OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Habitatge al carrer Indústria, 6 (Tremp)

L'Habitatge al carrer Indústria, 6 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici situat entre mitgeres al carrer Indústria. L'edifici consta d'una construcció de quatre nivells, planta baixa i tres pisos. Destaca el parament de la façana, amb un revestiment simulant carreus. Les obertures, que estableixen un ritme simètric, compten amb un emmarcament de pedra, i s'alternen les obertures llindades i en forma d'arc rebaixat. Les baranes metàl·liques també presenten decoració geomètrica i seriada. El ràfec, en forma de cornisa motllurada, presenta decoració en daus.
# Habitatge al carrer Jaume Balmes, 13 (Molins de Rei)

L'Habitatge al carrer Jaume Balmes, 13 és una obra modernista de Molins de Rei (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un bloc d'habitatges d'estil modernista format per planta i dos pisos. La primera planta, pintada de color verd, consta de la porta d'accés i alguna finestra. El dos pisos estan formats per finestres endinsades amb petites baranes de ferro treballat. Cal destacar que algunes d'aquestes finestres són cegues. I que totes elles estan emmarcades per arcs de pedra rogenca. A l'alçada dels arcs corre un fris tot al llarg de la façana fet amb ceràmica vidriada de diversos colors i rematat per una petita franja vermellosa. L'edifici acaba amb un cos sobresortit amb emmerletats de pedra i ceràmica, figurant a un d'ells la data de 1914 i a un altre les inicials J.A.
# Habitatge al carrer Joan Maragall, 24 (Girona)

L'Habitatge al carrer Joan Maragall, 24 és una obra de Girona inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa senyorial entre mitgeres de planta i tres pisos. La base està decorada amb un encoixinat interromput per un gran pòrtic de columnes jòniques que sostenen un frontó triangular que emfasitza l'entrada. Les obertures del primer pis estan separades per columnes. La resta són d'arc de mig punt i les de l'eix central s'ennobleixen amb balustrada.
# Habitatge al carrer Lluís Pagès, 9 (Vilamaniscle)

L'Habitatge al carrer Lluís Pagès, 9 és una obra de Vilamaniscle (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres situat al centre del poble, de planta rectangular amb planta baixa i un pis. Es tracta d'un casal de poble construït aquest segle. Destaca la balconada del primer pis, les obertures de la qual tenen un guardapols. A la banda de llevant hi ha una gran terrassa elevada, amb una barana de balustres de pedra, que és utilitzada com a zona d'esbarjo. Des d'ella es pot accedir al jardí de la part posterior. La coberta és a dues aigües sustentada per cairats de fusta.
# Habitatge al carrer Lorenzana, 49 (Girona)

L'Habitatge al carrer Lorenzana, 49 és una obra de Girona inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i entresòl unificats amb un tractament encoixinat i amb un mateix tipus d'obertures de llinda recta amb cornises a planta baixa i arcs de punt rodó al centre i carpanells als laterals. A l'entresòl hi ha balcons semicirculars amb balustrades. El conjunt es remata amb una cornisa de motllures que té a sobre un nou pis de balconeres de punt rodó treballades, on la cornisa els fa de balcó corregut. El remat és una altra cornisa igual que l'altre. Les balconeres del cos central són de llinda recta treballada, igual que els brancals. El pany de paret és estucat a manera de pedres encintades. Els balcons i laterals, verticalment, tenen uns modillons a manera de pilastres. La composició general és simètrica respecte al cos central, amb balconeres. La façana posterior és en galeria i presenta un pati central.

## Història

Va ser dissenyat per Isidre Bosch i Batallé i construït el 1930.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Major, 13 (Sant Pere de Torelló)

L'Habitatge al carrer Major, 13 és una obra de Sant Pere de Torelló (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres, de planta baixa i dos pisos. Les obertures del primer pis conserven la llinda original i els brancals de carreus de pedra.
Aquesta casa reformada prové de la transformació de sagrers en habitatges i tallers per a oficis artesanals de l'època feudal. Correspon a un creixement de la ciutat del tipus "agrupat" que conforma espais públics molt irregulars i carrers estrets, perfectament adaptats a la topografia

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Major, 31 (el Pla de Santa Maria)

L'Habitatge al carrer Major, 31 és una obra del Pla de Santa Maria (Alt Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici en cantonada amb el carrer Rubinat. L'estructura de la façana ha estat modificada en la seva part dreta. La planta baixa presenta dues portes d'accés. La de l'esquerra, més gran, té arc escarser, amb la data de 1907 a la llinda. En el primer pis hi ha 4 balcons dels 5 originals, amb obertures rectangulars resseguides per motllures decoratives acabades en un frontó triangular. En el 2n pis o golfes hi ha encara les 5 finestres originals rectangulars i resseguides d'una motllura simple. L'entaulament està format per una cornisa sostinguda per carteles i una barana correguda. L'edifici està arrebossat, i en la part original resten les delimitacions de carreus.

## Història

Les característiques arquitectòniques i decoratives de la casa responen als criteris constructius del segle xix, tot i que les modificacions evidents que ha sofert (alteracions en les obertures...), juntament amb la manca de documentació que hi faci referència, dificultin la precisió en la data de construcció.

## Referències

* 1 2

## Enllaços externs

* «Habitatge al carrer Major, 31». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Habitatge al carrer Major, 36 a Santa Engràcia

L'Habitatge al carrer Major de Santa Engràcia, 36 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici que conserva força intacta la fesomia d'habitatge rural del segle xix. El parament de les façanes es veu avui mancat de l'arrebossat que el cobria. Destaca la configuració de les obertures, amb llindes d'arc rebaixat construïdes amb maons massissos disposats a sardinell. Els brancals, d'obra, mostren un disseny esplandit, a excepció de la porta principal que els té de carreus de pedra ben treballats.
# Habitatge al carrer Major, 57 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge al carrer Major número 57 de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) és un edifici modernista protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i quatre pisos que fa cantonada. A la planta baixa, les obertures d'una façana són d'arc pla i les de l'altre són amb llindes. En aquest pis l'arrebossat imita grans carreus de pedra i dovelles. Als quatre pisos superiors les obertures, que es disposen de forma regular, tenen la llinda decorada amb relleus vegetals i l'arrebossat també imita carreus de pedra però més petits que en la planta baixa.
Al primer pis un balcó corregut recorre les dues façanes, inclosa la cantonada que és arrodonida. Als tres pisos superiors també hi ha balcons correguts que fan la cantonada però només arriben fins a la meitat d'una de les façanes. La barana del terrat és un mur de pedra.
Sobre la porta d'entrada hi ha unes lletres en relleu amb la data 1915 i les inicials F.C.

## Referències

* «Habitatge al carrer Major, 57». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge al carrer Major, 78 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'Habitatge al carrer Major, 78 és una obra de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta baixa i pis amb teulada a una vessant sobre la façana, arrebossada. A la planta baixa, el mal estat de l'arrebossat deixa veure la construcció de pedres irregulars, mal tallades i enganxades amb argamassa, contrastant amb les grans pedres de les llindes i les dovelles que formen els muntants de les finestres i el balcó. La porta és un arc de mig punt rebaixat adovellat. La teulada és de teula àrab i sobresurt un ràfec per desaiguar sobre la façana.

## Història

Construcció datada a finals del segle xviii, que correspon a un moment d'esplendor de l'Hospitalet. Per primera vegada s'havia superat l'agricultura de subsistència i es començava a exportar. Hi ha un petit nombre de propietaris i una majoria de petits arrendataris escampats per La Marina. La població es completava amb els botiguers i artesans que s'instal·laren al carrer Major i, per primera vegada, amb un metge i un apotecari. Aquesta casa és de les poques que han restat d'aquell moment al carrer Major.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Manlleu, 15 (Vic)

L'Habitatge al carrer Manlleu, 15 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgera que consta de planta baixa, quatre pisos i coberta a dues vessants amb teula aràbiga. La part de la façana de la planta és revestida per carreus de pedra i s'hi obren dos portals, un de gran i l'altre de més petit que condueix a una escaleta. Els pisos tenen una gradació d'obertures segons l'alçada i en cada un d'ells s'hi obren balcons, als dos primers amb llindes d'arc escarser i els altres completament rectangulars. La façana és completament esgrafiada amb dibuixos geomètrics de color blanc i rogenc. L'estat de conservació és força bo, per bé que caldria una neteja a la pedra de la part baixa.

## Història

Situada a l'antic camí itinerant que arribava a la ciutat i que va començar a créixer al segle xii. Al segle xiii va creixent el raval del carrer de Manlleu i al segle xiv es comença a construir el convent de les clarisses entre aquest carrer i el de Santa Joaquima. Al segle xvi comença a construir-se Santa Clara la Nova i al segle xvii s'hi instal·len els carmelitans descalços (a l'actual Sant Miquel). A partir d'aquest segle es comencen a construir els eixamples de la ciutat i es refà el barri de Santa Eulàlia entre els carrer de Manlleu i els dels caputxins. Al segle xviii desapareix el portal d'aquest carrer. Al segle xix finalment acaba amb l'eixample de l'horta d'en Xandri entre aquest carrer i el Gurb.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Manlleu, 23 (Vic)

L'Habitatge al carrer Manlleu, 23 és una obra amb elements modernistes i barrocs de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgera que consta de planta baixa, dos pisos, golfes i coberta en teula aràbiga a dues vessants. La part de la façana de la planta ha estat reformada amb una gran obertura rectangular, apaïsada, amb angles arrodonits donant cabuda als portals i aparadors de la botiga. Al primer pis s'hi obren dues finestres conopials, una d'elles mutilada per la superposició d'un balcó que correspon al segon pis i té la barana de forja i la llinda també conopial. A l'altre costat i també al segon pis s'hi obre una finestra amb llinda gotitzant. A les golfes s'hi obren dues sèries de badius en grups de tres separats per columnes corínties. Els arcs de mig punt. Els ràfecs són de ceràmica vidriada i sostinguts per bigues. L'estat de conservació és mitjà, sobretot als pisos que semblen deshabitats.

## Història

Edifici fruit de diverses intervencions en els segles XVIII, XIX i XX. La reforma que es feu als anys 70 de la botiga al nostre entendre és força desafortunada.
Situada a l'antic camí itinerant que arribava a la ciutat i que va començar a créixer al segle xii. Al segle xiii va creixent el raval del carrer de Manlleu i al segle xiv es comença a construir el convent de les clarisses entre aquest carrer i el de Santa Joaquima. Al segle xvi comença a construir-se Santa Clara la Nova i al segle xvii s'hi instal·len els carmelitans descalços (a l'actual Sant Miquel). A partir d'aquest segle es comencen a construir els eixamples de la ciutat i es refà el barri de Santa Eulàlia entre els carrer de Manlleu i els dels caputxins. Al segle xviii desapareix el portal d'aquest carrer. Al segle xix finalment acaba amb l'eixample de l'horta d'en Xandri entre aquest carrer i el Gurb.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Manlleu, 31 (Vic)

L'Habitatge al carrer Manlleu, 31 és una obra eclèctica de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa entre mitgera. Consta de PB, 3 pisos i terrat. La façana és recoberta per carreus de pedra picada i les obertures estan emmarcades amb el mateix material. Ala planta hi ha dois portals rectangulars amb les inscripcions: D V M / 1879. Al 1er.p. hi ha un ampli balcó que ocupa tota la façana, al 2n dos balcons amb llurs portals però emmarcats d'estuc. Les llosanes de tots són de pedra i els pisos són separats horitzontalment per impostes. Sobre el tercer s'estén un ampli voladís i més reculada hi ha una balustrada que sostinguda per dos pilars laterals i un central protegeix el balcó.
L'estat de conservació es bo, es podria netejar la pedra.

## Història

L'edifici és obra del 1879 i correspon a un habitatge plurifamiliar.
Situat a l'antic camí itinerant que comunicava la ciutat amb el sector nord, va començar a créixer al S.XII, al XIII anà creixent com a raval. Al llarg dels segles s'hi van construir diversos edificis religiosos: l'edifici gòtic de Santa Clara nova i també els Carmelitans. Al S.XVII passà a formar part de l'eixampla barroca que al S.XVIII es va estendre pel barri de Santa Eulàlia i al S.XIX amb la construcció d'edificis a l'horta d'en Xandri fins al C/ DE Gurb.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Mestre Güell, 31 (Tàrrega)

L'Habitatge al carrer Mestre Güell, 31 és una obra de Tàrrega (Urgell) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Hi ha edificis de característiques arquitectòniques molt senzilles i de caràcter popular igual que la resta d'habitatges d'aquest carrer de Tàrrega. Totes elles són molt similars entre si. Aquest habitatge, entre mitgeres, de planta rectangular i molt estreta, està fet a base de grans carreus de pedra disposats regularment (planta baixa) i de maons a la resta de plantes. Està coberta amb teula àrab a una vessant.
L'edifici està estructurat en planta baixa i dos pisos, amb un eix vertical definit per la major part de les obertures. A la planta baixa hi ha dues portes, una gran portalada de molta amplada i amb forma d'arc rebaixat i per l'altra, hi ha una petita porteta, molt estilitzada i estreta, d'arc de mig punt, que seria l'accés a l'habitatge.
Pel que fa a la primera i segona planta s'obre una finestra a cadascuna centrada a la façana. Les dues són rectangulars i de la mateixa amplada. A més, les dues tenen balconada, amb l'única diferència que la de la primera planta és més gran que la segona. Ambdues aporten una barana de forja amb el mateix motiu decoratiu.
És un edifici amb una extraordinària senzillesa tipològica.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Montsalvatge, 30 (Olot)

L'Habitatge al carrer Montsalvatge, 30 és una casa eclèctica d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa entre mitgeres de planta rectangular i teulat a dues aigües sustentat per bigues de fusta. Disposa de planta baixa i dos pisos: la primera té un porta lateral i dues finestres emmarcades per un guardapols d'estuc que imita carreus de pedra. El primer pis té un balcó central, amb una sola porta d'accés, i dos de petits als costats. Les obertures del primer i segon pis estan coronades per un petit entaulament decorat amb motius florals. Les baranes dels balcons són bombades i tenen roses als punts d'unió dels ferros.

## Història

A començaments del nostre segle, a Olot convivien el Modernisme i el Noucentisme. Aquest darrer, amb les seves diferents corrents i contradiccions, tindrà la seva puntual aplicació a la capital de la Garrotxa. L'ala més típica i normativa es trobà representada pel Grup Escolar Malagrida i la Biblioteca Popular de la Mancomunitat (avui desapareguda). Una altra corrent noucentista s'entroncà amb l'arquitectura europea del moment i fou representada per l'arquitecte Rafael Masó. Hi havia un tercer grup que accentuà els aspectes eclèctics, historicistes i, fins i tot, acadèmics.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Mulleres, 42 (Olot)

L'habitatge al carrer Mulleres, 42 era una casa eclèctica d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Era un gran casal de planta rectangular i teulat a dues aigües amb els vessants vers les façanes principals. Disposava de planta baixa, amb sis crugies i sis portals d'accés. Eren destacables dues reixes de les finestres que portaven les inicials JC i la data 1864. Tenia dos pisos superiors amb sis balcons cadascun, alguns d'ells amb boniques reixes amb motius vegetals. La façana estava pintada de color groc i els marcs de les obertures de color blanc.

## Història

La urbanització del carrer Mulleres va tenir lloc a la segona meitat del segle xix. Són cases amb alguns elements clàssics, però que donen pas a una arquitectura molt més historicista i eclèctica. Obres importants d'aquest moment són la construcció de la plaça de Braus, el Teatre, petites esglésies i capelles, la urbanització de la sortida de l'Horta del Carme, però els projectes més importants són la plaça Clarà i el passeig de Barcelona. En algunes de les cases del carrer Mulleres intervenen alguns mestres d'obres importants: F. Salvat, J. Cordomí i E. Pujol.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Mulleres, 4 (Olot)

L'habitatge al carrer Mulleres, 4 és una casa eclèctica d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa de planta rectangular, amb teulat a dues aigües. Disposa de planta baixa i dos pisos superiors. L'estructura de la casa segueix un clar eix de simetria; la planta baixa té en la part central la porta d'accés rematada per un reixat amb poms de flors, i dues finestres a cada costat. Els dos pisos superiors tenen cadascun dues finestres i dues àmplies balconades. Aquestes darreres disposen d'unes baranes molt treballades, amb motius florals i vegetals; les del pis superior foren substituïdes per les actuals baranes, més senzilles.

## Història

La urbanització del carrer Mulleres va tenir lloc a la segona meitat del segle xix. Són cases amb alguns elements clàssics, però que donen pas a una arquitectura molt més historicista i eclèctica. Obres interessants d'aquest moment són la plaça de Braus, la urbanització de l'Horta del Carme, el Teatre o certes esglésies i capelles, encara que les obres més importants i de més envergadura són la Plaça Clarà i el Passeig de Barcelona. A algunes de les cases del carrer Mulleres intervingueren mestres d'obres importants com ara J. Salvat, J. Cordomí o E. Pujol.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Palau, 7 (Rupit)

L'Habitatge al carrer Palau, 7 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de carrer coberta a dues vessants amb el carener paral·lel a la façana, orientada a migdia. A l'extrem dret s'hi adossa un garatge. El portal és de forma rectangular, i es troba descentrat respecte al cos de l'edificació. Al damunt hi ha un sobrearc i al costat del porta s'hi obre una finestra rectangular, al primer dues més amb l'ampit motllurat i espieres i al segon dues més de les mateixes característiques, però de dimensions més reduïdes. A la banda de llevant, a nivell del primer pis, hi ha un ampli jardí i horta que s'aguanten sobre unes grosses arcades situades a la riba de la riera de Rupit. La part de ponent és gairebé cega.
Aquesta casa, com el palau, duu la inscripció següent: "SOLER" i a la finestra de la planta baixa hi ha l'any "1614". És construïda amb pedra unida amb morter.

## Història

Antiga casa lligada segurament al palau notarial, amb el qual fa espona, i que data de principis del segle xvii. Passat el despoblament del segle xiv, la vila de Rupit experimentà un lent creixement que arribar al punt més àlgid al segle xvii, fenòmens molt generalitzat, però que aquí fou més notable degut sobretot a l'establiment de francesos a la vila durant la guerra dels Segadors al 1654.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Palau, 8 (Rupit)

L'Habitatge al carrer Palau, 8 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgera d'un sol tram. És coberta a dues vessants amb el carener paral·lel a la façana, la qual es troba orientada a tramuntana. Consta de planta baixa i dos pisos. Presenta un portal adovellat a la planta, una finestra al primer, per damunt de la qual s'hi entreveu un arc de descarrega, i una petita finestra al segon. És construïda en pedra unida amb morter i arrebossada al damunt però està molt deteriorat i deixa veure la pedra a trossos. Els elements de ressalt són de pedra ben carejada i polida.

## Història

Casa situada al mateix carrer que l'antic palau notarial. Malgrat que aquesta edificació no presenti cap data constructiva pel lloc on està ubicada i per les característiques de la vila es pot situar entre els segles XVII-XVIII.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Pau Casals, 14 (Llagostera)

L'edifici del número 14 del carrer Pau Casals de Llagostera és una casa urbana entre mitgeres que té parets portants i dues plantes inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Cal remarcar els elements ornamentals del primer pis: balcons amb mènsules i baranes de ferro colat, pilastres jòniques amb baixos relleus i guardapols amb medallons. Una cornisa volada amb mènsules corona la façana. Edifici lligat a l'expansió urbana produïda durant el segle xix per l'impuls econòmic causat pel desenvolupament de la indústria del suro. És al costat de l'habitatge al carrer Pau Casals, 16, també inclòs en l'inventari.

## Vegeu també

* Llista de monuments de Llagostera

## Referències

* ↑ «Habitatge al carrer Pau Casals, 14». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 setembre 2014].
# Habitatge al carrer Pere Puig, 37 (Martorell)

L'Habitatge al carrer Pere Puig és una casa del municipi de Martorell (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un grup de cases construïdes en reble que, tot i les reformes, conserven les característiques de les construccions dels segles XVII-XVIII al carrer Pere Puig. La planta baixa és destinada a usos agrícoles (premsa de raïm, cups i celler) i habitació. El primer pis és destinat a habitació i el terrat, cobert i amb arcs oberts a la façana de migdia, és emprat per a usos agrícoles i per criar bestiar.

## Història

Entre els segles xvi i xviii Martorell experimentà un creixement lineal al llarg del camí. El carrer de Pere Puig (popularment carrer Nou) té el seu origen en aquest moment d'expansió i s'hi conserven encara cases amb restes dels primers moments de construcció. Moltes de les famílies que hi resideixen ho fan des del segle xvii.

## Referències

* 1 2