XX o anteriors, per causes polítiques, socials, religioses o culturals. El projecte va ser fundat per Jacques Sémelin i el Centre d'etudes et de recherches internationales, l'Institut d'Études Politiques de Paris, el Centre Nacional de la Recerca Científica i el Hamburger Institut für Sozialforschung participen en el projecte. Proporciona un índex cronològic, estudis dels casos, anàlisi de la violència sociopolítica a un país i un glossari dels termes més utilitzats en els genocidis i massacres.

## Referències

* ↑ «Are documents available only in English?». Online Encyclopedia of Mass Violence. [Consulta: 16 agost 2015].
* ↑ Ourdan, Rémy. «Une encyclopédie historique pour recenser les "violences de masse"». Le Monde. SOCIETE EDITRICE DU MONDE. [Consulta: 15 agost 2015].
* ↑ OEMV. «OEMV». Sciences Po. Arxivat de l'original el 2011-07-21. [Consulta: 6 gener 2012].
* ↑ Bloxham, Donald. The Oxford Handbook of Genocide Studies. Oxford University Press, 2010, p. 2–3. ISBN 978-0199232116.
* ↑ Melson, Robert «Purify and Destroy: The Political Uses of Massacre and Genocide». Holocaust and Genocide Studies, 23, 3, Winter 2009, pàg. 508–510. Arxivat de l'original el 2016-03-04 [Consulta: 6 gener 2012].
* ↑ Press Release. «Massviolence.org». The Hamburg Institute for Social Research. Arxivat de l'original el 2011-07-20. [Consulta: 6 gener 2012].
* ↑ «The Project». Online Encyclopedia of Mass Violence. [Consulta: 16 agost 2015].

## Enllaços externs

* Online Encyclopedia of Mass Violence - Lloc web oficial
# Ons

L'illa d'Ons (en gallec Illa de Ons) és l'illa principal de l'arxipèlag de les Illes Ons de la província de Pontevedra a Galícia. Aquest arxipèlag es troba a l'inici de la ria de Pontevedra a la regió de les Rías Baixas a l'oceà Atlàntic. I forma part del municipi de Bueu. Amb les Illes Cíes, l'arxipèlag de Sálvora i Cortegada, formen el Parc Nacional de les Illes Atlàntiques.

## Història

La primera aparició de l'Illa d'Ons en un document és en el 899 i en aquest document el rei Alfons III d'Astúries l'anomena l'Illa Aone.
A finals del segle XVI van començar el setge dels corsaris i pirates anglesos i això va acabar al segle xviii. En 1810, el Govern Provincial d'Armament i Defensa va decidir fortificar l'illa. L'augment de la seguretat ha permès la reforestació de terres i una divisió de les terres, que l'Estat les va cedir a canvi d'una quota. Entre els anys 1835-1840 s'hi van instal·lar les primeres fàbriques a prop del moll i aquestes van fer de la pesca la seva principal activitat econòmica i això va fer augmentar la seva població. Al cap d'un temps, l'empresa es va traslladar a la costa. El 1929, Manuel Riobó va comprar l'illa i hi va establir una empresa comercial dedicada a l'assecat i comercialització del pop i el congre. Això va fer que l'illa s'especialitzes en aquestes espècies. En l'inici de la Guerra Civil i l'illa es va quedar sense la gestió de l'empresa.
Durant els anys 40 i els anys 50 l'illa ha viscut la seva millor època, amb gairebé 500 habitants a la fi dels anys 50. A partir dels anys 50 va començar la despoblació gradual de l'illa. Actualment l'illa d'Ons és l'única illa de les Illes Atlàntiques amb població estable, amb uns 20 habitants.

## Referències

* Història d'Ons Ministerio de Medio Ambiente y medio rural y marino (gallec)
# Open Arms (vaixell)

L'Open Arms és un vaixell de salvament operat per l'ONG Proactiva Open Arms.
Fa 36,9 metres de llargària i 9,5 metres d'amplària. Abans del 2018 portava el nom de Ibaizabal Tres.
El novembre de 2018 van iniciar una campanya conjunta els vaixells de Proactiva Open Arms, Mediterranea i Sea-Watch, que són l'Open Arms, el Mare Jonio i el Sea-Watch 3, juntament amb l'avió Moonbird per tal de prosseguir amb el rescat de refugiats al Mediterrani després d'unes setmanes en què els estats els havien impedit actuar de diverses maneres.

## Referències

* ↑ «Vessel details for: OPEN ARMS (Salvage/Rescue Vessel) - IMO 7325887, MMSI 224772000, Call Sign EGGX Registered in Spain | AIS Marine Traffic» (en anglès). [Consulta: 25 novembre 2018].
* ↑ Periódico, El «Open Arms vuelve al Mediterráneo a rescatar inmigrantes» (en castellà). elperiodico, 23-11-2018.
# Open Exoplanet Catalogue

L'Open Exoplanet Catalogue és un catàleg de tots els planetes extrasolars descoberts. És una classe nova de la base de dades astronòmica descentralitzada i completament oberta.
És considerada un del quatre catàlegs d'exoplanetes més àmpliament utilitzat, juntament amb l'Enciclopèdia de Planetes Extrasolar, la NASA Exoplanet Archive, i e l'Exoplanet Data Explorer.
El 2012, Hanno Rein va presentar una classe nova de la base de dades astronòmica basada en arxius de text petits i un sistema de control de versió distribuïda.
El 2016, Ryan Varley va presentar ExoData, interfície de Python i eina d'anàlisi exploratòria pel Catàleg Obert d'Exoplanetes.

## Estadística

A l'octubre de 2020, l'Open Exoplanet Catalogue té les següents estadístiques:
| Nombre d'exoplanetes confirmats | 4.342 |
| Nombre total de planetes (incloent-hi objectes de Sistema Solar i exoplanetes sense confirmar) | 4.464 |
| Nombre de sistemes planetaris | 3.280 |
| Nombre de sistemes binaris | 160 |
| Nombre de cometes | 19.359 |
| Darrera actualització | 13 desembre 2020 |

## Referències

* ↑ «Open Exoplanet Catalogue». www.openexoplanetcatalogue.com. [Consulta: 15 octubre 2020].
* ↑ Perkel, Jeffrey (en anglès) Nature News, 538, 7623, 06-10-2016, pàg. 127–128. Bibcode: 2016Natur.538..127P. DOI: 10.1038/538127a. PMID: 27708327.
* ↑ Alei, E.; Claudi, R.; Bignamini, A.; Molinaro, M. (en anglès) Astronomy and Computing, 31, 01-04-2020, pàg. 100370. arXiv: 2002.01834. Bibcode: 2020A&C....3100370A. DOI: 10.1016/j.ascom.2020.100370. ISSN: 2213-1337.
* ↑ Bashi, Dolev; Helled, Ravit; Zucker, Shay Geosciences, 8, 9, 29-08-2018, pàg. 325. arXiv: 1808.10236. Bibcode: 2018Geosc...8..325B. DOI: 10.3390/geosciences8090325. ISSN: 2076-3263.
* ↑ Rein, Hanno. A proposal for community driven and decentralized astronomical databases and the Open Exoplanet Catalogue.
* ↑ Varley, Ryan (en anglès) Computer Physics Communications, 207, 01-10-2016, pàg. 298–309. arXiv: 1510.02738. Bibcode: 2016CoPhC.207..298V. DOI: 10.1016/j.cpc.2016.05.009. ISSN: 0010-4655.
# 130 aC

El 130 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Lèntul i Perpenna o també any 624 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «130 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Selèucida

* El rei selèucida Antíoc VII Sidetes derrota els parts a la riba del Zab i recupera Mesopotàmia, Babilònia i Mèdia.
* Laodicea Nisa, reina consort i regent de Capadòcia, viuda del rei Ariarates V, mata els seus cinc fills més grans i proclama al sisè, Ariarates VI, Rei de Capadòcia.

### Antiga Roma

* Luci Corneli Lèntul i Marc Perpenna són elegits cònsols. A la mort de Lèntul durant el seu mandat s'elegeix cònsol sufecte a Gai Claudi Pulcre.
* Claudi Pulcre porta al senat romà un informe sobre l'agitació promoguda per Gai Papiri Carbó.

### Província romana d'Àsia

* Marc Perpenna és enviat a Àsia, al Regne de Pèrgam, per lluitar contra Aristònic, que havia derrotat a un dels cònsols de l'any anterior (131 aC), Publi Licini Cras Dives Mucià. Perpenna derrota a Aristònic en la primera batalla, i tot seguit assetja Estratonicea, on Aristònic havia fugit. La ciutat es rendeix per la fam i el pretendent cau en mans del cònsol.

## Naixements

* Roma: Quint Cecili Metel Pius, magistrat romà.

## Necrològiques

* Tàrent: Marc Pacuvi, poeta tràgic.
* Ptolemeu de Commagena, príncep arsàcida.
* Ariarates V, rei de Capadòcia.
* Ptolemeu Memfita, fill de Ptolemeu VIII Evèrgeta II i de sa germana Cleòpatra II. Diodor de Sicília diu que Ptolemeu VIII va fer desmembrar el cos del seu fill i el va enviar en una cistella a la seva mare a Alexandria, per acabar amb les pretensions de Cleòpatra II.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115-150. ISBN 9780931464508.
* ↑ Overtoom, Nikolaus Leo «The Power-Transition Crisis of the 160s–130s BCE and the Formation of the Parthian Empire» (en anglès). Journal of Ancient History, Volume 7, 1 [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ Smith, William (ed.). «Ariarathes». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 18 maig 2021].
* ↑ Roldán Hervás, José Manuel. La república romana. Madrid: Cátedra, 1987, p. 743. ISBN 9788437603070.
* ↑ Ciceró. Les lleis, III, 19
* ↑ Gai Vel·lei Patèrcul, Història romana, II, 4
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXVI, 4
* ↑ Ciceró. Post reditum in senatu, 37
* ↑ Beare, William. I Romani a teatro. Bari: Laterza, 2002, p. 92. ISBN 9788842027126.
* ↑ Chahin, Mack. The kingdom of Armenia. Richmond: Curzon, 2001, p. 190-191. ISBN 9780700714520.
* ↑ Polibi. Història, XXXIII, 12
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XXXIV, 14
# Oriol Casassas i Simó

Oriol Casassas i Simó (Sabadell, 1 de setembre de 1923 – Barcelona, 10 d'octubre de 2012) fou un metge català, especialitzat en pediatria. Era fill dels pedagogs Enric Casassas i Cantó i de Carme Simó i Saco, germà del químic Enric Casassas i Simó i del geògraf Lluís Casassas i Simó. Es llicencià en medicina per la Universitat de Barcelona el 1949. Del 1974 al 1976 fou president de la Societat Catalana de Pediatria, i també fou president del primer Congrés de pediatres en llengua catalana celebrat el 1978 a Girona. Del 1979 al 1981 fou president de la Societat Catalana de Biologia i del 1978 al 1982, de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i Balears. Amb aquesta institució va elaborar el Vocabulari mèdic (1974), obra que va representar una eina de treball molt important per als metges catalans. El 1988 també va presidir el tretzè Congrés de Metges i Biòlegs de la Llengua Catalana. Formà part del secretariat de redacció de la col·lecció Monografies Mèdiques i del comitè executiu del Congrés de Cultura Catalana, que van fer importants aportacions a l'estudi i divulgació de la terminologia científica i mèdica en català.
Des del 1985 fins a la seva mort fou membre de la Secció de Ciències Biològiques de l'Institut d'Estudis Catalans, amb el qual ha dirigit la publicació del Diccionari Enciclopèdic de Medicina.

## Premis i reconeixements

El 1992 va rebre el Premi Jordi Gol. El 1993 va rebre la Creu de Sant Jordi i el 2001 va rebre el Premi d'Actuació Cívica de la Fundació Jaume I. També va guanyar el Premi de l'Excel·lència Professional del Col·legi de Metges de Barcelona, a la categoria Humanitats Mèdiques.

## Obres

* L'ensenyament de la pediatria (1964)
* L'hospitalització pediàtrica a Catalunya (1966)
* La pediatria en el suburbi (1967)
* La medicina catalana del segle XX (1970)
* Primer —i últim— llibre d'exercicis (1972)
* Metges de nens: cent anys de pediatria a Catalunya (1993) amb Joaquim Ramis
* Josep Alsina i Bofill, l'exemple (1996)
* Una Faula i setze històries: excursió pel camp de les ciències humanes sortint del despatx d'un metge (1999)
* De ginecologia i d'obstetrícia n'hauríem de parlar (2002) amb Joaquim Ramis

## Referències

* ↑ «Fitxa biogràfica al web de la Reial Acadèmia de Medicina de Barcelona». Arxivat de l'original el 2013-09-21. [Consulta: 13 octubre 2012].
* ↑ Article a Vilaweb, el 10 d'octubre de 2012
* ↑ Hugas, Glòria Fontova i «La producció terminològica d'Oriol Casassas». Terminàlia, 7, 27-06-2013, pàg. 60–64. ISSN: 2013-6706.
* ↑ Coris, Joaquim Ramis i «Pediatre i lluitador de la llengua i cultura catalanes». Terminàlia, 7, 27-06-2013, pàg. 57–59. ISSN: 2013-6706.
* ↑ «El geògraf Bartomeu Barceló i el pediatra Oriol Casassas, s'han mort avui». VilaWeb, 10-10-2012. [Consulta: 10 octubre 2012].

## Enllaços externs

* Dr. Oriol Casassas i Simó. Galeria de Metges Catalans del COMB
* Fitxa d'Oriol Casassas per l'IEC Arxivat 2008-12-03 a Wayback Machine.
# Ilhéu dos Pássaros

L'Ilhéu dos Pássaros (en crioll capverdià Djeu) és un illot de l'estat africà de Cap Verd, situat entre 2 a 3 quilòmetres al nord-oest de l'illa de São Vicente (Mindelo) i a 2 quilòmetres al nord-oest del punt més proper de Mindelo, la Punta João Ribeiro. És administrativament parteix de la municipalitat de São Vicente. L'illot és una muntanya volcànica submarina.
Conté pasturatges secs i sortints rocosos que s'eleven fins a 40 m. La seva longitud i amplària és al voltant de 150 metres. Forma el límit amb la badia de Mindelo i el Canal de São Vicente en l'Oceà Atlàntic.

## Referències

* ↑ http://igitur-archive.library.uu.nl/dissertations/2003-0310-101002/pt3c2.pdf Arxivat 2012-07-28 a Wayback Machine.
* ↑ Pitt Reitmaier, Lucete Fortes: Cabo Verde – Kapverdische Inseln. 5. Auflage. Reise Know-How Verlag, Bielefeld 2009, ISBN 978-3-8317-1771-2

## Enllaços externs

* Ilhéu dos Pássaros a ecaboverde.com
# Huracà de Miami de 1948

L'Huracà de Miami de 1948 va ser un dels ciclons tropicals més fort de la temporada d'huracans de l'Atlàntic del 1948. L'huracà, el segon més intens de la temporada, generava vents de 213 km/h a l'Havana. Va ser la vuitena tempesta tropical, el cinquè huracà, i el quart gran huracà de la temporada. Es va desenvolupar l'est-nord-est de cap Gracias a Dios, Nicaragua. Posteriorment, s'intensificava sobre el mar del Carib occidental, on assolia vents huracanats, i feia recalada a Cuba occidental. El cicló tropical convertit en una huracà de Categoria 4 en l'Escala d'huracans de Saffir-Simpson, creuava l'illa i colpejava Florida Keys com a gran huracà. L'ull passava sobre Miami, marxava prop de Fort Lauderdal, i creuava l'Oceà Atlàntic pel sud de les Illes Bermudes.
Cuba va ser la zona que va ser colpejada amb vents més forts pel cicló, deixant danys significatius i onze víctimes mortals a l'illa. A Florida, l'huracà provocava pluges fortes i inundacions a la regió de Miami. Es reportaven també tres tornados a l'estat sense provocar cap víctima mortal. L'impacte de l'huracà Seven de Categoria, que havia sobrepassat la zona dues setmanes abans de la tempesta, reduïa la destrucció del cicló de l'octubre. El cicló també causava destrosses extenses a les Illes Bermudes.

## Referències

* Barnes, Jay. Florida's Hurricane History. Chapel Hill Press, 1998. ISBN 0807824437.
* Grazulis, Thomas P.. Significant Tornadoes 1680-1991: A Chronology and Analysis of Events. Environmental Films, 1993. ISBN 1879362031.
* Williams, John M. et al.. Florida Hurricanes and Tropical Storms: Expanded Edition. University Press of Florida, 2002. ISBN 0813024943.
# Operació Leakspin

L'Operació Leakspin és una nova operació concebuda pel grup Anonymous amb la intenció de cercar dins les filtracions recents de WikiLeaks aquelles que hagin pogut passar desapercebudes i donar-los rellevància mitjançant l'enregistrament en suport d'audio o video i la seva distribució en canals com Youtube. D'aquesta manera es pretén mantenir una campanya a llarg termini, un cop el grup ha considerat que l'Operation Payback havia aconseguit el seu objectiu.
El canvi d'actitud d'una part d'aquesta comunitat ha estat motivat per la detenció per part de la policia holandesa d'un jove de 16 anys per haver creat un botnet i independentment dirigir un atac de denegació de servei contra webs com Mastercard i Visa

## Referències

* ↑ http://www.ara.cat/mon/Anonymous-Assange-Wikileaks_0_388161380.html Operation Leakspin
* ↑ http://www.boingboing.net/2010/12/09/anonymous-stops-drop.html(anglès)
* ↑ http://techshrimp.com/2010/12/08/anonymous-group-revenge-continues-with-ddos-attack-on-visa-after-mastercard/(anglès)
* ↑ http://erictric.com/2010/12/10/anonymous-hacktivists-ditch-ddos-method-seeking-to-spam-wikileaks-cables-in-operation-leakspin/ Arxivat 2011-02-20 a Wayback Machine.(anglès)
# Operació PBFortune

L'operació PBFortune va ser el nom d'un «pla d'emergència» elaborat per l'Agència Central d'Intel·ligència (CIA) dels Estats Units d'Amèrica (EUA) per a enderrocar i eliminar el president electe guatemalenc Jacobo Árbenz en cas que la CIA considerés que era una «amenaça comunista» per al continent. A més, la United Fruit Company havia pressionat per a l'enderrocament perquè la reforma agrària iniciada per Árbenz amenaçava els seus interessos econòmics.
Aquest pla va ser el precursor del cop d'estat de 1954 (criptònim: PBSUCCESS), l'operació encoberta que va instaurar el govern reaccionari del coronel Carlos Castillo i va servir d'assaig per a intervenir en altres països americans.
Encara que PBFortune fos aprovada oficialment el 9 de setembre del 1952, diversos passos de l'operació ja estaven decidits prèviament. El gener de 1952, oficials de la CIA van redactar una llista de «comunistes que el nou govern voldria eliminar immediatament per a un cop anticomunista exitós». Posteriorment, a l'abril de 1952, el president nicaragüenc Anastasio Somoza va visitar el president dels EUA Harry Truman per a conspirar contra la nació guatemalenca: va explicar que si els EUA li proporcionava armes col·laboraria amb el coronel exiliat Carlos Castillo per enderrocar Jacobo Árbenz. Després que el Departament d'Estat dels Estats Units examinés la viabilitat de pla, es va decidir que la CIA subministrés l'armament requerit i dos-cents cinquanta mil dòlars a Castillo mentre Nicaragua i Hondures subministrarien suport aeri als rebels anticomunistes.
Una part del pla de la CIA exigia l'assassinat de més de cinquanta-vuit guatemalencs, a més, el coronel Castillo va acordar de col·laborar amb la petició del dictador dominicà Rafael Leónidas per assassinar quatre ciutadans dominicans presents al territori de Guatemala. Altres plans d'assassinat van continuar després de la finalització del PBFortune l'octubre del 1952, quan el pla de la CIA va ser descobert.

## Referències

* ↑ «CIA and Assassinations: The Guatemala 1954 Documents». [Consulta: 15 febrer 2025].
* ↑ «The United Fruit Company and the 1954 Guatemalan Coup» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2025-02-09. [Consulta: 15 febrer 2025].
* ↑ A Century of Revolution: Insurgent and Counterinsurgent Violence during Latin America’s Long Cold War. Durham: Duke University Press, 2010. ISBN 978-0-8223-9285-9.
* ↑ Cullather, Nick; Gleijeses, Piero. Secret history: the CIA's classified account of its operations in Guatemala, 1952-1954. Stanford, Calif: Stanford University Press, 1999. ISBN 978-0-8047-3310-6.
* ↑ «CIA and Guatemala Assassination Proposals: CIA History Staff Analysis - Wikisource, the free online library» (en anglès). [Consulta: 15 febrer 2025].
* ↑ Ward, Matthew. «Master's with Honours Thesis», 11-02-2009. [Consulta: 15 febrer 2025].

## Vegeu també

* Allen Dulles
* Dean Acheson
* Història de Guatemala
# Operació Ranger

L'Operació Ranger fou una sèrie de proves nuclears realitzades pels Estats Units el 1951 a l'Emplaçament de Proves de Nevada. Es realitzaren cinc detonacions, totes elles bombes llançades per bombarders B-50. Aquestes proves se centraren en la possibilitat de desenvolupar una segona generació d'armes atòmiques utilitzant una menor quantitat de material nuclear. Estava previst el nom d'Operació Faust.
Aquesta fou la quarta sèrie de proves atòmiques estatunidenques, després de l'Operació Sandstone i abans de l'Operació Greenhouse.
Proves de l'Operació Ranger :
| Nom de la prova | Data | Lloc | Rendiment |
| Able | 27-01-1951 | Emplaçament de Proves de Nevada | 0,5 quilotones |
| Baker | 28-01-1951 | Emplaçament de Proves de Nevada | 8 quilotones |
| Easy | 01-02-1951 | Emplaçament de Proves de Nevada | 1 quilotona |
| Baker 2 | 02-02-1951 | Emplaçament de Proves de Nevada | 8 quilotones |
| Fox | 06-02-1951 | Emplaçament de Proves de Nevada | 22 quilotones |

## Referències

* ↑ Ranger a The Nuclear Weapons Archive. Consulta: 31 maig 2008.

## Enllaços externs

* The Nuclear Weapon Archive: Operation Ranger, 1951
# Oposició (política)

L'oposició al sentit polític es diu del conjunt de persones, partits, moviments o organitzacions que s'oposen a la política d'un govern i que intenten d'obtenir canvis de política o de govern per a mitjans pacífics o violents.
En una democràcia es distingeixen d'un costat l'oposició parlamentària, que està formada pel conjunt dels polítics elegits al parlament que no fan part dels partits de la majoria al govern i d'un altre costat l'oposició extraparlamentària, constituïda per grups de pressió (sindicats, lobbys, moviments civils, organitzacions no governamentals…). En un règim dictatorial, ans al contrari només existeix una oposició extraparlamentària.
El terme s'utilitza mutatis mutandis també als nivells polítics inferiors (províncies, municipis...).

## Referències

* ↑ «oposició». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Oposició (política)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Oposició (política)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Viccionari
# Oposició parlamentària

L'oposició parlamentària, en un sistema parlamentari, designa el o els grups parlamentaris que s'oposen al govern.
En alguns països, l'oposició parlamentària gaudeix d'un estatus propi, sobretot als països que utilitzen el sistema Westminster En aquests, el partit d'oposició el més important forma l' Oposició oficial i el seu líder obté el títol de líder de l'oposició. L'oposició oficial designa un gabinet a l'ombra els membres del qual formen un govern alternatiu susceptible de reemplaçar l'executiu situa a la propera elecció. Duran una sessió, els diputats de l'oposició oficial estan generalment asseguts a l'esquerra del president, enfront dels diputats del govern que estan asseguts a la dreta.
En els reialmes de la Commonwealth, l'oposició és designada amb el terme d'Oposició lleial de Sa Majestat (Her Majesty's Loyal Opposition), lleial significant aquí que aquests membres critiquin el govern en lloc, però no qüestionen la seva legitimitat o la del monarca.

## Enllaços externs

* «Oposició parlamentària». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* (castellà) Oposición parlamentaria, Enciclopedia Jurídica
* (castellà) Oposición parlamentaria a la Guia Jurídica Wolters Kluwer.
# Optimització

«Optimització» té aquests significats:
* Matemàtiques:
** Optimització matemàtica, el procés de trobar els màxims i mínims d'una funció. Es divideix en les següents branques:
*** Optimització combinatòria
*** Optimització multiobjectiu
** Optimització de topologia multifase
* Informàtica:
** Optimització de consultes
** Optimització de software
L'adjectiu òptim, (del llatí optimus, bo, el que no pot ser millor) pot referir-se a:
* El punt al qual volem arribar en l'optimització matemàtica
* L'òptim climàtic medieval, un període especialment calorós de l'edat mitjana.
* L'òptim de Pareto, un concepte econòmic i sociològic.