OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ermita de la Mare de Déu del Roser de Los Montesinos

L'ermita de la Mare de Déu del Roser està situada en un extrem de la plaça que conformava el poblat agrícola i la casa senyorial de la hisenda La Marquesa al municipi de Los Montesinos (Baix Segura, País Valencià). Va ser originalment depenent de la parròquia de Sant Miquel de les Salines. En 1829, a conseqüència de la reorganització eclesiàstica realitzada pel bisbe Félix Herrero Valverde, va adquirir la categoria de temple parroquial, amb la missió de donar assistència religiosa als llauradors dels camps adjacents i als habitants de Los Montesinos. Va ser clausurada en 1990 i va passar a dependre el seu territori de feligresia a la parròquia de Los Montesinos.
L'edifici presenta planta rectangular, amb coberta a dues aigües, i torre-campanar rematat en capella. Posseeix dues naus, una central finalitzada en l'altar major i una altra lateral amb capelles dedicades al Sant Crist Crucificat i a la Immaculada Concepció, en l'extrem de la qual es localitza la sagristia. La torre és de planta quadrada, amb tres campanes allotjades al tercer cos de la mateixa.
Ha sofrit diverses reformes, entre les quals cal assenyalar les realitzades pels Jesuïtes, propietaris de la hisenda al segle xviii, i les dutes a terme a mitjan segle xix, després de l'impacte del terratrèmol que va assolar la comarca l'any 1929.
En la primera setmana d'octubre, els veïns de Los Montesinos organitzen una romeria i altres celebracions religioses i festives en record de la seua primitiva parròquia.

## Referències

Aquest article incorpora material procedent de la pàgina web de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que mitjançant una autorització va permetre agregar contingut i imatges i publicar-los sota llicència GFDL.
# Feng er ti ta cai

Feng er ti ta cai (風兒踢踏踩), comercialitzada com a Cheerful Wind es una pel·lícula de drama romàntic de Taiwan del 1981 dirigida per Hou Hsiao-hsien, i protagonitzada per Kenny Bee, Anthony Chan i Fong Fei-fei, que ja havien protagonitzat la pel·lícula anterior del director, Jiu shi liu liu de ta.

## Argument

Hsing-hui és una assistent de fotografia que treballa en el rodatge d'un anunci a les illes dels Pescadors dirigit pel seu company i parella Lo Zai, originari de Hong Kong. Durant el rodatge, Hsing-hui coneix Chin-tai, un home cec de visita a l'illa i que és contractat per participar en l'anunci. Ambdós comencen una estreta amistat que finalment es converteix en un romanç.

## Repartiment

* Kenny Bee: Chin-tai
* Feng Fei-fei: Hsing-hui
* Anthony Chan: Lo Zai

## Referències

* ↑ Cheerful Wind, a theweereview.com
* ↑ Cheerful Wind a Fareastfilm.com

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# Anaheim Ducks

Els Anaheim Ducks (els ànecs d'Anaheim en català) són un equip professional d'hoquei sobre gel de la ciutat d'Anaheim (Califòrnia, Estats Units). L'equip juga a la National Hockey League a la Divisió Pacífic de la Conferència Oest.
L'equip té la seu a l'Honda Center inaugurat el 1993 amb el nom d'Anaheim Arena i té una capacitat de 17.000 espectadors. Els seus colors són el negre, el daurat, el taronja i el blanc. L'equip juga amb jersei i pantalons negres a casa i amb jersei blanc i pantalons negres a fora. I sempre amb franges daurades, taronges i blanques.

## Història

L'equip fou fundat el 1993 per la Walt Disney Company amb el nom de "Mighty Ducks of Anaheim" (els poderosos ànecs), basat en la pel·lícula "The Mighty Ducks". Es va triar la ciutat d'Anaheim per estar a prop de Disneyland, gràcies a la pel·lícula de Disney el màrketing de l'equip va ser un èxit els seus primers anys. La història es basava en l'autosuperació d'uns nois desafortunats i perdedors que van aconseguir ser campions. Des del 2004 el club pertany a Henry Samueli i a la seva dona Susan, que el 2006 van canviar el nom de l'equip per l'actual.
El 2003 l'equip va aconseguir arribar a la final de la Copa Stanley però va ser vençut pels New Jersey Devils. Finalment va aconseguir guanyar la Copa Stanley el 2006 guanyant els Ottawa Senators a la final. També ha aconseguit ser campió de conferència dues vegades (2002/3 i 2006/7).

## Palmarès

* Stanley Cup: 1 (2006-07)
* Clarence S. Campbell Bowl (Campió de la Conferència Oest): 2 (2002-03, 2006-07)

## Enllaços externs

* Lloc web oficial dels Anaheim Ducks
# Embassament de Contreras

L'embassament de Contreras està situat al municipi de Villargordo del Cabriol, a la comarca Requena-Utiel, País Valencià i La Pesquera, Mira, Enguídanos i Minglanilla a la província de Conca Es va construir l'any 1974 al llit del riu Cabriol sobre una superfície de 2748 hectàrees, amb una capacitat màxima de 874 hm³. Té una pressa de gravetat. Este embassament pertany a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

## Referències

* 1 2 «Contreras, embalse de». A: Gran Enciclopedia Temática de la Comunidad Valenciana. Editorial Prensa Valenciana, 2009.
* ↑ dacermi. «Presa de Contreras» (en castellà), 26-08-2015. [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ Felipe Mª Garín y Ortiz de Taranco (dir.). «Requena: Villargordo del Cabriel: Puente sobre el río Cabriel». A: Catálogo monumental de la provincia de Valencia. Valencia: Caja de Ahorros de Valencia, 1986.
# Ermita de la Soledad (Fuente el Saz de Jarama)

L'Ermita de la Soledad està situada als afores del nucli urbà del municipi espanyol de Fuente el Saz de Jarama, a la Comunitat de Madrid. Es tracta d'una ermita xicoteta, de planta rectangular, quasi quadrada, amb sostre de quatre aigües. Tota la fàbrica de l'ermita és d'aparell toledà, és a dir, de rajola i mamposteria amb fileres de rajoles del mateix material.
Presenta una façana senzilla, amb un accés amb arc de mig punt rebaixat, emmarcat per dos xicotets buits amb reixa. Una de les façanes laterals té arcs similars, que pareix ser un altre accés, avui tancat.
Es pareix a un morabit musulmà i el seu principal valor és l'enteixinat interior amb forma d'artesa, de gran qualitat des del punt de vista de la fusteria de llaç. L'interior es cobreix amb sostre de fusta vuitavada de limes mohamars, amb tirants sostinguts amb cans lobulats; té decoració de llaceria i a les petxines s'observa el motiu de servilleta en dos d'elles, i el llaç amb cupulins a les altres dos, que segueix el model toledà propi del segle xvi.

## Referències

El contingut d'aquest article incorpora material de la declaració d'un bé d'interès cultural publicada a BOE Nº 186 el 5 d'agost de 1995 (text disponible en línia), considerada de domini públic de conformitat a allò dispost a l'article 13 de la Llei de Propietat Intel·lectual espanyola (castellà).
# Escut de Santa Bàrbara

L'escut oficial de Santa Bàrbara té el següent blasonament:
Escut caironat: de gules, una torre d'argent oberta sobremuntada d'un copó d'argent. Per timbre una corona mural de vila.

## Història

Va ser aprovat el 31 de març de 1994 i publicat en el DOGC el 20 d'abril del mateix any.
La torre i el calze són els atributs de santa Bàrbara, la patrona de la vila. La torre també recorda que la localitat va pertànyer al municipi de Tortosa fins al segle xviii (les armes de Tortosa són una torre d'argent sobre camper de gules).

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Montsià

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 31 de març de 1994, pel qual es dona conformitat a l'adopció de l'escut municipal de Santa Bàrbara.» (pdf). DOGC num. 1886, 20-04-1994. [Consulta: 23 juny 2010].
# Embassament de Guadalest

L'embassament de Guadalest és un embassament situat al terme municipal del Castell de Guadalest, a la comarca valenciana de la Marina Baixa. Altres municipis pròxims al pantà són Benimantell, Benifato i Beniardà.
L'embassament rep les aigües del riu Guadalest, afluent el riu Algar. Amb una capacitat de 13 hm³ i una superfície de làmina de 86 hà. La presa, de 77,2 metres d'altura, és de gravetat.

## Enllaços externs

* Fitxa del Ministeri Arxivat 2010-06-20 a Wayback Machine.
* Estat del l'embassament en temps real
# Ermita de la Verge dels Dolors (Otos)

L'ermita de la Mare de Déu dels Dolors és una ermita situada en l'entrada sud del poble, en la seua part més elevada, en el municipi d'Otos. És un Bé de Rellevància Local amb identificador nombre 46.24.185-003.

## Història

L'edifici es va construir a finals del segle xviii, però el seu aspecte actual és fruit de la remodelació efectuada cap a 1970, en la qual entre altres intervencions es va eliminar l'habitatge de l'ermità. Fins als primers anys del XXI, quan va ser restaurada novament, presentava un estat d'abandó tant en el seu exterior com interiorment.
A inicis del segle xxi, se celebra culte únicament el dia de la seua festa, el Divendres de Dolors, i la benedicció del Diumenge de Rams.

## Descripció

Inicialment es trobava apartada del nucli urbà. A inicis del segle xxi disposa en el seu entorn d'espais recreatius, inclosa una petita arbreda.
Es tracta d'un edifici senzill i auster, els murs laterals del qual estan reforçats per contraforts. Es cobreix amb teulada a dues aigües. L'accés a la porta el faciliten dos graons d'irregular grandària. La porta està amb llinda i sobre ella hi ha una finestra allargada, amb arc de mig punt i protegida per una cornisa amb teuladeta. En els costats de la façana ja són visibles dos contraforts. Sobre el capcer s'alça una senzilla espadanya d'un sol clar amb la seva campana.
L'interior està cobert per volta de canó amb arcs torals recolzats sobre pilastres. La decoració pictòrica d'estil romàntic recorda a l'escola de Muñoz Degrain. Hi ha altars laterals poc profunds amb diverses imatges sacres. El presbiteri està aixecat sobre graderies. Albergant un altar i un retaule neoclàssic pintats. En una fornícula amb vidre es conserva la imatge de la titular.

## Referències

* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?
* 1 2 3 4 5 http://www.ermitascomunidadvalenciana.com/vvboto.htm Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
# Estació de Vimbodí

Mapa sinòptic línia R13 :
Mapa sinòptic línia R14 :
Vimbodí és una estació de ferrocarril propietat d'adif situada al nord de la població de Vimbodí, a la comarca catalana de la Conca de Barberà. L'estació es troba a la línia Tarragona-Reus-Lleida i hi tenen parada trens de les línies R13 i R14 dels serveis regionals de Rodalies de Catalunya, operat per Renfe Operadora.
Aquesta estació es va posar en funcionament l'any 1865 quan va entrar en servei el tram construït per la Companyia del Ferrocarril de Montblanc a Lleida (posteriorment LRT) entre Montblanc (1863) i Vimbodí.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 3.000 passatgers.

## Serveis ferroviaris

Serveis regionals de Rodalies de Catalunya :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Lleida Pirineus | Vinaixa | | L'Espluga de Francolí | Barcelona-Estació de França Barcelona-Sant Andreu Comtal |

## Referències

* ↑ «Conegueu la línia R14». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2012-01-13. [Consulta: 23 febrer 2012].
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
* Renfe Operadora
# Anegada

L'illa de l'Anegada pertany a les illes Verges Britàniques, sent una de les majors illes d'aquest territori amb 38 km². És una petita illa caribenya destacada per albergar una interessant fauna tant terrestre (Cyclura pinguis) com marina. De fet està envoltada pel Horseshoe Reef, un dels principals esculls coral·lins del Carib i del món.
La població (uns 200 habitants) es dedica principalment al turisme, enfocat cap a la pesca esportiva.
# Mala conducta

Mala conducta (títol original en anglès, Bad Behaviour) és una pel·lícula de comèdia negra neozelandesa del 2023 dirigida i escrita per Alice Englert en el seu debut com a directora. Englert també protagonitza la pel·lícula al costat de Jennifer Connelly, Dasha Nekrasova, Karan Gill, Marlon Williams i Ben Whishaw. S'ha doblat al català.
La pel·lícula es va estrenar al Festival de Cinema de Sundance el 21 de gener de 2023 i es va projectar en una selecció de cinemes de Nova Zelanda el 2 de novembre de 2023.

## Referències

* ↑ Kroll, Justin. «Jennifer Connelly & Ben Whishaw To Star In Alice Englert's 'Bad Behaviour'». Deadline Hollywood, 29-06-2022. [Consulta: 25 gener 2023].
* ↑ «Mala conducta». Goita què fan, ara!. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ D'Alessandro, Anthony; Patten, Dominic. «Sundance Film Festival Lineup Set With Ukraine War, Little Richard, Michael J. Fox, Judy Blume Docs; Pics With Anne Hathaway, Emilia Clarke, Jonathan Majors; More». Deadline Hollywood, 07-12-2022. [Consulta: 25 gener 2023].
* ↑ Gleason, Emma. «Review: Jennifer Connelly grapples with enlightenment and rage in new darkly funny NZ film». The New Zealand Herald, 23-12-2023. [Consulta: 22 desembre 2023].
# Embassament de Maria Cristina

L'embassament de Maria Cristina se situa en el municipi de l'Alcora, en el País Valencià. Es va construir en el llit de la Rambla de la Vídua, sobre una superfície de 265 hectàrees i amb una capacitat de 18.3 Hm³. L'obra va ser construïda mitjançant una presa de gravetat amb una altura de 59 metres i una longitud en coronació de 318 m. El sobreixidor és de làmina lliure amb una capacitat de 500 m³/s. Es destina a la recàrrega dels aqüífers de la Plana, per aquest motiu, des de la presa de Maria Cristina fins a la seva desembocadura en el riu Millars, el llit de la Rambla de la Vídua roman sec. Aquesta presa pertany a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

## Referències

* ↑ «Parte Estado Embalses» (pdf) (en castellá). Confederació Hidrogràfica del Xùquer. [Consulta: 27 abril 2020].
# Acroleïna

L'acroleïna (nom sistemàtic: propenal) és el més simple dels aldehids insaturats. Se'n produeix molta però ràpidament reacciona amb altres productes a causa de la seva inestabilitat i toxicitat. Té una olor desagradable, agre, similar al greix cremat. Quan el glicerol s'escalfa a 280 °C, es descompon en acroleïna.

## Usos

Per a preparar resina de polièster, poliuretà, propilenglicol i glicerol entre d'altres. És un dienòfil per la Reacció de Diels-Alder, tot i que per la seva inestabilitat s'usa preferentment el propeonat d'etil.

## Risc per la salut

És un irritant sever dels pulmons i agent lacrimogen. Es va fer servir com arma química durant la Primera Guerra Mundial.

## Referències

* 1 2 3 4 «Acroleïna». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Ermita del Calvari (Talarn)

L'Ermita del Calvari és una obra de Talarn (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Construcció de dues portes, un més alt i ample cobert a quatre vessants amb creueta al vèrtex. La porta es troba en un mur enfonsat que forma la volta rebaixada del porxo annexe, en aquest la façana conserva les lloses de pedra del testari, la coberta de dues vessants. Els murs eren de carreus reblats, arrebossats i encalcinat. La coberta és de teula àrab.

## Història

Ha estat reparada recentment eliminant una coberta de fibrociment i reposant-la amb teula àrab. S'ha arrebossat de nou i repintat amb un blanc llampant.

## Referències

* 1 2
# Ungava

«Ungava» té aquests significats:
* Badia d'Ungava, gran badia al nord-est de la península del Labrador, Canadà
* Districte d'Ungava, districte creat el 1895 als Territoris del Nord-oest (Canadà)
* Península d'Ungava, península que es troba al nord de Nunavik, Quebec, Canadà
# Mòdul

Un A-mòdul és una estructura algebraica que involucra un anell A i un grup abelià. Es tracta d'una generalització de l'estructura d'espai vectorial en la qual el cos d'escalars és substituït per un anell.

## A-mòduls per l'esquerra

Sigui $A\,$ un anell i $M\,$ un grup abelià. El grup $M\,$ té estructura de $A$-mòdul per l'esquerra si l'anell $A\,$ opera linealment per l'esquerra sobre els elements de $M\,$, és a dir, si hi ha una operació externa de $A\,$ sobre $M\,$:
    ${\begin{array}{ccc}A\times M&\longrightarrow &M\\(\lambda ,x)&\longmapsto &\lambda x\\\end{array}}$
amb les condicions de linealitat
* $\lambda (x+y)=\lambda x+\lambda y\,$
* $(\lambda +\mu )x=\lambda x+\mu x\,$
* $(\lambda \mu )x=\lambda (\mu x)\,$
per a $\lambda ,\mu \in A$ i $x,y\in M$. Si, a més, l'anell té unitat, es demana que
* $1x=x\,$

## A-mòduls per la dreta

Si l'operació externa és per la dreta,
    ${\begin{array}{ccc}M\times A&\longrightarrow &M\\(x,\lambda )&\longmapsto &x\lambda \\\end{array}}$
amb les corresponents condicions de linealitat:
* $(x+y)\lambda =x\lambda +y\lambda \,$
* $x(\lambda +\mu )=x\lambda +x\mu \,$
* $x(\lambda \mu )=(x\lambda )\mu \,$
aleshores es tracta d'un $A$-mòdul per la dreta.

## A-mòduls bilàters

Si l'anell $A$ és commutatiu, aleshores és possible la identificació $\lambda x=x\lambda$, perquè les condicions $(\lambda \mu )x=\lambda (\mu x)\,$ i $x(\lambda \mu )=(x\lambda )\mu \,$ ja no són contradictòries. Aleshores $M$ té estructura de $A$-mòdul bilàter o, simplement, d'$A$-mòdul. El costum, però, és d'escriure'n les propietats i els càlculs com si es tractés d'un $A$-mòdul per l'esquerra.

## Exemples

* Si $A$ és un anell, ell mateix es pot considerar com a $A$-mòdul de manera natural:
       ${\begin{array}{ccc}A\times A&\longrightarrow &A\\(x,y)&\longmapsto &xy\\\end{array}}$
* Els grups commutatius són $\mathbb {Z}$-mòduls. En efecte, si $G$ és un grup commutatiu (notació additiva) i $n\in \mathbb {Z}$, l'operació externa de $\mathbb {Z}$ sobre $G$ donada per:
       ${\begin{array}{ccc}\mathbb {Z} \times G&\longrightarrow &G\\(n,g)&\longmapsto &{\begin{cases}\overbrace {g+g+\cdots +g} ^{n},{\mbox{ si }}n>0\\0,{\mbox{ si }}n=0\\-(\overbrace {g+g+\cdots +g} ^{n}),{\mbox{ si }}n<0\end{cases}}\\\end{array}}$
    dota el grup $G$ d'una estructura de $\mathbb {Z}$-mòdul.
* Els espais vectorials sobre un cos $K$ són $K$-mòduls.
* Si $\operatorname {Hom} _{A}(E)$ és l'anell d'endomorfismes d'un $A$-mòdul $M$, l'operació externa
       ${\begin{array}{ccc}\operatorname {Hom} _{A}(E)\times M&\longrightarrow &M\\(\varphi ,x)&\longmapsto &\varphi (x)\\\end{array}}$
    fa que $M$ es pugui considerar un $\operatorname {Hom} _{A}(E)$-mòdul.
* Si $A$ és un anell i ${\mathfrak {a}}\,$ n'és un ideal (per l'esquerra), aleshores el propi ${\mathfrak {a}}\,$, amb l'operació
       ${\begin{array}{ccc}A\times {\mathfrak {a}}&\longrightarrow &{\mathfrak {a}}\\(x,a)&\longmapsto &xa\\\end{array}}$
    és un $A$-mòdul (per l'esquerra), perquè, per a tot $a\in {\mathfrak {a}}$ i tot $x\in A$, el producte $xa$ pertany a ${\mathfrak {a}}\,$.
Viccionari
# Escut de Sollana

L'escut de Sollana és un símbol representatiu sense oficialitzar del municipi valencià de Sollana (Ribera Baixa). Té el següent blasonament:
| « | Escut quarterat. Al primer quarter, bandat d'atzur i d'argent de sis peces, tres de cada color. Al segon quarter, una creu de Sant Andreu de gules carregada de cinc escudets d'atzur; bordura de gules carregada de huit castellets d'or. Al tercer quarter, d'or, quatre pals de gules. Al quart quarter, de gules, la malla de cadenes d'or de Navarra. El timbra una corona ducal. Com ornament exterior i a manera de llambrequins, unes espigues d'arròs. | » |

## Història

L'escut no ha estat mai oficialitzat. Va ser creat l'any 1935 a instàncies de l'aleshores director del Centre de Cultura Valenciana, el doctor Francisco Vera Verdú, i l'alcalde de Sollana, José Magraner Claver; el disseny final, fet a partir d'un esbós primerenc del mateix doctor Vera, va ser executat per Ramón Añó Esparza.
Les armes del primer quarter són les d'en Ximén d'Urrea, que conquerí la vila als musulmans. Les del segon quarter són les de la casa de Portugal, que fundà el convent de l'Alcaissia. El tercer i quart quarters presenten les armes del duc d'Íxer, proveïdor de l'aigua del Xúquer.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Ribera Baixa
* Llista d'escuts del País Valencià

## Referències

* 1 2 3 Moleres Ibor, Juan. Ajuntament de Sollana. Historia de Sollana (en castellà), 2002.
* ↑ Ajuntament de Sollana. «Història i patrimoni cultural. L'escut municipal». www.sollana.es. [Consulta: 28 desembre 2015].
# Embassament de Tous

L'embassament de Tous, també conegut com el Pantà de Tous és un embassament del riu Xúquer situat entre les comarques valencianes de la Canal de Navarrés i la Ribera Alta, concretament entre els municipis de Millars i Tous. L'embassament arreplega les aigües del riu Xúquer i del seu tributari l'Escalona, amb una capacitat màxima de 378,6 Hm³.

## La Pantanada de Tous

    Vegeu: «Pantanada de Tous»
El de Tous és un embassament conegut pel tràgic succés que va ocórrer el 20 d'octubre de 1982 quan una descomunal crescuda del Xúquer va rebentar l'antiga presa del pantà, aleshores d'una capacitat de 80 Hm³. Les seues característiques, amb comportes i sense sobreeixidors, impediren l'evacuació de les aigües i provocaren la consegüent destrucció. Eixe trencament alliberà un cabal de 16.000 m³/s (a Alzira) que provocà l'arrasament dels pobles que se situaven aigües avall, sobretot els de la Ribera Alta.

## La nova presa

L'embassament actual es va acabar de construir en 1994 i compta amb una capacitat molt major que l'anterior. Entre els objectius de la presa es troba l'aprofitament hidroelèctric, la prevenció d'inundacions i el reg; les seues aigües assortixen el Canal Xúquer-Túria. Hi està permesa la navegació recreativa i la pesca.
Una muntanya pròxima a l'embassament és també tràgicament recordada per ser el lloc on, l'any 1993, es van trobar els cossos de les tres jóvens brutalment torturades i assassinades en relació al conegut com a Crim d'Alcàsser.
# Acropàquia tiroidal

L'acropàquia tiroidal és uns forma poc habitual d'acropàquia (un trastorn mèdic caracteritzat per la formació de nou os subperiòstic). De vegades s'associa amb la malaltia de Graves, i dermopatia tiroidal. però no amb altres causes d'hipertiroïdisme.
No existeix cap tractament efectiu per a l'acropàquia tiroidal, i és una manifestació extrema de les malalties autoimmunitàries de la tiroide.

## Referències

* ↑ Fatourechi V, Bartley GB, Eghbali-Fatourechi GZ, Powell CC, Ahmed DD, Garrity JA «Graves' dermopathy and acropachy are markers of severe Graves' ophthalmopathy». Thyroid, vol. 13, 12, Desembre 2003, pàg. 1141–4. DOI: 10.1089/10507250360731541. PMID: 14751035.
* ↑ Fatourechi V, Ahmed DD, Schwartz KM «Thyroid acropachy: report of 40 patients treated at a single institution in a 26-year period». J. Clin. Endocrinol. Metab., vol. 87, 12, Desembre 2002, pàg. 5435–41. DOI: 10.1210/jc.2002-020746. PMID: 12466333. Arxivat 2021-08-27 a Wayback Machine.