OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Óblast de Sverdlovsk

L'óblast de Sverdlovsk - Свердловская область (rus) - és un subjecte federal de Rússia. El seu nom es va adoptar després de la Revolució Russa en honor de Iàkov Sverdlov. La capital n'és Iekaterinburg, anomenada Sverdlovsk en època soviètica.

## Població

Segons el cens rus del 2002 hi havia 4.486.214 habitants, dels quals eren urbans 3.943.529 i rurals 542.685.
Per grups ètnics, 28.957 (0,06%) no donaven dades de comunitat ètnica. La resta s'identificaven amb 148 grups ètnics, entre els quals:
* 4.002.974 russos (89%)
* 168.143 tàtars (3,75%)
* 55.478 ucraïnesos (1,2%)
* 37.296 baixkirs (0,8%)
* 27.863 maris (0,6%)
* 22.540 alemanys del Volga (0,5%)
* Altres

## Ciutats principals

| Vila | Nom rus | Població (2014) |
| Iekaterinburg | Екатеринбург | 1.412.346 |
| Nijni Taguil | Нижний Тагил | 357.280 |
| Kàmensk-Uralski | Каменск-Уральский | 171.483 |
| Pervouralsk | Первоуральск | 125.573 |
| Serov | Серов | 98.294 |
| Novouralsk | Новоуральск | 83.107 |
| Asbest | Асбест | 66.855 |
| Polevskoi | Полевской | 62.904 |
| Krasnoturinsk | Краснотурьинск | 58.874 |
| Revdà | Ревда | 61.974 |
| Vérkhniaia Pixmà | Верхняя Пышма | 64.113 |
| Lesnoi | Лесной | 49.408 |
| Vérkhniaia Saldà | Верхняя Салда | 44.404 |
| Beriózovski | Берёзовский | 55.199 |
| Katxkanar | Качканар | 40.260 |
| Alapàievsk | Алапаевск | 37.894 |
| Irbit | Ирбит | 37.859 |
| Krasnoufimsk | Красноуфимск | 39.306 |
| Tavdà | Тавда | 34.270 |
| Rej | Реж | 37.643 |
| Sukhoi Log | Сухой Лог | 34.425 |
| Artiómovski | Артёмовский | 31.557 |
| Kuixva | Кушва | 29.323 |
| Severouralsk | Североуральск | 27.560 |
| Bogdanóvitx | Богданович | 29.659 |
| Karpinsk | Карпинск | 28.075 |
| Kamixlov | Камышлов | 26.732 |
| Krasnouralsk | Красноуральск | 23.870 |
| Zaretxni | Заречный | 27.351 |
| Neviansk | Невьянск | 23.831 |
| Níjniaia Turà | Нижняя Тура | 21.136 |
| Kirovgrad | Кировград | 20.271 |
| Sissert | Сысерть | 20.764 |
| Sredneuralsk | Среднеуральск | 21.368 |
| Turinsk | Туринск | 17.277 |
| Tàlitsa | Талица | 16.081 |
| Ívdel | Ивдель | 16.579 |
| Reftinski | Рефтинский | 18.045 |
| Níjniaia Saldà | Нижняя Салда | 17.297 |
| Degtiarsk | Дегтярск | 15.920 |
| Aramil | Арамиль | 14.742 |
# Óblast de Tiumén

L'óblast de Tiumén (en rus Тюме́нская о́бласть, Tiuménskaia óblast) és una óblast de Rússia, i per tant, un subjecte federal de la Federació Russa.
En alguns àmbits, l'óblast té jurisdicció administrativa sobre els districtes autònoms de Khàntia-Mànsia i de Iamàlia (malgrat que cadascun d'aquests forma per si mateix un subjecte federal propi).
# Óblast de Turgai

L'óblast de Turgay (o Turgai, a vegades Turgaj) fou una divisió administrativa, inicialment de l'Àsia central russa al govern general de les Estepes, establerta sota l'Imperi Rus el 1865 i organitzada el 21 d'octubre de 1868 quan fou dividida en districtes (vyezd); cap de les capitals de districte (Turgai o Kostanai per exemple) era apropiada per a seu del govern de l'óblast i l'administració es va fer des d'Orenburg, la capital del govern de les Estepes; allí residia el governador de l'óblast i es publicava el butlletí oficial (publicat a partir de 1881) anomenat Turgaiskiya Oblastniya Vyedomosti.
La superfície era de 456.185 km². La població el 1897 era de 453.416 habitants. la província de Turgai, especialment la part meridional, era poc favorable per la colonització russa per manca de terres fèrtils encara que unes 1.300 hectàrees foren posades en valor entre 1860 i 1930. L'óblast no va desaparèixer amb la nova divisió administrativa soviètica, però el 26 d'agost de 1920 va passar a formar part de la República Socialista Soviètica Autònoma dels Quirguisos dins de la República Federativa Socialista Soviètica Russa, rebatejada República Socialista Soviètica Autònoma dels Kazakhs el 15 de juny de 1925; la capital va passar a Kostanai, al nord, i l'óblast va agafar aquest nom; la república autònoma fou elevada a República Socialista Soviètica Kazakh el 5 de desembre de 1936. L'óblast fou suprimit el 1960 però restaurat el 1971. El 1973 Turgai i Kostanai van formar dos óblast separats. El 1971 tenia 293.000 i 112.000 km² i la capital era Arqalyk o Arkalik a l'est de Turgai. El 22 d'abril de 1997 Turgai i Kostanai foren altre cop reunides formant la província de Kostanai amb una població de 885.570 habitants (1.019.560 habitants abans) i 196.000 km² i capital a Kostanai.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, X, 784
* statoids
# Óblast de Vólogda

L'óblast de Vólogda (en rus Волого́дская о́бласть, transliterat Vologódskaia óblast) és un subjecte federal de Rússia. L'1 de gener del 2023 tenia 1.128.782 habitants.

## Referències

* ↑ Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года (с учётом итогов Всероссийской переписи населения 2020 г.) Arxivat 2023-06-22 a Wayback Machine.. Servei Federal d'Estadística de l'Estat. (rus)

## Vegeu també

* Paltoga, poble de l'óblast de Vólogda.
# Óblast de l'Amur

L'óblast de l'Amur (en rus, Аму́рская о́бласть, Amúrskaia óblast) és un subjecte federal de Rússia. Ubicada al sud-est de Sibèria, limita al nord amb la república de Sakhà, a l'est amb el krai de Khabàrovsk, al sud-est amb la Província Autònoma dels Hebreus, a l'oest amb l'óblast de Txità i al sud amb el riu Amur, que marca la frontera amb la República Popular de la Xina. La capital és Blagovésxensk. En aquesta regió, des de la primavera a l'estiu del 1918, va existir-hi una efímera república, la República Socialista Laborista de l'Amur.

## Política
### Governador

| Governador | Inici del mandat | Fi del mandat | Partit |
| Albert Krivtxienko | 08-X-1991 | 11-V-1993 | RD |
| Aleksandr Surat | 11-V-1993 | 05-X-1993 | PRUA |
| Vladímir Polevanov | 05-X-1993 | 14-XI-1994 | Ind |
| Vladímir Diatxienko | 03-XII-1994 | 17-V-1996 | Ind |
| Iuri Liaixko | 03-VI-1996 | 27-III-1997 | Ind |
| Anatoli Bielonogov | 20-IV-1997 | 21-IV-2001 | PCFR |
| Lieonid Kórotkov | 21-IV-2001 | 10-V-2007 | Ind |
| Aleksandr Niestierienko | 10-V-2007 | 01-VI-2007 | RU |
| Nikolai Koliesov | 01-VI-2007 | 16-X-2008 | Ind |
| Oleg Kojiemiàko | 16-X-2008 | 25-III-2015 | RU |
| Aleksandr Kozlóv | 25-III-2015 | 18-V-2018 | RU |
| Vasili Orlov | 30-V-2018 | - | RU |

### Assemblea

| Assemblea Legislativa de l'Óblast de l'Amur ||||||||||
| Partit | Partit | 1994 | 1997 | 2001 | 2005 | 2008 | 2011 | 2016 | 2021 |
| | RU | n/a | n/a | n/a | n/a | 25 | 17 | 25 | 19 |
| | PCFR | n/a | n/a | n/a | n/a | 7 | 8 | 3 | 3 |
| | PLDR | n/a | n/a | n/a | n/a | 4 | 8 | 7 | 1 |
| | RJ-PV | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | 3 | 1 | 1 |
| | PRPJS | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | 1 |
| | GN | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | 1 |
| | CR | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | n/a | 1 |
| Escons | Escons | n/a | n/a | n/a | n/a | 36 | 36 | 36 | 27 |
| Fonts: Assemblea Legislativa de l'Óblast de l'Amur, ||||||||||||||

## Demografia

* Gràfica d'evolució de Óblast de l'Amur entre 1861 i 2021

## Referències

* 1 2 Charter of Amur Oblast, Article 10
* ↑ Выборы и назначения губернатора Амурской области с 2001 г. Досье, TASS (31 July 2015)
* ↑ Interí
* ↑ Владимир Путин предложил кандидатуру Николая Колесова для наделения его полномочиями губернатора Амурской области, kremlin.ru (24 May 2007)
* ↑ Александр Козлов назначен временно исполняющим обязанности губернатора Амурской области, kremlin.ru (25 March 2015)
* ↑ Александр Козлов официально вступил в должность губернатора Амурской области
* ↑ Указ «Об исполняющем обязанности губернатора Амурской области», kremlin.ru (30 May 2018)
* ↑ Eleccions 2021

## Enllaços externs

* Óblast de l'Amur - Lloc web oficial
# Ólavsøka

L'Ólavsøka [ˈɔulavs.øka] és la festa estival més important de les illes Fèroe. També se la considera la festa nacional de l'arxipèlag, juntament amb el Dia de la Bandera (Flaggdagur), que se celebra el 25 d'abril. Malgrat l''Ólavsøka se celebra durant diversos dies, el dia central és el 29 de juliol, dia de Sant Olaf. També és el dia en què el Parlament de les Illes Feroes, el Løgting, obre la sessió anual.
El significat literal d'Ólavsøka és "vetlla de Sant Olaf" (vigília sancti Olavi en llatí), en memòria de la mort de Sant Olaf a la batalla de Stiklestad de l'any 1030. Es tracta d'una festivitat antiga, ja que la Carta de les ovelles del 1298 ja l'esmenta. Com altres festes feroeses, la vøka ("vigília" en feroès) comença la tarda anterior, així que l'Ólavsøka s'inicia sempre el 28 de juliol.
L'Ólavsøka és el dia de l'any en què molts feroesos abarroten la capital Tórshavn, on s'hi celebren les finals de les competicions de rem (Havnarbáturin), el que és una de les cites més importants de l'esport feroès. A més, hi ha exposicions d'art, teatre, música folk i dansa faroesa.
La forma de saludar durant l'Ólavsøka en feroès és Góða Ólavsøku! (Bona vetlla de Sant Olaf!).

## Referències

* ↑ «Flaggdagur» (en feroès). Ajuntament de Tórshavn. [Consulta: 11 juliol 2019].
* ↑ «What is Ólavsøka?» (en anglès). Faroe Islands, 07-07-2016. Arxivat de l'original el 2021-01-28. [Consulta: 11 juliol 2019].
# Öskjuvatn

L'Öskjuvatn és un llac en els Highlands d'Islàndia. La seva superfície és d'aproximadament 11 km². Amb una profunditat de 217 m (712 ft), és el segon llac més profund d'Islàndia després del Jökulsárlón.
El llac està situat en el cràter del volcà Askja en el nord-est de la glacera Vatnajökull. El seu nom significa senzillament llac d'Askja. Com el seu cràter veí, el Víti, va ser creat per una erupció volcànica enorme l'any 1875.
El 10 de juliol de 1907, dos científics alemanys, Walter von Knebel i Max Rudloff van desaparèixer mentre exploraven el llac en una barca petita. La promesa de Knebel, Ina von Grumbkow, va dirigir una expedició de recerca amb el vulcanòleg Hans Reck, però mai varen trobar cap traça d'ells.

## Referències

* ↑ «Rivers and Lakes». Iceland.is. Arxivat de l'original el 17 de febrer 2010. [Consulta: 19 abril 2010].
* ↑ «Jökulsárlón become the country's deepest lake». Visir. [Consulta: 4 gener 2012].
* ↑ «Old Askja Case Solved? (ESA)». Arxivat de l'original el 12 d’octubre 2014. [Consulta: 20 gener 2018].

## Enllaços externs

* Foto d'Askja i el llac
# İstanbul Başakşehir Futbol Kulübü

L'İstanbul Başakşehir Futbol Kulübü és un club de futbol turc del districte de Başakşehir d'Istanbul, Turquia. El club és més conegut com a İstanbul Başakşehir o, a per raons de patrocini, Medipol Başakşehir. El club va ser fundat el 2014, separant-se del İstanbul Büyükşehir Belediyespor. Com "İstanbul Büyükşehir Belediyespor" va arribar al "Süper Lig", màxim nivell del futbol turc la temporada 2007-08. Juga els seus partits a l'Estadi Fatih Terim d'Istanbul que és propietat del Ministeri de Joventut i Esports de Turquia.
El club és un dels cinc equips de la Süper Lig establerts a la ciutat d'Istanbul, juntament amb el Fenerbahçe, Galatasaray, Beşiktaş i Kasımpaşa.

## Història

El club és propietat de l'ajuntament d'Istanbul. Va ser fundat l'any 1990 com a resultat de la fusió de tots els clubs menors de la ciutat en un únic club. Jugà a segona divisió des del 1996, i juga a primera a partir del 2007-2008. El seu primer nom fou ISKI SK (1990), adoptant posteriorment İstanbul Büyükşehir Belediyesi Spor Kulübü (1991). El 2014 es convertí en İstanbul Başakşehir FK. El 2015, per patrocini, adopta el nom Medipol Başakşehir Futbol Kulübü. La temporada 2017-18 va ser el tercer equip del Süper Lig i la temporada 2017-18 el segon després del campió Galatasaray.
La temporada 2019-20 va aconseguir guanyar lliga per primer cop.

## Palmarès

* Lliga turca de futbol: 2019–20
* Segona Divisió turca de futbol: 2013–14
* Lliga turca 3a divisió: 1992–93, 1996–97

## Trajectòria esportiva

* Lliga turca de futbol 2007-
* Lliga turca 2a divisió 1993-1995, 1996-2007
* Lliga turca 3a divisió 1991-1993, 1995-1996

## Referències

* ↑ «İstanbul Büyükşehir Belediyespor, İstanbul Başakşehir Futbol Kulübü oldu» (en turkish). basaksehir.bel.tr, 05-06-2014. Arxivat de l'original el 6 d’octubre 2017. [Consulta: 10 maig 2017].
* ↑ «İstanbul Başakşehir'de Fenerbahçe maçı öncesi flaş gelişme!» (en turkish). hurriyet.com.tr, 25-05-2015. [Consulta: 10 maig 2017].

## Enllaços externs

* İstanbul Başakşehir Futbol Kulübü - Lloc web oficial
# İstanbul Büyükşehir Belediyespor (basquetbol)

L'İstanbul Büyükşehir Belediyespor també conegut simplement com a Istanbul BŞB o Istanbul BB, és un club de bàsquet professional amb seu a Istanbul, Turquia, i juga a la Superliga de Bàsquet Turca. El club és una secció de l'Istanbul Büyükşehir Belediyesi Spor Kulübü.
La secció de bàsquet es va fundar l'any 2000 i juga els partits al Cebeci Sport Hall.

## Jugadors destacats

* Bora Paçun
* Caner Topaloğlu
* Cüneyt Erden
* Metecan Birsen
* Zackary Wright
* Damir Markota
* Steponas Babrauskas
* Jure Balažič
* Jaka Klobučar
* Alex Stepheson
* Eric Buckner
* Marque Perry

## Enllaços externs

* Web oficial del club
# Salawati

Salawati és una de les quatre illes principals de les Illes Raja Ampat a la província de Papua occidental, anteriorment dita Irian Jaya), Indonèsia. La seva superfície és de 1.623 km². Salawati està separat de Nova Guinea per l'Estret de Sele (o Estret de Galowa, o Estret Revenges), i de Batanta per l'Estret de Pitt Strait (o Estret Sagewin).
Les altres illes principals de l'arxipèlag són Misool, Batanta i Waigeo.
# Casa Rabaseda

La Casa Rabaseda és un edifici situat al carrer de la Diputació, 158 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

Va ser projectat el 1912 per l'arquitecte Ferran Romeu i Ribot per a Joan Rabaseda.

## Descripció

Consta de planta baixa, cinc pisos i terrat. L'accés principal dona pas a un vestíbul d'accés al celobert central del que sorgeix l'escala de veïns i l'ascensor.
La façana de la casa, a cavall entre el modernisme i el noucentisme, estructura les seves obertures en eixos verticals i horitzontals de ritme regular i segueix una estricta simetria. La planta baixa, íntegrament acabada amb pedra de Montjuïc de diverses textures, s'obre al carrer per mitjà d'un portal en forma d'arc escarser flanquejat per dues columnes jòniques que sostenen dos pinacles ornats amb volutes i relleus vegetals. Sobre la porta s'hi obre un ull de bou de vidre ornat amb una garlanda de roses i sobre el qual reposa un tríglif que sosté un gerro amb la inscripció «trevallant se fa la casa.» Flanquejant dit portal s'hi obren dos grans portals que donen accés a les botigues de la planta baixa. Aquests portals, coronats amb un arc ondulant, contenen en llurs carcanyols les grans mènsules esculpides amb roses que sostenen les llosanes dels balcons del principal. Aquests balcons, amb llosana de pedra de perfil mixtilini, presenten una curiosa barana de ferro forjat amb barrots helicoïdals bombats, aplics en forma de rosa i unes brides de ferro per posar-hi tests. La resta de balcons de l'edifici agrupen les portes en dues parelles i presenten formes semicirculars als angles de llurs llosanes, realitzades amb perfils metàl·lics i solera ceràmica.
La façana es presenta revestida amb esgrafiats d'inspiració floral que sorgeixen del gerro damunt del portal i que s'amotllen als emmarcaments de pedra dels balcons. El coronament conté els respiradors de la solera del terrat i està realitzat amb maó vist, formant un ràfec molt pronunciat de fusta i teules.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Casa Rabaseda». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Juan Rabaseda. Diputació 158. Construir casa». Q127 Eixample 13222/1912. AMCB, 14-02-1912.

## Enllaços externs

* «Casa Joan Rabaseda (II)». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
Monuments de l'Eixample de Barcelona :
# Fàbrica de Cal Berenguer

La Fàbrica de Cal Berenguer és un edifici d'Artés (Bages) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

Fou fundada per Josep Berenguer i Vilarassau (1815-1895), pertanyent a una família de paraires, i es dedicà al cotó. El 1871 es va demanar el permís d'obres a l'Ajuntament, i el 1882 ja s'ampliava per la banda del carrer. La fàbrica tenia també totes les dependències tècniques de l'època: fusteria, serralleria, tint, etc.
Amb els guanys de la fàbrica, la família esdevingué una de les més importants del municipi. A part d'aquest terres tenia fàbriques a Cabrianes i al Pont de Cabrianes.
L'any 1917 fou escenari d'un violent episodi de vaga, conegut com la revolta dels Burots, on a part de manifestar el malestar social de l'època, es reflectia un rebuig al monopoli caciquista dels Berenguer.

## Descripció

El recinte fabril compta amb una estructura de vapor al qual s'han afegit una desena de naus. Es diferencien diverses parts la primitiva fabrica (amb la xemeneia, naus de dos pisos amb maó vermell i amb plaques de pedra, amb moltes obertures), l'habitatge del propietari (envoltada de jardí, pati, porteria, on s'accedeix per un gran portal de ferro amb decoracions geomètriques i florals que també dona pas a la fàbrica), i les noves naus (d'estructura moderna sens massa interès, amb manca d'obertures i amb els murs arrebossats). La casa del propietari i la fàbrica es troben separades per un carrer però es comuniquen per un pont.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Fàbrica de Cal Berenguer». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.

## Vegeu també

* Casa Berenguer
* Panteó de la família Berenguer
# Amasra

Amasra (del grec Amastris Ἄμαστρις, gen. Ἀμάστριδος) és una petita ciutat portuària de la mar Negra situada a la província de Bartın, Turquia. La ciutat és actualment molt apreciada per les seves platges i el seu entorn natural, que ha fet del turisme una de les activitats més importants per als seus habitants. L'alcalde n'és Emin Timur (CHP).

## Història

Amastris era una antiga ciutat de Paflagònia, a la riba del riu Amastris. Segons Estrabó, ocupava una península, i a cada costat de l'istme hi havia un port.
Inicialment la ciutat s'anomenava Sèsam (Σήσαμος), i amb aquest nom la menciona Homer al "Catàleg dels troians" a la Ilíada, on diu que Pilemenes va guiar un contingent amb tropes d'aquesta ciutat i d'altres del seu regne a la guerra de Troia per ajudar el rei Príam.
Va rebre el seu nom de la neboda del rei persa Darios III, Amastris d'Heracleia, casada amb el tirà Dionís d'Heraclea, i després, en enviduar, casada amb Lisímac de Tràcia. Estrabó diu que l'any 300 aC quan Amastris d'Heracleia es va separar de Lisímac, va unir en un sinecisme les ciutats de Sesamos, Citoros, Cromna i Teion per fundar la ciutat d'Amastris, encara que Teion se'n va separar poc després. Les altres ciutats es van mantenir juntes, i Sesamos n'era l'acròpoli, i sembla que el nom de la ciutat que hi havia a la península havia estat Sesamos. Pomponi Mela parla de Sesamos i Cromna com a ciutats de Paflagònia i en canvi no menciona Amastris.
Lucul·le la va ocupar durant les Guerres Mitridàtiques. Quan Plini el Jove era governador de Bitínia va fer una descripció d'Amastris en una carta a l'emperador Trajà. Diu que era una bonica ciutat amb un espai obert molt llarg vora d'un corrent d'aigua que s'anomenava riu, però que era brut i pudent. Plini va obtenir permís de l'emperador per cobrir aquest clavegueram. Una moneda del temps d'aquest emperador anomena "Metròpolis" a la ciutat. Va existir fins al segle VII.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Amastris». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 7 febrer 2021].
# Giurgiu

Giurgiu (en búlgar Гюргево Guiúrguevo, en genovès San Giorgio, en turc Yerköy) és una ciutat de Romania situada a la província de Giurgiu, a Muntènia. Es troba a la riba del Danubi, davant per davant de la ciutat búlgara de Ruse. Té la població de 73.587 habitants.

## Referències

* ↑ Iorga, Nicolae. «I. Înainte de întemeierea domniilor». A: Istoria românilor prin călători (en romanès).
* ↑ «Demographic statisticsMunicipality of GIURGIU, population density, population, average age, families, foreigners» (en anglès). Adminstat. [Consulta: 7 maig 2022].
# Don Jon

Don Jon és una pel·lícula del 2013 escrita, dirigida i protagonitzada per Joseph Gordon-Levitt, produïda per Ram Bergman, amb les interpretacions de Scarlett Johansson, Julianne Moore, Rob Brown, Glenne Headly, Brie Larson i Tony Danza.

## Argument

En Jon Martello (Joseph Gordon-Levitt) és un Don Joan modern que es pren tot a la vida com si fossin sempre objectes, sobretot les dones. Els seus amics li diuen Don Jon per la seva habilitat per aconseguir dones atractives cada cap de setmana, sense excepció. Tot i així, les seves millors conquestes no es comparen amb l'èxtasi que aconsegueix només davant l'ordinador veient pornografia.

## Recepció

El cap d'edició d'Entertainment Weekly, Jess Cagle, l'anomenà «una de les millors pel·lícules que he vist en un festival», i escrigué: «Divertida, emocionant, intel·ligent i molt segura, Don Jon's Addiction a més és el debut com a director de Gordon-Levitt i el col·loca com un dels directors nous més interessants de Hollywood».

## Referències

* ↑ Cagle, Jess «Editor's Note: Nice Work». Entertainment Weekly. Time Inc. [Nova York], 08-02-2013, pàg. 4.