# 1862
## Esdeveniments

Països Catalans
* 26 de gener, Girona: Arriba el primer tren a Girona. Un cop inaugurada oficialment la línia, al mes de març, continuaria cap a Figueres i Portbou.
Resta del món
* 19 d'abril, Fortín, Mèxic: La batalla de Fortín enfronta l'exèrcit mexicà i tropes al servei del Segon Imperi Francès
* 5 de maig, Puebla de Zaragoza, Mèxic: El general Zaragoza, enfront de l'exèrcit liberal mexicà, derrota en la batalla de Puebla, les tropes intervencionistes franceses que feien costat als conservadors.
* 11 d'agost, París ː L'actriu Sarah Bernhardt debuta a la Comédie-Française, amb l'obra Iphigénie, de Jean Racine.
* Es funda la ciutat de Bannack que esdevindrà la capital de Montana.

## Naixements
### Països Catalans

* 29 de gener, Bradford, Yorkshire, Anglaterra: Frederick Delius, compositor anglès (m. 1934).
* 2 de febrer, Manacor: Antoni Maria Alcover, lingüista i eclesiàstic mallorquí (m. 1932).
* 16 de febrer, Barcelona: Miquel Utrillo i Morlius, enginyer, pintor, decorador, crític i promotor artístic.
* 19 de febrer, Barcelona: Emília Coranty Llurià, pintora i professora de dibuix (m. 1944).
* 30 de març, València: Joana Maria Condesa, beata valenciana (m. 1916).
* 16 d'abril, Tortosa, Baix Ebre: Víctor Beltri i Roqueta, arquitecte català (m. 1935).
* 20 de maig - Barcelona: Lluïsa Denís i Reverter, autora teatral, compositora i pintora catalana (m. 1946).
* 4 de juny, Sabadell, Vallès Occidental: Teresa Claramunt i Creus, dirigent anarcosindicalista catalana.
* 27 de juny, Valènciaː Manuela Solís i Claràs, metgessa, ginecòloga valenciana, primera llicenciada en medicina a la UV (m. 1910).
* 28 de juliol, Sant Quirze Safaja: Lluís Rodés i Pou, escolapi català.
* 8 de setembre, València: Mariano Benlliure, escultor valencià (m. 1947).
* 13 de setembre, Barcelonaː Concepció Bordalba, soprano catalana (m. 1910).
* 18 de novembre, València: Francesc Martí Grajales, periodista, assagista i erudit valencià (m. 1920).
* 25 de novembre, Valènciaː Magdalena García Bravo, escriptora valenciana (m. 1891).

### Resta del món

* 13 de gener, Rotterdam, Països Baixos: Elisabeth Caland, pianista i pedagoga holandesa.
* 15 de gener, Illinois (els EUA): Loïe Fuller, ballarina nord-americana (m. 1928).
* 23 de gener, Königsberg, Prússia Oriental: David Hilbert, matemàtic (m. 1943).
* 14 de febrer, Venècia: Agnes Pockels, investigadora de química orgànica (m. 1935).
* 19 de febrer, Viena: Rosalie de Fitz-James: aristòcrata i salonnière francesa (m. 1923).
* 26 de febrer, Estocolmː Fanny Brate, pintora sueca (m. 1940).
* 24 de març, Chicago, Illinois: Alice Constance Austin, arquitecta i dissenyadora autodidacta nord-americana (m. 1955).
* 28 de març: Aristide Briand, polític francès, Premi Nobel de la Pau (m. 1932).
* 2 d'abril: Nicholas Murray Butler, president de la Universitat de Colúmbia, Premi Nobel de la Pau (m. 1947).
* 13 de maig: Camillo Pace, pastor protestant
* 15 de maig, Viena, Àustria: Arthur Schnitzler, dramaturg i novel·lista austríac en llengua alemanya, metge neuròleg de professió (m. 1931).
* 16 de maig, Hamburg: Hans Mohwinkel, baríton alemany.
* 17 de maig, París: René Brancour, compositor i escriptor francès.
* 5 de juny: Allvar Gullstrand, oftalmòleg suec, Premi Nobel de Medicina (m. 1930).
* 7 de juny: Philipp Lenard, físic alemany, Premi Nobel de Física (m. 1947).
* 2 de juliol, Wigton, Cumberland, Regne Unit: William Henry Bragg, físic britànic, Premi Nobel de Física (m. 1942).
* 9 de juliol, Prússia: Carl Thiel, organista i compositor.
* 10 de juliol, Hèlsinki, Finlàndiaː Helene Schjerfbeck, pintora finlandesa, l'artista més important de Finlàndia (m. 1946).
* 11 de juliol, Londres: Liza Lehman, cantant i compositora d'òpera anglesa, coneguda per les seves composicions vocals (m. 1918).
* 14 de juliol,
** Viena, Imperi Austríac: Gustav Klimt, pintor simbolista i expressionista austríac (m. 1918).
** Williamstown, Massachusettsː Florence Bascom, geòloga cèlebre per les seves aportacions a la petrografia (m. 1945).
* 16 de juliol, Holly Springsː Ida B. Wells, periodista i sufragista estatunidenca, líder del moviment afroamericà pels drets civils.
* 5 d'agost, Leicester, (Regne Unit): Joseph Merrick, conegut com L'Home Elefant (m. 1890).
* 21 d'agost, Verona, Regne d'Itàlia: Emilio Salgari, escriptor i periodista italià (m. 1911).
* 22 d'agost, Saint-Germain-en-Laye, França: Claude Debussy, compositor francès (m. 1918).
* 29 d'agost:
** Gant, Bèlgica: Maurice Maeterlinck, dramaturg i poeta belga, Premi Nobel de Literatura de l'any 1911 (m. 1949).
** Crosshouse, Ayrshire, Escòcia: Andrew Fisher, polític australià i cinquè primer ministre en la història d'aquest país, en tres ocasions diferents (m. 1928).
* 11 de setembre, Greensboro, Carolina del Nord, (EUA): O. Henry pseudònim literari de l'escriptor estatunidenc William Sydney Porter (m. 1910).
* 9 d'octubre, Istanbul, Imperi Otomàː Fatma Aliye, primera novel·lista turca i pionera del feminisme del seu país (m. 1936).
* 13 d'octubre, Londresː Mary Kingsley, escriptora i exploradora anglesa molt compromesa amb Àfrica (m. 1900).
* 19 d'octubre, Besançon, França: Auguste Lumière, químic, metge, industrial i inventor que col·laborà, amb el seu germà Louis Lumière, en la invenció del cinematògraf (m. 1954).
* 26 d'octubre, Estocolmː Hilma af Klint, pintora sueca, primera artista a pintar art abstracte (m. 1944).
* 15 de novembre, Obersalzbrunn, Polònia: Gerhart Hauptmann, escriptor alemany, Premi Nobel de Literatura de l'any 1912 (m. 1946).
* 26 de novembre, Pest: Aurel Stein, arqueòleg i sinòleg britànic d'origen austrohongarès.
* 28 de desembre, Londresː Christina Broom, fotògrafa escocesa, "la primera fotògrafa de premsa del Regne Unit" (m. 1939).

## Necrològiques
### Països Catalans

* 27 de setembre, Barcelona: Bonaventura Carles Aribau, escriptor català.

### Resta del món

* 18 de gener - Richmond, Virgínia (EUA): John Tyler, advocat, 10è President dels Estats Units d'Amèrica. (n. 1790).
* 21 de gener - Praga: Božena Němcová, una de les més importants novel·listes txeques del realisme txec (n. 1820).
* 7 de febrer - Madrid: Francisco Martínez de la Rosa, poeta, polític i dramaturg espanyol i president del consell de Ministres d'Espanya.
* 24 de juliol - Kinderhook, Nova York (EUA): Martin van Buren, advocat, 8è president dels Estats Units (n. 1782).

## Referències

* ↑ Mas, Oriol. «Amb el tren va arribar la modernitat». El Punt-Avui, 02-03-2012. [Consulta: 23 novembre 2020].
* ↑ «Battle of Puebla | Mexican-French history [1862]» (en anglès). [Consulta: 27 maig 2020].
* ↑ Fernández, Diana. «Actrices para la historia. Sara Bernhardt – “The Divine Sarah”» (en castellà). Vestuario escénico, 19-06-2012. [Consulta: 12 juny 2020].
* ↑ «Frederick Delius». A: enciclopedia.cat. Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona. Registre de Naixements. Any 1862. Llibre 1. Foli. 244. Registre núm. 976.
* ↑ «Lluïsa Denís i Reverter | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 febrer 2020].
* ↑ «Teresa Claramunt | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 febrer 2020].
* ↑ Flecha, Consuelo. Las primeras universitarias en España, 1872-1910 (en castellà). Narcea Ediciones, 1996-10-04, pàg. 229. ISBN 978-84-277-1159-4.
* ↑ «Concepció Bordalba i Simón | enciclopèdia.cat». [Consulta: 3 abril 2020].
* ↑ «Magdalena García Bravo (1862-1891)». Find A Grave. [Consulta: 6 març 2021].
* ↑ «Loie Fuller» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 21 gener 2021].
* ↑ Tomé López, César. «Agnes Pockels, la química física del agua de fregar» (en castellà). Mujeres con ciencia, 16-02-2015. [Consulta: 5 gener 2022].
* ↑ Acte de décès (avec date et lieu de naissance) à Paris Plantilla:7e, n° 1457, pàgina 8/31.
* ↑ «Fanny I M Brate (f. Ekbom)». Svenskt biografiskt lexikon (SBL). [Consulta: abril 2020].
* ↑ «Alice Constance Austin» (en anglès americà). Beverly Willis Architecture Foundation, Pioneering Women of American Architecture. [Consulta: 22 abril 2020].
* ↑ Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
* ↑ «Nicholas Murray Butler. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: abril 2020].
* ↑ «Arthur Schnitzler | Austrian author» (en anglès). [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1911» (en anglès americà). [Consulta: 12 juny 2020].
* ↑ «The Nobel Prize in Physics 1905» (en anglès americà). [Consulta: 7 juny 2020].
* ↑ Konttinen, Riitta. «Schjerfbeck, Helene (1862–1946)» (en anglès). SKS. Societat finlandesa de literatura. [Consulta: 29 novembre 2017].
* ↑ McVicker, Mary F. Women Opera Composers: Biographies from the 1500s to the 21st Century (en anglès). McFarland, 2016-08-04. ISBN 978-1-4766-2361-0.
* ↑ «Gustav Klimt | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 maig 2020].
* ↑ Knopf, Eleanora Bliss «Memorial of Florence Bascom». American Mineralogist, 31 (3-4). Mineralogical Society of America, 1946, pàg. 167-172.
* ↑ «Ida B. Wells-Barnett, American journalist and social reformer». Encyclopaedia Britannica [Consulta: 1r juny 2018].
* ↑ «Joseph Merrick | Biography» (en anglès). [Consulta: 28 agost 2020].
* ↑ «Claude Debussy». A: enciclopedia.cat. Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Maurice Maeterlinck | Belgian author» (en anglès). [Consulta: 28 agost 2020].
* ↑ «Andrew Fisher | prime minister of Australia» (en anglès). [Consulta: 15 agost 2020].
* ↑ «O. Henry | Biography, Books, Achievements, Short Stories, Award, & Facts» (en anglès). [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ Haan, Francisca de; Daskalova, Krasimira; Loutfi, Anna. Biographical Dictionary of Women's Movements and Feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th Centuries (en anglès). Central European University Press, 2006, pàg. 20-23. ISBN 978-963-7326-39-4.
* ↑ «Mary Henrietta Kingsley» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 18 agost 2022].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Auguste Lumière» (en francès). [Consulta: 24 octubre 2020].
* ↑ «About Hilma af Klint» (en anglès). Hilma af Klint Foundation. [Consulta: 17 agost 2022].
* ↑ Goran, David. «Christina Broom was the first female press photographer in Britain | The Vintage News» (en anglès). The Vintage News, 26-09-2016. [Consulta: 30 abril 2024].
* ↑ «Božena Němcová» (en txec). Český rozhlas (Ràdio Txeca), 17-08-2011. [Consulta: 4 gener 2025].
* ↑ «Martin Van Buren | Biography, Presidency, & Facts» (en anglès). [Consulta: 5 juliol 2020].