OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Procés geològic extern

Els processos geològics externs són la meteorització, l'erosió, el transport, la sedimentació i la diagènesi.
La meteorització és la disgregació i/o alteració dels materials de la superfície a conseqüència de l'acció estàtica de l'atmosfera. Es produeix pel simple contacte de les roques superficials amb l'atmosfera. N'hi ha dos tipus:
* Física/Mecànica: provoca la fragmentació de les roques sense que en canviï la composició química.
* Química: Les roques s'alteren químicament a causa de l'atac de diverses substàncies d'origen atmosfèric (aigua, oxigen,etc.).
L'erosió és l'efecte de desgast que experimenten les roques superficials i implica la pèrdua de materials sòlids o substàncies en dissolució que són arrencats dels seus llocs d'origen.
El transport: els materials dissolts són transportats en dissolució (transport químic), mentre que les partícules sòlides són transportades en forma sòlida (transport físic). En aquest cas les partícules poden ser transportades de diverses maneres (suspensió, arrossegament, reptació)
La sedimentació: els materials transportats es dipositen per acumulació de les partícules sòlides o per precipitació dels materials dissolts. Aquests materials són els sediments. La precipitació dels materials dissolts es produeix a conseqüència de variacions físiques o químiques del medi aquós (canvis de temperatura, de pressió, etc.).
La diagènesi: els sediments dipositats poden sofrir processos, més o menys intensos, que els transformaran en roques dures i coherents. El conjunt d'aquests processos s'anomena diagènesi, i el resultat final serà la formació d'una roca sedimentària.
# Projecte gràfic obert

L'Open Graphics Project (OGP) es va fundar amb l'objectiu de dissenyar un maquinari de codi obert / arquitectura oberta i un estàndard per a targetes gràfiques, dirigit principalment a programari lliure / sistemes operatius de codi obert. El projecte va crear una placa de desenvolupament i prototipatge reprogramable i tenia com a objectiu produir finalment una targeta gràfica d'usuari final competitiva i amb totes les funcions.

## OGD1

El primer producte del projecte va ser una targeta gràfica PCI anomenada OGD1, que utilitzava un xip de matriu de porta programable en camp (FPGA). Tot i que la targeta no tenia el mateix nivell de rendiment o funcionalitat que les targetes gràfiques del mercat en aquell moment, es pretenia que fos útil com a eina per crear prototips de la primera placa de circuit integrat específic d'aplicació (ASIC) del projecte, així com per a altres professionals que necessiten targetes gràfiques programables o plaques de prototipatge basades en FPGA. També s'esperava que aquest prototip atregués prou interès per obtenir algun benefici i atraure inversors per a la següent targeta, ja que s'esperava que costaria uns 2.000.000 de dòlars EUA per començar la producció d'un disseny ASIC especialitzat. Es planejava seguir variants de PCI Express i/o Mini-PCI. L'OGD1 va començar a enviar-se el setembre de 2010, uns sis anys després de l'inici del projecte i 3 anys després de l'aparició dels primers prototips.
Es publicaran les especificacions completes i els controladors de dispositiu de codi obert es publicaran. Tots els RTL es publicaran. El codi font dels controladors del dispositiu i de la BIOS es publicarà sota les llicències MIT i BSD. Es preveu que l'RTL (en Verilog) utilitzat per a l'FPGA i l'RTL utilitzat per a l'ASIC es publiqui sota la Llicència Pública General (GPL) de GNU.
Té 256 MiB de RAM DDR, es refreda passivament i segueix els estàndards DDC, EDID, DPMS i VBE VESA. També està prevista la sortida de televisió.
Components principals de la targeta gràfica OGD1 (que es mostra a la imatge)
    A) Parell de transmissors DVI A
    B) Parell de transmissors DVI B
    C) DAC triple de 10 bits de 330 MHz (darrere)
    D) Xip de TV
    E) SDRAM DDR 2x4 de 256 megabits (davant, darrere)
    F) Xilinx 3S4000 FPGA (xip principal)
    G) Lattice XP10 FPGA (interfície host)
    H) SPI PROM 1 Mibit
    J) SPI PROM 16 Mibit
    K) 3x 500 DAC MHz (opcional)
    L) Connector de vora PCI-X de 64 bits
    M) Connector DVI-I A i connector B
    N) Connector S-Video
    O) Connector de bus d'expansió de 100 pins

## Referències

* ↑ Open Graphics Project (en anglès).
* ↑ «OGD1's Now Available!» (en anglès). Arxivat de l'original el 15 juny 2017. [Consulta: 12 gener 2017].
* ↑ «First Open Graphics board appears» (en anglès). The Inquirer. Arxivat de l'original el 15 gener 2007.
* ↑ «OGD1 map guide» (en anglès). Open Graphics wiki. Arxivat de l'original el 27 setembre 2007. [Consulta: 4 setembre 2006].
# Prospect Park

Prospect Park és un parc públic al borough de Brooklyn de la ciutat de Nova York als Estats Units. Amb una superfície de 2,1 km² és un dels majors parcs de la ciutat de Nova York. El parc fou creat pels arquitectes Frederick Law Olmsted i Calvert Vaux. La creació del parc els va ser confiada al final de la dècada de 1850, després que van deixar el taller de Central Park. Va ser inaugurat el 1867. Els dos arquitectes tenien una preferència per a aquest.

## Dins de Prospect Park

* Long Meadow, la major praderia del parc que, amb 35ha, és el més llarg dels espais verds urbans dels Estats Units.
* Friends' Cemetery: cementiri quàquer, creat el 1846.
* Lookout Hill, turó on durant la guerra d'independència, els soldats britànics van enterrar els soldats americans.
* El quiosc de música Groove d'influències japoneses.
* L'om de Camperdown, plantat el 1872, que va inspirar la poetessa Marianne Moore.
* El Carrussel, creat als anys 1910 a Coney Island (Nova York) per Charles Carmel i qua va ser transportat a Prospect Park el 1952.
* El Prospect Park Zoo, obert el 5 d'octubre de 1993.
* El major llac de Brooklyn (240.000 m²).
* L'audubon Center, obert el 26 d'abril de 2002. L'edifici vell de 97 anys ha estat renovat completament per servir d'"Edifici d'acollida dels visitants".
* Pista de patinatge de Wollman, oberta el 1961, batejada del nom de Kate Wollman (la família havia fet una donació 600000 $ per a la construcció de la pista de patinatge de Central Park).

## A la rodalia de Prospect Park

* Gran Army Plaza, l'entrada nord del Park.
* El cementiri de Green-Wood.
* El Brooklyn Botanic Garden.
* La Brooklyn Public Library.
* Park Slope, Windsor Terrace, Kensington, i altres barris de Brooklyn.

## Referències

* ↑ «Prospect Park, el Central Park de Brooklyn - Qué ver, cómo llegar» (en castellà). [Consulta: 6 abril 2019].

## Enllaços externs

* Lloc web de Prospect Park (anglès)
# Rectoria de Sant Climent de Llobregat

La Rectoria de Sant Climent és la rectoria de l'Església parroquial de Sant Climent de la població de Sant Climent de Llobregat, Baix Llobregat, que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La Rectoria de Sant Climent està situada a ponent de l'Església parroquial de Sant Climent al carrer de l'Església, 20. Limita al nord amb un torrent, al sud amb un carrer, a l'est amb l'església i a l'oest amb una estreta faixa de terreny propietat de la casa rectoral, la qual limita amb un escorredor d'aigua. La rectoria és adossada al mateix temple parroquial. És un edifici format per arcades gòtiques i també per un arc d'ingrés de mig punt, adovellat a la manera del segle xvii, seguint, però, la tradició del gòtic. L'arc d'ingrès fou restaurat a principis de segle. Les arcades gòtiques estan disposades l'una obrint el vestíbul actual i l'altra en angle recte respecte d'aquesta, fent de divisòria de dos trams d'una àmplia nau interior, paral·lela respecte a la façana. Aquest espai, en anys anteriors en molt malt estat, es va reformar i recuperar i és on hi ha allotjat avui el Museu d'Eines del Pagès. Aquesta arcada interior és de diafragma i aguanta un sostre de bigues pla. El seu muntant de tramuntana arrenca d'una paret que a la part inferior té un bon tros d'opus spicatum, vestigi d'algun edifici anterior.

## Història

L'Sant Climent era una de les parròquies del terme de l'antiga Baronia d'Eramprunyà, una demarcació feudal del Baix Llobregat, que pertanyia als comtes reis fins al 1323 que fou venut als Marc. El lloc de Sant Climent havia gaudit de certa importància perquè hi passava l'antic camí que per Sant Boi i Begues s'adreçava cap a Vilafranca, camí documentat al segle x i que fou molt transitat durant tota l'edat mitjana. Així és sabut que el 1274 hi passà, de camí cap al Concili de Lió, Jaume I, en companyia d'Alfons el Savi, i que el 1285, quan el rei Pere el Gran que anava a Salou se sentí malalt, feu nit a Sant Climent acompanyat del seu metge Arnau de Vilanova. El 1323 el senyor d'Eramprunyà preferí que el mercat que per privilegi reial podia celebrar al lloc de la Roca de Gavà se celebrés a Sant Climent. En 1347 el senyor d'Eramprunyà, Pere March, feu una despesa d'11000 sous en obres al castell i a la vila de Sant Climent, que a conseqüència de la mala administració dels castlans es trobava en molt estat.

## Referències

* 1 2 Fort i Gaudí, Jordi. «La casa rectoral i els seus voltants». A: Sant Climent de Llobregat. Sant Climent de Llobregat: Arxiu Marià, 1980, p. 173-176. ISBN 84-300-4987-8.
* 1 2 3 «Rectoria de Sant Climent». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
* ↑ «Arxiu de la Baronia d'Eramprunyà». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 setembre 2015].

## Enllaços externs

* Fotografia de la Rectoria de Sant Climent a MDC (Memòria Digital de Catalunya)
# Serra de Faig-i-branca

La Serra de Faig-i-branca és una serra situada als municipis de la Pobla de Lillet a la comarca del Berguedà i de les Llosses a la comarca del Ripollès, amb una elevació màxima de 1.526,9 metres, a la Creueta (les Lloses).

## Referències

* ↑ «0403782.xml Serra de Faig-i-branca». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Băneasa (Constanța)

Băneasa (pronunciació en romanès: [bəˈne̯a.sa], nom històric: Parachioi, en turc: Paraköy) és una comuna al comtat de Constanța, al nord de la Dobruja (Romania). Va ocupar el rang de ciutat entre el 10 d'abril de 2004 i el 17 de gener de 2019, quan va ser reclassificat després d'un referèndum local celebrat l'onze de juny de 2017.

## Administració

A més de Băneasa, els pobles següents també formen part de la comuna:
* Negureni (nom històric: Caranlâc, Turkish)
* Făurei (nom històric: Calaicea, Turkish) - batejat probablement pel nom de Făurei, al comtat de Brăila
* Tudor Vladimirescu (nom històric: Regep Cuius, Turkish) - porta el nom de Tudor Vladimirescu, un revolucionari valac
L’antiga vila de Cărpiniș (nom històric: Ghiuvegea) es va fusionar amb la vila de Băneasa per la reforma administrativa del 1968.
El territori de la comuna també inclou l'antic poble Valea Țapului, situat a 43° 58′ 39″ N, 27° 43′ 35″ E﻿ / ﻿43.977622°N,27.726374°E﻿ / 43.977622; 27.726374, que es va perdre la seva condició per decret presidencial el 1977.

## Demografia

Segons el cens del 2002, Băneasa tenia 4374 romanesos (81,8%), 963 turcs (18%), 14 gitanos (0,2%) i 2 més. Segons el cens del 2011, Băneasa tenia 3538 romanesos (70,52%), 1145 turcs (22,82%), 332 gitanos (6,61%) i 2 més.

## Referències

* ↑ «Legea nr. 83/2004 pentru declararea ca orașe a unor comune» (en romanian). Lege5.ro. [Consulta: 26 febrer 2019].
* ↑ «Băneasa, orașul constănțean, trece la rangul de comună. Klaus Iohannis a semnat» (en romanian). DC News, 17-01-2019.
* ↑ «A trecut un an de când locuitorii din Băneasa au solicitat, în baza unui referendum, să nu mai fie orășeni! Pe cererea depusă la ministerul Dezvoltării s-a așternut praful…» (en romanian). Tomis News, 16-07-2018. Arxivat 21 October 2021$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Wikimapia, Location of Valea Ţapului, consultat al 20 de febrer del 2012
* ↑ Romanian 2002 Census
* ↑ Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: «Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune». Arxivat de l'original el 2016-01-18.
# Tersana Sporting Club

El Tersana Sporting Club (àrab: نادي الترسانة للألعاب الرياضية, Nādī at-Tirsāna li-l-Alʿāb ar-Riyāḍiyya, ‘Club de l'Arsenal per als Jocs Esportius’) és un club de futbol egipci de la ciutat de Guiza.

## Palmarès

* Lliga egípcia de futbol:
** 1962-63
* Copa egípcia de futbol:
** 1923, 1929, 1954, 1965, 1967, 1986
* Lliga del Caire de futbol:
** 1932-33
* Copa Sultan Hussein:
** 1927-28, 1929-30

## Referències

* ↑ «Egypt - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Egypt - List of cup winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Al-Masry SC Port Saïd

L'Al-Masry Sporting Club (àrab: النادي المصري البورسعيدي, an-Nādī al-Miṣrī al-Būrsaʿīdī, ‘Club Egipci de Port Saïd’) és un club egipci de futbol de la ciutat de Port Saïd. Al-Masry significa ‘l'Egipci.’

## Història

L'Al-Masry es fundà el 18 de març de 1920 a Port Saïd. Fou el primer club per als egipcis a la ciutat de Port Saïd.

## Colors

Els colors del club deriven de la bandera d'Egipte d'inicis del segle xx.

## Estadi

* Estadi de Port Saïd
** Capacitat: 17.988 espectadors
** Lloc: Al-Manakh, Port Saïd
** Inauguració: 1955

## Palmarès

* Copa egípcia de futbol
** 1997-98
* Copa Sultan Hussein
** 1932-33, 1933-34, 1936-37
* Lliga del Canal de futbol
** 1931-32, 1932-33, 1933-34, 1934-35, 1935-36, 1936-37, 1937-38, 1938-39, 1939-40, 1940-41, 1941-42, 1942-43, 1943-44, 1944-45, 1945-46, 1946-47, 1947-48
* Copa El-Ittihad el tanshiteya
** 1992

## Referències

* ↑ «Egypt - List of cup winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Web oficial (àrab)
* El-Masry Fans Arxivat 2011-12-11 a Wayback Machine.
* Masry Eagles Arxivat 2011-10-02 a Wayback Machine.
* masryclubfu Arxivat 2011-05-05 a Wayback Machine.
* Masry Lovers
# Adesio Lombardo Rossi

Adesio Lombardo Rossi (Montevideo, 2 de febrer de 1925 - Abans de 2004) fou un jugador de bàsquet uruguaià que va competir durant les dècades de 1940 i 1950.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on fou cinquè en la competició de bàsquet. Quatre anys més tard, als Jocs de Hèlsinki, guanyà la medalla de bronze en la mateixa competició.
El 1954 fou sisè en el Campionat del món de bàsquet. Va disputar tres edicions del Campionat sud-americà de bàsquet, guanyant el de 1947 i 1949 i sent subcampió el 1945.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Adesio Lombardo». [Consulta: 26 febrer 2025].
* ↑ «Adesio Lombardo - Basketball Stats, Height, Age | FIBA Basketball» (en anglès), 26-02-2025. [Consulta: 26 febrer 2025].
* ↑ «URUBASKET - Leyendas». Arxivat de l'original el 2010-12-24. [Consulta: 26 febrer 2025].
# Natsumi Tsunoda

Natsumi Tsunoda (japonès: 角田 夏実) (Yachiyo, Chiba, Japó, 6 d'agost de 1992) és una judoka japonesa, que competeix en la categoria de pes extra lleuger (actualment -48kg). Ha participat en 1 Olimpíada, guanyant 2 medalles (1 d'or) en els Jocs Olímpics de París. A més, ha guanyat 4 medalles (3 d'or) en els Campionats del Món i 2 medalles d'or en els Jocs Asiàtics.

## Trajectòria professional

Jocs Olímpics :
| Any | Seu | Posició | Prova |
| 2024 | París | 1 | -48 kg |
| 2024 | París | 2 | Equips mixt |
| Campionat del Món ||||
| 2017 | Budapest | 2 | -52 kg |
| 2021 | Budapest | 1 | -48 kg |
| 2022 | Taixkent | 1 | -48 kg |
| 2023 | Doha | 1 | -48 kg |
| Jocs Asiàtics ||||
| 2018 | Jakarta | 1 | -52 kg |
| 2023 | Hangzhou | 1 | -48 kg |

## Referències

* ↑ «Perfil oficial» (en anglès). Federació Internacional de Judo. [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ «Perfil olímpic» (en anglès). Olympics.com. [Consulta: 28 febrer 2025].
# Enrique Bernoldi

Enrique Bernoldi (Curitiba, 19 d'octubre de 1978) va ser un pilot de curses automobilístiques brasiler que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.

## A la F1

Enrique Bernoldi va debutar a la primera cursa de la temporada 2001 (la 52a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 4 de març del 2001 el G.P. d'Austràlia al circuit de Melbourne.
Va participar en un total de vint-i-nou curses puntuables pel campionat de la F1 disputades en dues temporades consecutives (2001 - 2002 aconseguint una vuitena posició com millor classificació en una cursa, i no assolí cap punt vàlid pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Posició | Punts |
| 2001 | Orange Arrows Asiatech | Arrows | Asiatech | AUS Ret | MAL Ret | BRA Ret | SMR 10 | ESP Ret | AUT Ret | MON 9 | CAN Ret | EUR Ret | FRA Ret | GBR 14 | ALE 8 | HUN Ret | BEL 12 | ITA Ret | USA 13 | JAP 14 | - | 0 |
| 2002 | Orange Arrows | Arrows | Cosworth | AUS DSQ | MAL Ret | BRA Ret | SMR Ret | ESP Ret | AUT Ret | MON 12 | CAN Ret | EUR 10 | GBR Ret | FRA NVQ | ALE Ret | HON | BEL | ITA | USA | JAP | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 29 (28) | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |

## Enllaços externs

* Perfil a IndyCar.com Arxivat 2008-03-22 a Wayback Machine.
# Viratge amb salt

Un viratge amb salt (en anglèsː "jump turn") és una tècnica d'esquí que s'utilitza en zones estretes i pendents, com ara dins una canal, que no permeten un gir complet en paral·lel o càrving. Els viratges amb salt impliquen la plantació del bastó amb el cos ben baix, seguit d'un salt ràpid aixecant ambdós esquís tot invertint la direcció de baixada dels esquiadors.

## Referències

* ↑ «Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 1r març 2025].
* ↑ «Ski technique: mastering jump turns». The Daily Telegraph (London), 09-03-2015.
# Xavier Soy i Soler

Xavier Soy i Soler (Bescanó, 3 d'agost de 1950) és un polític català, alcalde de Bescanó i diputat al Parlament de Catalunya en la V Legislatura
Militant de CDC des de 1977, fou escollit alcalde de Bescanó a les eleccions municipals de 1987 i ha mantingut el càrrec fins a les eleccions de 2015. Ha estat cap de gabinet de la Diputació de Girona de 1979 a 1981 per CiU, i de 1981 a 1999 delegat territorial del Govern de la Generalitat a Girona.
Fou elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1999 a la circumscripció de Girona. Ha estat membre de la Comissió d'agricultura, ramaderia i pesca del Parlament de Catalunya.

## Referències

* ↑ «Alcaldes de Bescanó». Arxivat de l'original el 2015-07-23. [Consulta: 22 juliol 2015].
* ↑ «Actual alcalde de Bescanó». Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 22 juliol 2015].
* ↑ «Membres de la Diputació de Girona». Arxivat de l'original el 2008-12-08. [Consulta: 16 juliol 2008].
* ↑ «Diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1999 a Girona». Arxivat de l'original el 2007-07-09. [Consulta: 16 juliol 2008].
* ↑ «Membre de la Comissió d'agricultura, ramaderia i pesca del Parlament». Arxivat de l'original el 2009-12-20. [Consulta: 16 juliol 2008].
# Plusvàlua

La plusvàlua és, genèricament, un augment de valor produït per causes externes sense haver-hi aplicat cap millora. I específicament en economia és l'augment de valor econòmic d'una propietat privada atès, no pas a una millora del propietari, sinó a l'augment de la demanda (a igual oferta), a l'especulació o a altres factors.
Molt sovint es fa referència a "la plusvàlua" en parlar de l'impost (generalment municipal) que grava l'increment de valor d'un terreny de naturalesa urbana (és a dir, d'un bé immoble com pisos, locals, etc.) quan se'n fa una transmissió (venda, herència o donació).
La plusvàlua pot provenir de béns i serveis diversos:
* a) renda del sòl, o part de la plusvàlua que es quedarà el terratinent pel monopoli del sòl.
* b) interès econòmic, o part de la plusvàlua que va a parar al capitalista que presta diners al propietari dels mitjans de producció.
* c) guany, o benefici industrial o comercial, marge de benefici que el capitalista considera que li correspon.

## Marxisme

Karl Marx aplicà el terme «plusvàlua» (o «plusvalor», segons algunes traduccions del terme alemany Mehrwert que emprà en la seva obra El capital) al treball que una persona assalariada fa de més, sense que aquest sigui remunerat, és a dir, el "treball impagat" que és extret de la força de treball del treballador per part del capitalista o empresari, més enllà del seu salari. La plusvàlua és així la base del procés d'acumulació del capital i és el punt central de la teoria del valor marxista, del conflicte de classes i l'explotació laboral de l'obrer sota el sistema capitalista.
Els marxistes troben exemples de plusvàlua també en aquells serveis que fa l'usuari i no és pagat, ni se li ofereix un descompte, per fer-ho; com les caixes automàtiques dels supermercats (el comprador paga el mateix que abans però ara fa la feina del caixer), l'autoservei de gasolineres, etc.

## Referències

* ↑ «Plusvàlua». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 17 gener 2016]
* ↑ «Impost de Plusvàlua — Ajuntament de Tarragona». [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ «Plusvàlua Impost sobre l'increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana». [Consulta: 17 gener 2016].
# Totalitarisme

El totalitarisme és un règim polític en què el govern intervé en tots els ordres de la vida d'un estat i que concentra tots els poders en mans d'un grup de persones o un partit, abolint o ignorant els drets polítics i les llibertats públiques. El totalitarisme és un concepte utilitzat pels politòlegs, especialment en la subdisciplina de la política comparativa, per descriure els règims moderns en què l'Estat regula gairebé tots els aspectes de la vida pública i privada.
Els analistes més importants del totalitarisme, com ara Karl Popper, Hannah Arendt, Carl Freidrich, Zbingniew Brzezinski i Juan Linz han descrit el totalitarisme de manera variada. Totes les definicions inclouen la mobilització de la població cap a una ideologia oficial de l'estat i la intolerància de les activitats que no estiguin d'acord amb els propòsits polítics de l'Estat, un alguns casos l'existència dels sindicats, les esglésies o els partits. Els règims totalitaris conserven el poder polític amb l'ús de la policia secreta, la propaganda, el control dels mitjans de comunicació, la regulació o la restricció de la llibertat de premsa, la crítica, i fins i tot l'ús de tàctiques terroristes.

## Referències

* ↑ «TOTALITARISMO in "Enciclopedia Italiana"» (en italià). [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ «Totalitarianism | Definition, Characteristics, Examples, & Facts | Britannica» (en anglès), 18-05-2023. [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ «Karl Popper: Political Philosophy | Internet Encyclopedia of Philosophy» (en anglès). [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ «BBC Radio 4 - In Our Time - What Hannah Arendt can teach us about totalitarianism» (en anglès britànic). [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ «Totalitarianism | Internet Encyclopedia of Philosophy» (en anglès). [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ «Authoritarian and Totalitarian Regimes - Juan Linz - [PDF Document]» (en anglès). [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ Burrowes, Robert «Totalitarianism: The Revised Standard Version». World Politics, 21, 2, 1969, pàg. 272–294. DOI: 10.2307/2009823. ISSN: 0043-8871.
* ↑ «Contextualizing "Totalitarianism" in the Classroom | Perspectives on History | AHA». [Consulta: 8 juliol 2023].

## Vegeu també

* Polarització política

## Enllaços externs

* "Totalitarismo" a Filosofia i pensament de Ramon Alcoberro (castellà)
* L'art dels totalitarismes
Feixisme :
Teoria :
Moviments :
Obres :
Organitzacions :
Història :
Categoria
Portal :
# Găujani

Găujani és una comuna de la província de Giurgiu, en Romania. Està formada per tres pobles: Cetățuia, Găujani i Pietrișu.

## Personalitats

* Mariana Nicolesco (n. 1948), soprano romanesa.

## Referències

* ↑ Cens de Romania de 2011: «Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune». Institutul Național de Statistică din România, 01-07-2013. Arxivat de l'original el 18 de gener 2016. [Consulta: 26 d’agost 2017].