# Lusitània

Lusitània fou una regió i després província romana poblada pels lusitans. La regió estava limitada al país dels lusitans, mentre que la província va tenir uns límits més amples.
El país dels lusitans o la primera Lusitània ocupava el territori entre el Tajo i el Duero. Estrabó diu que algunes terres al nord del Duero eren abans part de Lusitània, però després en foren separades.
La província, en canvi, ocupava la part occidental de la península a l'oest del riu Anas (Guadiana) i cap al nord, ocupava dos terços de la costa occidental, arribant al nord fins al Durius (Duero) i tenia al nord els callaici bracarii. Cap a l'est, incloïa la província de Salamanca i la regió d'Extremadura, on vivien els vetons. Tenia a l'est els carpetans, vetons o vettons, vacceus i callaici (galaics); i al sud els turdetans.

## Capital i divisions administratives

La capital n'era Emèrita o Emèrita Augusta (Mèrida). Judicialment es dividia en 3 convents jurídics:
* Emèrita Augusta
* Pax Júlia
* Scalabis
Estava formada per 46 ciutats, de les quals 5 eren colònies, 1 municipium civium Romanorum (ciutat amb ple dret de ciutadania romana), 3 amb dret de ciutadania llatina, i 36 estipendiàries (tributàries). Vespasià va donar a totes les ciutats el dret llatí.

## Història

Lusitània es va crear com a província el 27 aC separada de la Hispània Ulterior. La resta de la província va agafar el nom de Bètica (tot i que el nom d'Ulterior fou usat per algun temps informalment). Lusitània fou província imperial, i fou governada per propretors. Les finances eren administrades per un procurador imperial (procuratores caesaris).
El poble lusità va oferir ferotge resistència als romans, i en destacà com a gran líder nacional el cabdill Viriat.
A partir del segle V i fins al segle VIII fou una província visigoda.

## Muntanyes i rius de Lusitània

* Montes Herminius (serra de l'Estrella), que creuava el país fins a la regió de la moderna Lisboa.
* Riu Tagus (Tajo) i els seus afluents el Callipis (Καλλίπους, Sadao o Salo), i el Vacua (Vouga).
* Riu Durios (Duero).
* Riu Munda (Mondego).
* Avus o Avo Celandus (riu Ave).

## Pobles

Al país hi havia cinc grans pobles i moltes petites tribus, probablement quasi totes o totes part d'algun dels cinc pobles. Estrabó esmenta 30 tribus, però totes són subdivisions dels callaici o dels lusitans. Com a gran pobles de la província Estrabó esmenta els conis, celtes i lusitans; Pomponi Mela als lusitans i túrduls; Plini el Vell a lusitans i túrduls; i Claudi Ptolemeu als lusitans, turdetans i celtes. Estrabó n'esmenta 30 tribus, però totes són subdivisions dels callaici o dels lusitans. Com a gran pobles de la província, Estrabó esmenta els conis, celtes i lusitans; Pomponi Mela els lusitans i túrduls; Plini el Vell lusitans i túrduls; i Claudi Ptolemeu els lusitans, turdetans i celtes.
Els cinc pobles principals foren:
* Els lusitans (lusitani), a la costa oest entre el Duero i el Tajo.
* Els vetons (vettones), a l'est entre el Duero i l'Anas.
* El turduls vells (turduli vetere), al sud-est.
* Els turdetans (turdetani) al sud entre l'Anas i la costa oest.
* Els celtes (celtici), distribuïts arreu de la província, però principalment al sud i sud-est del Tajo fins a l'Anas, barrejats amb els turduls i turdetans.
El districte més al sud s'anomenava Cuneus (avui Algarve) i una de les principals tribus de la zona eren els conis (conii).

## Ciutats

* Olisipo (Lisboa), antiga capital dels lusitans
* Scalabis o Praesidum Iuli (Santarém) primera capital sota els romans, colònia
* Emerita Augusta (Mèrida), colònia, segona i definitiva capital
* Pax Iulia (Beja)
* Contosolia (Alange?)
* Mirobriga (Capilla)
* Sisapo (Almadén)
* Carcuvium (Caracuel)
* Ad Turres (Calatrava)
* Salmantice (Salamanca)
* Cecilionicum (Baños?)
* Capara (las Ventas de Capara),
* Sentice (prop de Los Santos)
* Cottaeobriga (Almeida)
* Augustobriga (Talavera la Vieja)
* Plagiaria (Raposera ?)
* Ad VII Aras (Codesera ?)
* Metellinum (Medellin)
* Montobriga (Mundobriga o Marvao)
* Fraxinus (Amieira)
* Tubucci (Abrantes)
* Turgalium (Trujillo)
* Caurium (Coria)
* Jerabriga (Arabriga)
* Budua (Santa Maria de Bedoya)
* Matusaro (Ponte do Sora)
* Abelterium (Alter de Chao)
* Aritium Praetorium (Salvatierra o Benavente)
* Evandriana
* Dipo
* Ad Adrum Flumen
* Ebora (Evora)
* Salacia o Urbs Imperitoria (Alcácer do Sal)
* Malececa (Marateca?)
* Caeciliana (Agnalva o Pinheiro o Seixola?)
* Catobriga (Cetobriga)
* Equabona (Coyna)
* Esuris (prop d'Ayamonte)
* Balsa (Tavira)
* Ossonoba (Estoy, prop de Faro)
* Aranni o Arandis (Ourique)
* Serpa
* Fines
* Arucci
* Myrilis (Mértola)
* Seliium (Pombal)
* Conembrica o Conímbriga (Condeixa-a-Nova)
* Eminium (Agueda, Mintro, o Carvalhos?)
* Talabriga (Aveiro)
* Langobriga (prop de Feira)
* Calem (Porto) (antiga ciutat lusitana transferida als callaici bracarii)
* Bracara (Braga) (antiga ciutat lusitana transferida als callaici bracarii)