OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ARM Cortex-A72

L'ARM Cortex-A72 és una unitat de processament central que implementa el conjunt d'instruccions ARMv8-A de 64 bits dissenyat pel centre de disseny d'ARM Holdings d'Austin. El Cortex-A72 és una canalització superescalar fora d'ordre de descodificació de 3 vies. Està disponible com a nucli SIP per als llicenciataris, i el seu disseny el fa adequat per a la integració amb altres nuclis SIP (per exemple, GPU, controlador de pantalla, DSP, processador d'imatges, etc.) en una matriu que constitueix un sistema en un xip (SoC). El Cortex-A72 es va anunciar el 2015 per servir com a successor del Cortex-A57 i va ser dissenyat per utilitzar un 20% menys d'energia o oferir un 90% més de rendiment.

## Visió general

* Processador canalitzat amb canalització d'execució superescalar de 3 vies amb problemes especulatius profundament fora d'ordre
* Les extensions DSP i NEON SIMD són obligatòries per nucli
* Unitat de coma flotant VFPv4 integrada (per nucli)
* Suport a la virtualització de maquinari
* La codificació del conjunt d'instruccions Thumb-2 redueix la mida dels programes de 32 bits amb poc impacte en el rendiment.
* Extensions de seguretat de TrustZone
* Programa Trace Macrocell i CoreSight Design Kit per a un seguiment discret de l'execució d'instruccions
* 32 Dades KiB (conjunt bidireccional associatiu) + 48 Instrucció KiB (conjunt de 3 vies associatiu) memòria cau L1 per nucli
* Controlador de memòria cau integrat de nivell 2 de baixa latència (conjunt associatiu de 16 vies), 512 KB a 4 Mida configurable de MB per clúster
* Buffer de traducció d'instruccions L1 totalment associativa de 48 entrades (TLB) amb suport natiu per a 4 KiB, 64 KiB i 1 Mides de pàgina MB
* TLB de dades L1 totalment associatiu de 32 entrades amb suport natiu per a 4 KiB, 64 KiB i 1 Mides de pàgina MB
** Conjunt de 4 vies associatiu de TLB L2 unificat de 1024 entrades per nucli, admet hit-under-miss
* Algoritme sofisticat de predicció de branques que augmenta significativament el rendiment i redueix l'energia de la predicció errònia i l'especulació
* Etiqueta IC primerenca: memòria cau L1 de 3 vies amb potència de mapa directe*
* Etiquetatge regionalitzat de TLB i μBTB
* Optimitzacions d'objectius de branca de petit desplaçament
* Supressió d'accessos de predicció de branques superflues

## Xips

* Broadcom BCM2711 (utilitzat a Raspberry Pi 4)
* Qualcomm Snapdragon 650, 652 i 653
* NXP i.MX8, Layerscape LS1026A/LS1046A, LS2044A/LS2084A, LS2048A/LS2088A, LX2160A/LX2120A/LX2080A, LS1028A
* Família de processadors SoC d'automoció i industrials Jacinto 7 de Texas Instruments.
* Rockchip RK3399

## Referències

* ↑ «Cortex-A72 Processor» (en anglès). ARM Holdings. [Consulta: 2 febrer 2014].
* ↑ published, Matt Humrick. «ARM Cortex-A72 Architecture Deep Dive» (en anglès), 11-01-2016. [Consulta: 14 octubre 2023].
* ↑ Frumusanu, Andrei. «ARM Reveals Cortex-A72 Architecture Details» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2023].
* ↑ «ARM Cortex A72: Performance, specs and what it means for the future» (en anglès), 04-02-2015. [Consulta: 14 octubre 2023].
# ARM Cortex-A8

L'ARM Cortex-A8 és un nucli de processador de 32 bits amb llicència d'ARM Holdings que implementa l'arquitectura ARMv7-A.
En comparació amb l'ARM11, el Cortex-A8 és un disseny superescalar de doble problema, aconseguint aproximadament el doble de les instruccions per cicle. El Cortex-A8 va ser el primer disseny de Cortex que es va adoptar a gran escala en dispositius de consum.

## Característiques

Les característiques principals del nucli Cortex-A8 són:
* Freqüència a partir de 600 MHz a 1 GHz i superior
* Microarquitectura superescalar de doble problema
* Extensió del conjunt d'instruccions NEON SIMD
* Conducte enter de 13 etapes i canonada NEON de 10 etapes
* Unitat de coma flotant VFPv3
* Codificació del conjunt d'instruccions Thumb-2
* Jazelle RCT (també conegut com a conjunt d'instruccions ThumbEE)
* Unitat avançada de predicció de branques amb >95% de precisió
* Memòria cau de nivell 2 integrada (0–4 MiB)
* 2,0 DMIPS/MHz

## Xips

Diversos system-on-xips (SoC) han implementat el nucli Cortex-A8, incloent:
* Allwinner A1X
* Apple A4
* Freescale Semiconductor i.MX51
* Rockchip RK2918, RK2906
* Samsung Exynos 3110
* TI OMAP3
* Processadors TI Sitara ARM
* Conexant CX92755

## Referències

* ↑ «ARM Cortex-A8 Overview» (en anglès). [Consulta: 15 octubre 2023].
* ↑ «Architecture and Implementation of the ARM Cortex-A8 Microprocessor» (en anglès). [Consulta: 15 octubre 2023].
* ↑ «AM3517 data sheet, product information and support | TI.com» (en anglès). [Consulta: 15 octubre 2023].
* ↑ «ARM Cortex-A8: Whats the difference between VFP and NEON» (en anglès). [Consulta: 15 octubre 2023].
# ASA Târgu Mureș

L'ASA Târgu Mureș és un club de futbol romanès de la ciutat de Târgu Mureș.

## Història

El club va ser fundat el 1962 i el 1964 es fusionà amb Mureşul Târgu Mureş, descendent del Voinţa Târgu Mureş. Evolució del nom:
* 1962-1964: Asociaţia Sportivă „Armata” Târgu Mureş
* 1964-1969: ASA „Mureşul” Târgu Mureş (fusionat amb Mureşul Târgu Mureş)
* 1969-1990: ASA Târgu Mureş
* 1990-1992: ASA „Electromureş” Târgu Mureş
* 1992-2005: ASA Târgu Mureş
El seu jugador més reconegut fou László Bölöni, que jugà 406 partits i marcà 64 gols amb el club. Jugà 21 temporades a la primera divisió entre 1962 i 1992, destacant la temporada 1974-75, en la que fou segon a la lliga. Es va dissoldre el 2005, naixent un nou club, el FCM Târgu Mureș.

## Palmarès

* Liga II:
** 1966-67, 1970-71, 1986-87, 1990-91

## ASA Târgu Mureș a Europa

| Temporada | Competició | Ronda | Club | Local | Visitant | Agregat |
| 1975-76 | Copa de la UEFA | Primera ronda | Dynamo Dresden | 2-2 | 1-4 | 3-6 |
| 1976-77 | Copa de la UEFA | Primera ronda | Dinamo Zagreb | 0-1 | 0-3 | 0-4 |
| 1977-78 | Copa de la UEFA | Primera ronda | AEK Atenes | 1-0 | 0-3 | 1-3 |
| Competició | T | P | G | E | P | GF | GC | DG |
| Copa de la UEFA | 3 | 6 | 1 | 1 | 4 | 4 | 13 | - 9 |
| Total | 3 | 6 | 1 | 1 | 4 | 4 | 13 | - 9 |

## Referències

* ↑ Evolutia denumirilor echipelor de-a lungul anilor a enciclopediaromaniei.ro
* ↑ Perfil a enciclopediaromaniei.ro
* ↑ «Romania - All-Time Table 1932-2008». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «Romania Final League Tables». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].

## Enllaços externs

* Labtof.ro
* Foot.dk Arxivat 2016-08-31 a Wayback Machine.
* Weltfussballarchiv.com
# ASC Games

L'ASC és una abreviació d'American Softworks Corporation, una companyia publicadora de videojocs que va ser fundada el 1992 i va ser una gran publicadora pels jocs de la NES, SNES i Sega Genesis. ASC també va ser la publicadora del primer Grand Theft Auto per PC i PlayStation (1997, DMA Design), abans que Rockstar Games tornava a publicar els jocs per l'altra saga Grand Theft Auto, així com l'original Grand Theft Auto. ASC se situa a Darien (Connecticut) fins que la companyia va tancar al gener del 2000.

## Referències

* ↑ Mullen, Micheal. «ASC Games To Shut Down». CBS Interactive, 06-01-2000. [Consulta: 15 novembre 2015].

## Enllaços externs

* ASC Games Arxivat 2009-02-25 a Wayback Machine. a IGN Entertainment (anglès)
# Haplogrup mitocondrial humà A

L'haplogrup mitocondrial humà A és un haplogrup humà que es distingeix per l'haplotip dels mitocondris.
Es creu que l'haplogrup A va aparèixer a Àsia fa uns 60.000 anys. El seu haplogrup ancestral era l'haplogrup N.
L'haplogroup A es troba arreu de l'Àsia moderna. El seu subgrup A1 es troba al nord i centre d'Àsia, mentre que el subgrup A2 es troba a Sibèria i és també un dels cinc haplogrups trobats entre els indígenes americans sent els altres l'haplogrup B, el C, el D i l'X.
S'ha demostrat que la mòmia Juanita del Perú pertanyia a l'haplogrup mitocondrial A.
En el popular llibre The Seven Daughters of Eve, Bryan Sykes anomena Aiyana a la dona originadora d'aquest haplogrup.

## Enllaços externs

* Dispersió de l'haplogrup A Arxivat 2006-03-20 a Wayback Machine., del National Geographic
* Haplogrup A Arxivat 2006-02-17 a Wayback Machine.
* Pàgina de l'haplogrup mitocondrial A
* Aiyana
Haplogrups mitocondrials humans :
| Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| L0 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| L0 | L2 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | | | | | | | | | | | | | | | | L4 | L5 | L6 | L7 | |
| L0 | L2 | | | | M | M | M | M | M | N | N | N | N | N | N | N | | | | | | | | | | | | | | | L4 | L5 | L6 | L7 |
| L0 | L2 | CZ | CZ | D | E | G | Q | | A | I | O | | | R | R | R | | | | | | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 | |
| L0 | L2 | C | Z | D | E | G | Q | | A | I | O | B | F | pre-HV | pre-HV | | pre-JT | pre-JT | P | UK | UK | | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 |
| L0 | L2 | C | Z | D | E | G | Q | | A | I | O | B | F | HV | HV | | JT | JT | P | U | K | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 | |
| L0 | L2 | C | Z | D | E | G | Q | | A | I | O | B | F | H | V | | J | T | P | U | K | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 | |
# Església parroquial de Sant Miquel Arcàngel d'Énguera

L'Església de Sant Miquel Arcàngel se situa en el municipi d'Énguera, a la província de València. D'estil manierista, va ser construïda entre els segles xvi i xvi i és una mostra grandiosa de l'esplendor renaixentista d'influència herreriana.

## Descripció

L'edifici és d'estil tardorenacentista herrerià i consta d'una àmplia nau de 40 m. de llarg per tretze d'ample, amb dotze capelles laterals entre contraforts interiors, els quals baixen la colossal volta de canó i nervis, reforçada amb arcs faixons, decorats al tremp. Aquests es baixen sobre columnes decorades a l'estuc. Sobre aquests, a més, es recolzen els catorze arcs de mig punt que comuniquen les capelles laterals amb la nau principal. L'espai total es distribueix en sis trams, des dels peus a la capçalera, que és poligonal, i es cobreix amb volta de nervadura radiada. Als peus de la nau i sobre l'atri de la portada principal, s'instal·la el cor.
S'accedeix a l'Església per tres portes :
* La Major, situada als peus de la nau, que s'eleva tres metres sobre el nivell del pis de la plaça, per la qual cosa es va fer necessària la instal·lació de dues escalinates laterals. Aquesta porta està flanquejada per dos parells de columnes toscanes sobre les quals descansa l'arquitrau; dalt i als costats d'aquest, s'obren tres fornícules. Remata el conjunt una cornisa arquitravada al terç mitjà i dos declivis laterals, tot això coronat per pinacles truncats i boles esfèriques.
* La porta de l'Hospital correspon al costat de l'evangeli que va ser la porta del temple primitiu, absorbida per l'actual. Rep aquest nom per estar situada enfront del desaparegut Hospital de Remei. S'obre la portada sota un arc de mig punt emmarcat per pilastres que suporten la llinda, cornisa i una fornícula.
* La porta de Moreres, al costat de l'epístola, és de les mateixes característiques que la de l'Hospital. La grada per accedir a la porta conserva una barana de pedra que és encara l'original i que revesteix els mateixos caràcters que la que hi va haver a la porta Major.
La torre del campanar és de planta quadrada, de sis metres de costat, construïda en carreu i consta de tres cossos i rematada, amb un total de cinquanta metres d'alçada.

## Interior

L'altar major, l'escultura de Sant Jaume i la de la Mare de Déu de la Verge de Fàtima, patrona del poble, van ser realitzades per l'escultor i imatger valencià José Just Villalba, autor de nombroses obres religioses en pobles de la Comunitat Valenciana

## Bibliografia

* Aquest article incorpora text del BIC incoat per la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana

## Enllaços externs

* Església Parroquial de Sant Miquel Arcàngel - Énguera
* ↑ URL de la referència: https://eduwp.edu.gva.es/patrimonio-cultural/ficha-inmueble.php?id=222. Data de consulta: 26 juliol 2023.
# Església parroquial de Sant Pere (el Pinós)

L'Església de Sant Pere Apòstol és una església situada al carrer Canalejas del municipi d'El Pinós.
Aquesta església data del segle xviii, però el seu interior va ser restaurat entre els anys 1951 i 1959, i la coberta exterior entre 1987 i 1989.
La seua planta és de creu llatina, amb la nau central curta i el presbiteri profund. Adossada a la nau central es troba la capella de la Mare de Déu del Remei.

## Referències

* 1 2 3 Jaén i Urban, G. (director), Martínez Medina, A., Oliva Meyer, J., Oliver Ramírez, J. L., Sempere Pascual, A. y Calduch Cervera, J.. Guía de Arquitectura de la Provincia de Alicante (en español). Alicante, España: Instituto de Cultura Juan Gil-Albert, Colegio Territorial de Arquitectos de Alicante, 1999, p. 314. ISBN 84-7784-353-8.
# Església parroquial de Sant Pere Màrtir de Costur

L'Església parroquial de Sant Pere Màrtir de Costur, a la comarca de l'Alcalatén, és un temple catòlic catalogat de forma genèrica Bé de Rellevància Local, amb codi 12.04.049-001, segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat Valenciana, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007).
En un primer moment es va construir com a ermita, aconseguint l'any 1785 el seu estatus actual de parròquia, pertanyent a l'Arxiprestat número 14, conegut com de Sant Vicent Ferrer (de Llucena), de la Diòcesi de Sogorb-Castelló, sent la seva advocación Sant Pere Màrtir de Verona.
Es tracta d'un edifici de gran façana i dimensions reduïdes, amb planta de tres naus, sent la central d'una altura superior.
Respecte al seu interior, destaca per presentar una ornamentació escassa, destacant fonamentalment la pila baptismal, que data del romànic i que té el seu origen en l'ermita de San Salvador del Castell d'Alcalatén.

## Referències

* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?
* ↑ http://gogistesvalencians.blogspot.com.es/2010/11/gojos-al-glorios-sant-pere-martir-de.html
* ↑ http://www.obsegorbecastellon.es/parroquias/PaginaParroquia.php?idparroquia=83 Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
* 1 2 http://www.costur.es/es/content/edificios-singulares Arxivat 2015-05-18 a Wayback Machine.
# Església parroquial de Sant Pere de Gavet

L'Església parroquial de Sant Pere de Gavet és una obra de Gavet de la Conca (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Església de planta rectangular, amb una nau i capelles laterals. La façana principal té una porta d'arc de mig punt, per sobre hi ha un òcul a sobre i forats d'espitlleres. La coberta ha estat modificada, aixecant-se el nivell dels laterals; és a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana.
A l'esquerra s'eleva el campanar de base quadrada, fins a la meitat que passa a ser vuitavada; a la part superior s'obren finestres d'arc de mig punt on es troben les campanes. La teulada és a quatre aigües de pissarra.

## Referències

* 1 2
# Església parroquial de Sant Vicent Ferrer (Algímia d'Alfara)

L'Església de Sant Vicent Ferrer és un temple catòlic situat a Algímia d'Alfara. Es va construir sobre una antiga mesquita reconvertida en església que, fins a 1574 havia estat annexa de la parròquia de Torres-Torres. Va sofrir grans desperfectes durant la guerra civil (1936-1939), després dels quals es va reconstruir respectant en gran manera el seu estil tradicional.

## Estructura

La façana principal es resol en forma d'un gran imafronte llis, centrat per la portada llindada, molt senzilla. El campanar, construït en maó vist, consisteix en un prisma de planta quadrada. En el cos de les campanes s'obre un finestral per cada costat, i sobre la llanterna corona una cupuleta recoberta de teixiria vidriada i un penell de ferro forjat. La façana lateral esquerra recau a una plaça, a la qual l'església obre la corresponent façana lateral, que es troba coberta per una galeria porticada coberta per volta d'aresta, que es va aixecar durant la reconstrucció de postguerra.
L'interior del temple s'ordena entorn d'una planta de creu llatina. La nau es cobreix mitjançant volta de canó amb llunetes i està dividida en cinc trams. L'entaulament i les pilastres, llises, es decoren amb ornaments d'estil pompeià. Les capelles laterals, comunicades entre si, es cobreixen mitjançant voltes. El retaule principal, d'obra moderna, conté una imatge de Sant Vicent Ferrer, titular del temple. La capella de la comunió és una estança rectangular coberta per dues voltes de canó i presidida per una imatge de la Mare de Déu del Roser.

## Referències

* 1 2 «Algimia de Alfara». A: Gran Enciclopedia Temática de la Comunidad Valenciana. Editorial Prensa Valenciana, 2009.
* 1 2 3 4 5 Felipe Mª Garín y Ortiz de Taranco (dir.). «Sagunto: Algimia de Alfara: Iglesia parroquial de San Vicente Ferrer». A: Catálogo monumental de la provincia de Valencia. Valencia: Caja de Ahorros de Valencia, 1986, p. 402-403.
# Església parroquial de Sant Vicent Ferrer d'Aiòder

L'església parroquial de Sant Vicent Ferrer, localitzada a la plaça de l'Església d'Aiòder, a la comarca de l'Alt Millars és un lloc de culte catòlic catalogat com a Bé de rellevància local, segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat Valenciana, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007), amb codi identificatiu: 12.08.017-002.
Pertany al arxioprestat 9, La nostra senyora Verge de l'Esperança d'Onda, i es va dur a terme la seva consagració a Sant Vicent Ferrer l'any 1861.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de planta de tres naus, clarament separades per una sèrie de columnes, absis i cúpula. Presenta característiques de l'estil academicista valencià, sobretot en la seva façana. Presenta una petita torre campanar de planta quadrada.

## Referències

* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?
* ↑ http://www.obsegorbecastellon.es/parroquias/PaginaParroquia.php?idparroquia=42 Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
* 1 2 http://www.ayodar.es/content/paseo-por-municipio Arxivat 2015-08-10 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.turismodecastellon.com/103719_es/Templo-Parroquial-(Ay%C3%B3dar)-templo-t%C3%ADpico-de-la-construcci%C3%B3n-valenciana/ Arxivat 2015-05-12 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.fvmp.es/fvmp3/guia/4.2.guia-cul-patrimonio.html?codine=12017
# Església parroquial de Santa Magdalena (Arnes)

L'Església parroquial de Santa Magdalena és una església del municipi d'Arnes (Terra Alta) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una església barroca feta amb carreus i mamposteria, té tres naus i creuer. Totes les voltes foren fetes després de la guerra civil de 1936. Va ser edificada sobre una primitiva església gòtica, les restes de la qual encara es poden apreciar dins d'un pati que hi ha entre l'església i l'habitatge del capellà. Hi ha dues portes gairebé iguals amb arc rodó emmarcat per mitges pilastres estriades, arquitrau i fornícula superior. Està coberta amb teula i l'absis totalment pla. L'ornamentació vegetal és molt abundant. La porta frontal està actualment cegada. La torre-campanar, és de cos quadrat amb culminació octogonal.
El 1940 fou restaurada.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6

## Enllaços externs

* «Església parroquial de Santa Magdalena». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Església parroquial de la Immaculada

L'Església parroquial de la Immaculada és una església del municipi de Figueres (Alt Empordà) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici situat al costat de l'institut Ramon Muntaner. És de planta rectangular, de línies modernes. Consta d'una planta de soterranis destinada a cripta, una planta principal pel temple amb capacitat per 508 feligresos i les dependències pròpies del culte. A la banda est hi ha una primera i segona planta que serveix de rectoria. Presenta un campanar central sobre la façana, de tipus quadrangular. La façana presenta una planta baixa amb pòrtics que enllacen en una barana del primer pis, dividit en tres registres de tres finestres cada un.

## Història

El 1957, es presentà el projecte del temple, per l'arquitecte Claudi Díaz Pèrez. La primera pedra es va col·locar durant les Fires de 1958. Ocupa el lloc on s'aixecava l'antiga església de Sant Francesc, al costat de l'edifici de l'antic convent dels Franciscans, on avui hi ha l'Institut Ramon Muntaner. L'antiga església 1855 va perdre llur cúpula però la resta de l'edificació el 1877 encara estava dempeus.

## Referències

* 1 2
# Església parroquial de la Mare de Déu de l'Anunciació (Aldaia)

L'església de l'Anunciació és un temple catòlic situat al carrer de l'Església, 1, en el municipi d'Aldaia. És Bé de Rellevància Local amb identificador nombre 46.14.021-005.

## Història

Es va edificar als segles XVI i XVII.
En 1975, els pintors Juan Senent i Salomón Tárrega, nadius d'Aldaia, van donar les seues obres per ajudar a la parròquia en la construcció de les vidrieres. Senent va realitzar l'esbós de l'Anunciació, que figura en la part superior del cor. Tárrega va executar els quadres dels dotze apòstols que ocupen les finestres laterals. Aquestes obres es van subhastar, adquirint-se per diversos parroquians anònims que van finançar la construcció de les vidrieres.

## Descripció

En el Pla d'Ordenació Urbana de 1990 se li qualifica com el major caràcter monumental de la població. És de traça gòtica en l'estructura de la nau principal.
La protecció urbanística que gaudeix és de nivell integral, incloent la torre campanar. Només s'admet la restauració, repristinació i conservació en el temple i campanar. Respecte a la casa abadia, la protecció és ambiental i tipològica, per la qual cosa està permesa la rehabilitació amb reforma interior, però mantenint tant l'aspecte exterior com l'organització espacial interior; no podent-se ampliar en altura i tenint restringida l'ampliació als patis.

## Referències

* 1 2 http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?
* ↑ http://archivalencia.org/contenido.php?a=87&pad=87&modulo=64&id=159&v=63 Arxivat 2020-07-17 a Wayback Machine.
* ↑ «La Cofradía del Cristo de Aldaia inaugura la exposición “Testics de la Fe: els Apòstols y la Verge María, nostres grans guies”». El Periódico de Aquí, 18-07-2013 [Consulta: 13 juliol 2013].
* 1 2 «La Cofradía del Cristo de Aldaia inaugura la exposición “Testics de la Fe: els Apòstols y la Verge María, nostres grans guies”». El Periódico de Aquí, 18-07-2013 [Consulta: 13 juliol 2013].
# Església parroquial dels Sants Reis (Benissanó)

L'església dels Sants Reis és un temple catòlic ubicat a la localitat de Benissanó, a la comarca valenciana del Camp de Túria. És un Bé de Rellevància Local, amb el número 46.11.067-001.

## Història

L'església s'aixeca sobre un primer temple gòtic, el qual s'alçava al seu torn sobre l'antigua mesquita àrab. Va ser construït en la segona meitat del segle xvi amb el patrocini del senyors de la vila, les famílies Cavanilles i Villarrasa. Comptava amb una nau principa, dos laterals i una coberta d'artesonat mudèjar.
Enderrocada aquesta església primigènia, es va aixecar una de nova amb tres naus, rematades en testera plana i cor als peus. Va ser erigida en estil neogòtic, i compta amb tretze capelles. Al llarg del segle XX s'ha restaurat en diverses ocasions, com a l'any 1945, i posteriorment, a l'any 1983, la qual li va conferir l'aspecte actual.
Té quatre campanes, denominades Maria del Fonament (1866), Sant Vicent Ferrer (1942), Santa Bàrbera (1942) i Verge del Carme (1972).

## Art

L'església conserva tres quadres de l'antic temple: L'Adoració dels Reis del Pal de Sant Leocadi (segle xv, formava part de l'altar major original), un Natzarè atribuït a Joan de Joanes, i una imatge de la Mare de Déu dels Desamparats, del segle xvii.

## Referències

* ↑ http://www.ceice.gva.es/va/web/patrimonio-cultural-y-museos/brl
* ↑ «Església dels Sants Reis, Ajuntament de Benissanó». Arxivat de l'original el 2017-09-05. [Consulta: 4 setembre 2017].
* ↑ http://campaners.com/php/catedral.php?numer=116 Arxivat 2017-09-05 a Wayback Machine. Fitxa a Campaners.com