OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hospital Nostra Senyora de Meritxell

L'Hospital Nostra Senyora de Meritxell és l'únic hospital d'Andorra. El nom ve de la patrona del país, Nostra Senyora de Meritxell.
L'hospital va ser construït el 1993 en un lloc molt costerut d'Escaldes-Engordany. Està construït en 12 nivells. Els tres nivells més baixos són un aparcament per 267 cotxes. Els pisos superiors formen un bloc lineal en forma de S. Hi ha 192 habitacions individuals amb bany.
El desembre de 2018 es va inaugurar una instal·lació artística per commemorar el 70è aniversari de la Declaració Universal dels Drets Humans.
Es construirà una unitat de radioteràpia nova a l'aparcament de cotxes de l'Avinguda Fiter i Rossell, al costat de l'hospital, i s'hi connectarà mitjançant un ascensor.
Els pacients que necessiten ser tractats per especialistes poden ser enviats a Barcelona o Tolosa amb helicòpter.

## Referències

* ↑ «Hospital Nostra Senyora de Meritxell» (en castellà). [Consulta: 9 novembre 2023].
* ↑ RTVA, Andorra Difusió. «Stop Violències reivindica el dret a l'avortament en la inauguració d'una escultura sobre els Drets Humans | Andorra Difusió». [Consulta: 30 setembre 2019].
* ↑ Vella, Redacció, Andorra la. «La unitat de radioteràpia estarà comunicada amb l'hospital», 29-11-2018. [Consulta: 30 setembre 2019].
* ↑ Vella, Gerard del Castillo, Andorra la. «El Govern cobrarà per l'ús de l'helicòpter», 06-11-2018. [Consulta: 30 setembre 2019].
# Hochwasserbassin

L'Hochwasserbassin, antigament Retranchementgraben, és un canal al barri d'Hammerbrook a la ciutat estat d'Hamburg a Alemanya. Connecta el Südkanal, el Mittelkanal i fins a la fi dels anys 1950 el Nordkanal - avui terraplenat - al riu Bille.
Des de l'adquisició de la terra el 1338, la ciutat va continuar a excavar canals i canalets per a desguassar el terra, només 0,5m superior al msnm sovint inundats per temps de marejades forts. El canal va crear-se al segle xvii als prats molls de l'Hammerbrook amb el nom Retranchementgraben (fossat del baluard) per a la defensa avançada d'Hamburg. Al segle xix, l'enginyer anglès William Lindley va eixamplar-lo i integrar-lo al sistema de desguas de l'Hammerbrook i començar la urbanització dels prats molls.
És una via navegable de categoria 1, segons la nomenclatura de l'estat d'Hamburg. El canal va ser elegit per a acceptar vaixells d'habitatge el 2006.
* Conca del Bille (Bil·le)
Haken • Oberhafen • Oberhafenkanal • Schleusenkanal • Hochwasserbassin • Rückerskanal • Billekanal • canal de Billbrook • Bullenhuser Kanal • Tiefstackkanal • Steinbrookgraben • Glinder Au o Steinbek • Havighorster Graben • Forellenbach • Schleemer Bach • Barsbek • Jenfelder Bach • Bornbek • Bornmühlenbach • Ladenbek • Kampbille • Schleusengraben • Brookwetterung • Schulenbrooksbek • Dalbek • Knollgraben • Forstgraben • Trittauer Mühlenbach • Amelungsbek • Corbek • Schwarzer Au :

## Referències

* ↑ Hammerbrook
* ↑ Hamburgisches Wassergesetz (HWaG) , Hamburg, 14 de desembre de 2007
* ↑ hk, Heute Start für Hausbootprojekt, Hamburger Abendblatt, Hamburg, 14 de març de 2006 (traducció: Commença el projecte de vaixells habitatge)
# Esplai (Santa Maria de Palautordera)

L'Esplai és una obra noucentista de Santa Maria de Palautordera (Vallès Oriental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici aïllat de planta rectangular i coberta a dues vessants sobre encavallades i bigues de fusta. Els murs i els pilars són fets de maó i estan pintats de blanc. La façana principal té les obertures d'arc de mig punt, un portal flanquejat per dues finestres i al damunt hi ha un buit tripartit d'arc de mig punt, un portal flanquejat per dues finestres i al damunt hi ha un buit tripartit també d'arc de mig punt. El central és més alt. A la façana lateral nord hi ha dos portals més que donaven accés a l'antiga biblioteca i guarderia municipal.
Els elements formals són representatius del llenguatge noucentista.
Edifici inclòs al Pla parcial del 1981.

## Història

Aquest edifici està situat darrere l'Ajuntament, davant de les antigues escoles. Tots aquests edificis són representatius de l'arquitectura del primer terç del segle xx.
L'any 1923 era el Cercle Autonomista, el 1932 era el Cercle Autonomista Republicà i, després de la Guerra Civil, l'any 1939, era el Cafè España. A partir de 1977 "La Caixa" se'n va fer càrrec i va restaurar l'edifici per acollir la casa de cultura i l'esplai.

## Referències

* 1 2 3 4 5
# Òliba banyuda de Sri Lanka

L'òliba banyuda de Sri Lanka (Phodilus assimilis) és un ocell rapinyaire nocturn de la família dels titònids (Tytonidae). Endèmic de les muntanyes de Sri Lanka. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.
Tradicionalment s'ha considerat una subespècie de Phodilus badius.

## Referències

* ↑ «Òliba banyuda de Sri Lanka». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 17 gener 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 246. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Sri Lanka Bay-owl. Phodilus assimilis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 agost 2022].
# Andrei Mureșanu

Andrei Mureșanu (pronunciat en romanès: [anˈdrej mureˈʃanu]; nascut el 16 de novembre de 1816 a Bistrița – 12 d'octubre de 1863 a Brașov) va ser un poeta i revolucionari romanès de Transsilvània (aleshores Regne d'Hongria).
Nascut en una família de petit empresari al camp, va estudiar filosofia i teologia a Blaj. El 1838 va començar a treballar com a professor a Brașov. Va publicar la seva primera poesia a la revista Foaie pentru minte, inimă și literatură (Paper per a la ment, el cor i la literatura). Va ser una de les figures cabdals de la revolució de 1848 a Transsilvània, participant en la delegació de Brașov a l'Assemblea de Blaj el maig de 1848. El seu poema Deșteaptă-te, române!, composició basada en la melodia popular d'un vell himne religiós, es va convertir en l'himne dels revolucionaris. Nicolae Bălcescu la va anomenar "La marsellesa dels romanesos" per la seva capacitat de mobilitzar el poble per lluitar. El poema es va convertir posteriorment en l'himne nacional de Romania el 1990.
Després de la revolució, Mureșanu va treballar com a traductor a Sibiu, va fer publicar algunes obres patriòtiques a la revista Telegraful Român. El 1862 la seva poesia es va reunir en un sol volum. A causa de les males condicions de salut, va morir el 1863 a Brasov.

## Referències

* ↑ Ion., Buzași,. Andrei Mureșanu : biografia imnului național. Editura Didactică și Pedagogică, 1996. ISBN 973-30-5361-9.
* ↑ Pann, Anton, or 1797-1854. Imnul de stat al României. [Romania]: Editura Muzicală, [1990?]. ISBN 973-42-0084-4.
* ↑ «Preface». Witnessing Romania's Century of Turmoil, 20-12-2017, pàg. xiii–xviii. DOI: 10.1017/9781787441415.002.

## Bibliografia

* Mureșanu, Andrei, 1816-1863. Poezii, articole / Andrei Mureșanu ; antologie, postafat,a(s,i bibliografie de Ion Buzas,i. Seleccions. 1988 București : Editura Minerva, 1988. 248 p. ; 20 cm.
* Vasile Oltean - Imnul Național: Deșteaptă-te, române!, Ed. Salco, Brașov, 2005,ISBN 973-87502-1-0
* Pann, Anton, 1796 o 7-1854. Imnul de stat al României / [versurile d'Andrei Mureșanu ; música d'Anton Pann]. [Romania] : Editura Muzicală, [1990?] 1 partitura (16 pàg.) ; 29 cm. ISBN 973-42-0084-4

## Enllaços externs

* Enciclopèdia de les revolucions de 1848: Andrei Muresianu
# Espluga Redona

L'Espluga Redona és un cavitat natural del terme d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà.
Està situada al vessant sud-oriental del Turó de l'Espluga Redona, al nord de Mas Palou. És enlairada a la dreta del barranc de la Vall, al nord-oest de la Casa de la Vall.

## Etimologia

Segons Joan Coromines, el topònim Esplugues procedeix del mot comú llatí speluncas (coves o baumes).

## Referències

* ↑ Coromines, 1995.

## Bibliografia

* COROMINES, Joan. "Esplugues". Dins Onomasticon Cataloniae. Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de parla catalana. IV D-J. Barcelona: Curial Edicions Catalanaes i Caixa d'Estalvis i de Pensions de Barcelona "La Caixa", 1995. ISBN 84-7256-825-3.

## Enllaços externs

* L'Espluga Redona en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Laboratori de Llengües i Civilitzacions de Tradició Oral

El Laboratori de Llengües i Civilitzacions de Tradició Oral en francès (LACITO) és un laboratori de recerca (UMR) en col·laboració entre el Centre Nacional de la Recerca Científica, la universitat de París-III i la universitat de París-IV. Té la seu al Centre André-Georges Haudricourt del campus del CNRS de Villejuif, i hi treballen na cinquantena de persones.
El laboratori investiga i dona a conèixer llengües i cultures de tradició oral d'arreu del món. En termes més generals, participa en la investigació internacional en lingüística, la combinació de lingüística descriptiva, tipologia lingüística, lingüística històrica i reflexions teòriques sobre el llenguatge. També hi treballen investigadors etnòlegs, antropòlegs i especialistes en literatura oral.
Les recerques del centre es basen en estudis de camp efectuats en diverses regions lingüístiques i culturals: lengües del Pacífic, tibetano-birmanes, dravidiana camito-semita, bantu, swahili, balcànica… Els materials són descrits (gramàtica, diccionaris…) i s'analitzen en llurs components lingüístics (fonologia, morfologia, sintaxi, semàntica) o antropològics (interacció comunicativa, relació amb la natura o la cultura, simbolisme). Aquestes treballs se situen en el marc dels problemes actuals de tipologia, cognitiva, pragmàtica, lingüística històrica i areal…).
Mitjançant el programa d'arxivatge Pangloss, Lacito desenvolupa eines de programari informàtic per a conservar les dades en les llengües poc documentades accessibles alhora als investigadors i a les comunitats.

### Publicacions

* Adamou, Evangelia. Endangered Languages [Llengües en perill] (en anglès). The MIT Press, 2024, p. 264. ISBN 978-02-6254870-0.

## Referències

* ↑ «Les Carnets du Lacito» (en francès), 20-12-2024. [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ «Pangloss Collection» (en anglès, francès). CNRS. [Consulta: 2 març 2025].

## Enllaços externs

* Laboratori de Llengües i Civilitzacions de Tradició Oral - Lloc web oficial
# Òliba de Sulawesi

L'òliba de Sulawesi (Tyto rosenbergii) és un ocell rapinyaire nocturn de la família dels titònids (Tytonidae). Habita la selva humida de l'illa de Sulawesi. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Òliba de Sulawesi». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 17 gener 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 247. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Sulawesi Masked-owl. Tyto rosenbergii» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 agost 2022].
# Ariosoma ophidiophthalmus

Ariosoma ophidiophthalmus és una espècie de peix pertanyent a la família dels còngrids.

## Descripció

* Nombre de vèrtebres: 150-153.
* 181-192 radis tous a l'aleta dorsal.
* 142-152 radis tous a l'aleta anal.
* Aletes pectorals de coloració clara.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima tropical que viu entre 110-115 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic occidental: Saya de Malha.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Swainson W., 1838. The natural history and classification of fishes, amphibians, & reptiles, or monocardian animals. Londres. Nat. Hist. & Class. v. 1. i-vi + 1-368.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Karmóvskaia, E. S., 1991. The new species of conger eels (Congridae) from the western Indian Ocean. Voprosy Ikhtiol. v. 31 (núm. 6): 891-897.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Karmóvskaia, E.S., 1992. New species of conger eel (Congridae) from the western Indian Ocean. J. Ichthyol. 32(3):891-897.

## Bibliografia

* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Don Juan (pel·lícula de 2022)

Don Juan és una pel·lícula francobelga dirigida per Serge Bozon i estrenada el 2022. S'ha subtitulat al català.

## Repartiment

* Tahar Rahim: Laurent
* Virginie Efira: Julie
* Damien Chapelle: Naël
* Jehnny Beth: la directora
* Alain Chamfort: l'home tranquil

## Premis i reconeixements

* Festival de Cinema de Canes 2022: Selecció Estrenes de Canes

## Referències

* ↑ https://www.telerama.fr/cinema/sur-le-tournage-du-don-juan-version-comedie-musicale-de-serge-bozon-6932612.php
* ↑ Allociné. «Don Juan». [Consulta: 24 maig022].
* ↑ «Don Juan». Goita què fan, ara!. [Consulta: 2 març 2025].

## Enllaços externs

* Tràiler subtitulat al català
# Home de palla

La fal·làcia de l'home de palla (o fal·làcia de l'espantaocells) és una fal·làcia consistent a presentar la posició de l'adversari de manera voluntàriament errònia, formulant així un argument fàcilment refutable.
L'expressió ve del fet que si es combat contra una representació afeblida de l'adversari feta a mida de cadascú, és a dir, contra un home de palla, s'assegura una victòria fàcil.
Aquesta tècnica ha estat utilitzada al llarg de la història en debats polèmics, especialment en aquells en els quals hi ha temes carregats emocionalment, en els quals una ardent i entretinguda «batalla» vencent l'«enemic» solen ser més valorats que el pensament crític i la comprensió de les dues cares de l'assumpte.
Aquest ús específic del terme no s'ha de confondre amb l'ús més comú del terme, que ens remet a testaferro.

## Estructura

La fal·làcia de l'home de palla ocorre de la següent manera:
* La Persona 1 afirma X.
* La Persona 2 argumenta contra una falsa però similar Y, com si fos un argument contra X.

## Exemples

Els següents són alguns exemples de la fal·làcia de l'home de palla:
    A: Crec que és dolent que la canalla vagi sola per carrers molt transitats.
    B: Obligar els nostres fills a quedar-se tancats a casa és dolent per al seu desenvolupament emocional.
En cap moment A ha proposat que els fills es quedessin a casa, ha estat B qui ha deformat l'argument insinuant que l'única alternativa per mantenir els nens lluny de carrers transitats és que es quedin tancats a casa.
    A: Hauríem de liberalitzar les lleis sobre l'accés a l'alcohol.
    B: Tota societat amb accés indiscriminat a les substàncies intoxicants abandona la pròpia ètica i es perd a la recerca d'una gratificació immediata.
A no ha proposat pas un accés indiscriminat a l'alcohol, sinó una liberalització de les lleis que en permeten l'accés. L'argument de B es basa en una exageració de la posició adoptada per A.
    A: Els dies assolellats són bons.
    B: Si tots els dies fossin assolellats no tindríem pluja, i sense pluja, hi hauria fam i mort.
En aquest cas, B reformula erròniament l'afirmació d'A, atribuint-li la idea que A voldria només dies de sol, i argumenta contra aquesta asserció. En realitat A no ha dit res sobre els dies plujosos.

## Referències

* ↑ Downes, Stephen. «The Logical Fallacies». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 17 gener 2015].

## Enllaços externs

* Logical Fallacy: Straw Man (anglès)
# Espluga de la Pentinella

L'Espluga de la Pentinella és una cavitat del terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en territori del poble d'Hortoneda.
Està situada al vessant de ponent de la Serra del Banyader, a la dreta del barranc de la Coma de l'Olla, a migdia del Roc de la Pentinella, a llevant de les Costes de Cantellet.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Òliba de Taliabu

L'òliba de Taliabu (Tyto nigrobrunnea) és un ocell rapinyaire nocturn de la família dels titònids (Tytonidae). És endèmic de l'illa Taliabu, a les illes Sula, a prop de l'est de Sulawesi. El seu estat de conservació es considera vulnerable.

## Referències

* ↑ «Òliba de Taliabu». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 17 gener 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 247. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Taliabu Masked-owl. Tyto nigrobrunnea» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].
# Arisemus guhli

Arisemus guhli és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Rüdiger Wagner i Wolfgang Joost, 1994. On a small collection of Psychodidae (Diptera) from Colombia. Studies on Neotropical Fauna and Environment. Vol. 29, núm. 2. «Enllaç».
* ↑ Lista actualizada de los psicódidos (Diptera: Psychodidae) de Colombia (castellà)
# Espluga del Canalot

L'Espluga del Canalot és una cavitat del terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en territori de l'antic poble d'Herba-savina.
Està situada a la paret de la Serra de Pessonada al nord-oest d'Herba-savina, a prop i a llevant del Forat Negre, a migdia de la Tuta i a ponent de l'Espluga del Josep.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Aurela Nerlo

Aurela Nerlo (Glogów, Polònia, 11 de febrer de 1998) és una ciclista polonesa que, des de 2024, competeix amb l'equip francès Winspace. Prèviament, havia corregut amb el CCC-Liv (2020) i el Massi - Tactic Women Team (2022 i 2023).
Els seus millors resultats són el segon lloc a l'Omloop Het Nieuwsblad de 2025 i a la classificació general del Tour de Feminin de 2019, el subcampionat al Campionat Nacional de Polònia de Contrarellotge de 2021 i el tercer lloc al de 2019, classificació que li va servir per a guanyar el Campionat Nacional de Polònia de Contrarellotge sub-23.

## Referències

* ↑ «El Massi-Tactic fitxa sis ciclistes més». Diari de Girona, 27-10-2021. [Consulta: 4 juliol 2023].
* ↑ «Women's peloton late to Claes: The favourites cancel themselves out as break wins Omloop Nieuwsblad» (en anglès). Escape collective, 01-03-2025. [Consulta: 3 març 2025].
* ↑ «Aurela Nerlo». Procyclingstats.com. [Consulta: 13 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Pàgina personal a Procyclingstats.com
# Home pilota

L'home pilota és una peça destacada del Museu de Joguets i Autòmats de Verdú. Es tracta d'un autòmat fabricat al nord d'Àustria, aproximadament el 1930. El museu va adquirir la peça procedent d'una col·lecció italiana. La joguina ha esdevingut la imatge representativa del museu, i fins i tot se li ha fet una cançó, l'Ska de l'home pilota, i d'altres activitats relacionades. La joguina té la seva pròpia pàgina en algunes xarxes socials, com el Facebook.

## Ska de l'home pilota

Durant l'estiu de 2009 es va realitzar un càsting entre diversos nens de la vila de Verdú per participar en l'enregistrament d'un videoclip promocional de l'home pilota. Es tracta d'una cançó de ska en què canten diversos nens del poble. També es va enregistrar un videoclip, de Raül Calabria i Laia Balasch.

## Referències

* ↑ «100.000 visitants ja han descobert el Museu de Joguets de Verdú, el més singular d'Europa». Museu de Joguets i Autòmats. [Consulta: 5 maig 2011]. PDF
* ↑ «El Museu de Joguets de Verdú fa cinc anys». icat.fm. [Consulta: 5 maig 2011].
* ↑ «El Museu de Joguets i Autòmats de Verdú fa l'home pilota en xocolata». 3cat24.cat, 12-04-2006. [Consulta: 5 maig 2011].
* ↑ «Càsting al Museu de Joguets per triar els nens que ballaran l'Ska de l'Home Pilota». bondia.cat, Dijous 30, Juliol 2009. [Consulta: 5 maig 2011].
* ↑ Ska de l'home pilota

## Bibliografia

* «El discret encant de Verdú». Descobrir.cat, 2010. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 5 maig 2011].

## Enllaços externs

* Ska de l'home pilota.
# Esplugueta de Roca de Cavalls

L'Esplugueta de Roca de Cavalls és una cavitat del terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en territori del poble d'Hortoneda.
Està situada al sud-est de la Roca de Cavalls, a ponent dels Clots de la Bòfia i al nord de les Solanes. Una mica més al nord hi ha l'Espluga de Roca de Cavalls.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Jardins de Montserrat Figueras

Els Jardins de Montserrat Figueras són una zona verda del barri de l'Antiga Esquerra de l'Eixample de Barcelona, situats a l'interior d'illa delimitada pels carrers de Còrsega, Casanova, Villarroel i París.

## Història i descripció

Inaugurats el 2018, estan dedicats a la soprano Montserrat Figueras i Garcia, referent en el repertori vocal de les èpoques medieval, renaixentista i barroca.
Tenen una superfície de 1,500 m² i compten amb zones d'estada i dues àrees de jocs infantils situades en una zona de sauló. L'espai compte amb un camí perimetral que recorre les diverses àrees d'estada, caracteritzades per diversos tipus de vegetació i mobiliari urbà. Diversos desnivells al llarg del jardí combaten la sensació d'espai quadrat tancat.
S'hi troben les següents spècies arbòries: l'acàcia del Japó (Styphnolobium japonicum), la prunera de fulla vermella (Prunus cerasifera), la xicranda (Jacaranda mimosifolia) i l'auró (Acer buergerianum).

## Referències

* ↑ «Inauguració dels Jardins Montserrat Figueras». Ajuntament de Barcelona. Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 3 març 2019].
* ↑ Muñoz, Albert «Nou interior d'illa convertit en jardí públic a tocar del Clínic». betevé, 25-06-2016.
* ↑ «Arbrat de Zona». Ajuntament de Barcelona.
# Homo economicus

L'homo economicus és, en economia neoclàssica, el concepte utilitzat per a modelitzar el comportament humà racional i egoista davant d'estímuls econòmics. Aquest individu només existeix en la teoria, ja que en la pràctica les persones prenen decisions econòmiques relacionades amb factors que van més enllà del benefici i la probabilitat, com intenta demostrar l'economia del comportament.
Si en una ciutat on només visqués l'homo economicus hi hagués un producte que té 100 compradors quan costa 50 € i té 200 compradors quan en costa 40, seria fàcil preveure que si el preu baixa a 30 € els compradors pujarien a 300. Però, en la realitat els factors com ara la moda o el prestigi de la marca del producte influeixen i fan que la demanda no segueixi un patró estricte com el que seguiria l'homo economicus.

## Referències

* ↑ Edmund Conway, 50 cosas que hay que saber sobre economía, capítol 46. Ed. Ariel, ISBN 978-84-344-6906-8 (castellà)