OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa Ribas

Casa Ribas és un edifici històric de Castellar del Vallès que en l'actualitat fa funcions d'equipament municipal. Concretament, és l'antic edifici de la família Ribas, també conegut com a ca l'Illa. Des de setembre de 1987, l'edifici, de titularitat municipal, fa les funcions de servei de consulta públic, gestionat per l'Arxiu d'Història de Castellar. Les activitats que s'hi realitzen van encaminades a la conservació, estudi i divulgació de la història de Castellar.

## Edifici

L'estructura de l'edifici correspon a un antic habitatge senyorial de la burgesia vuitcentista. L'edifici original en xamfrà constava de planta baixa i dos pisos que configuraven una forma de d'ela cap al carrer. El propi edifici, també disposa d'una terrassa a nivell de la primera planta i compta amb cornises, impostes i obertures emmarcades. Les façanes estan arrebossades i pintades, i la portalada d'entrada té un pedrís de pedra de la vila amb guarda-robes als costats. També té una lligada de cantonada de pedra castellarenca.
L'edifici, és també conegut com a Ca l'Illa, i data de principis del segle XX essent desconegut l'arquitecte. L'interior, presenta habitatges entre mitgeres ocupant tota la cantonada dels dos carrers.

## Usos

D'ús originalment residencial, és des del 1987, la seu de l'Arxiu d'Història de Castellar. Cada 11 de setembre, els partits polítics i entitats castellerenques fan l'ofrena floral just davant de la casa Ribas, ja que aquesta queda enfront de Cal Targa l'antiga casa d'estiueig del president de Generalitat de Catalunya, Lluís Companys, lloc triat tradicionalment per fer-hi els actes de la diada.

## Referències

* ↑ VVAA. Plecs d'història local, Edicions 32-48. Barcelona: Diputació de Barcelona, 1991 [Consulta: 16 març 2015].
* ↑ «Inici > Temes > arxius > busques un arxiu? > Cercador d'arxius > Arxius de Catalunya Arxiu d'Història de Castellar del Vallès». Gencat.cat. Barcelona: Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2015-04-02. [Consulta: 16 març 2015].
* 1 2 3 Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«[{{{url}}} CASA RIBAS (ARXIU D'HISTÒRIA DE CASTELLAR)]». Itineraris culturals al Vallès Occidental. Consorci de Turisme del Vallès Occidental. [Consulta: 16 març 2015].
* ↑ «Orígens de la Casa Ribas». Ajuntament de Castellar del Vallès. [Consulta: 16 març 2015].
* ↑ «La Diada més reivindicativa». L'Actual de Castellar del Vallès. Ajuntament de Castellar del Vallès [Castellar del Vallès], 11-09-2014. Arxivat de l'original el 2015-04-03 [Consulta: 16 març 2015]. Arxivat 2015-04-03 a Wayback Machine.
# Club de Futbol Barceloneta

El Club de Futbol Barceloneta és un club de futbol català del barri de la Barceloneta, a Barcelona.
Neix l'any 1930. Després del parèntesi de la Guerra Civil el club va reprendre l'activitat. El 1947 nasqué al barri la Penya Barcelonista Barceloneta, i aquests anys apareixen el Sant Carlos i l'Atlàntic Marítim. Aquests clubs mantingueren forta rivalitat al barri durant vint-i-cinc anys i finalment decidiren fusionar-se sota el nom de Club de Futbol Barceloneta. L'any 1992, l'ajuntament construí un camp de futbol al Parc de la Catalana que fou cedit al club en règim de concessió municipal, que fou inaugurat el 5 d'octubre de 1994.

## Temporades

Masculí:
* 1994-1995 Primera Div. Catalana 13è
* 1995-1996 Primera Div. Catalana 5è
* 1996-1997 Primera Div. Catalana 6è
* 1997-1998 Primera Div. Catalana 16è
* 1998-1999 Primera Div. Catalana 20è
* 2011-2012 Segona Catalana (G2) 17è
* 2017-2018: Quarta Catalana (G16) 1r
* 2021-2022: Tercera Catalana (G13) 4t
* 2022-2023: Tercera Catalana (G11) 3è
* 2023 - 2024: Tercera Catalana (G9) 1r
* 2024 - 2025: Segona Catalana (G3)

## Palmarès

* Primera catalana de futbol (1): 1993-94 (Grup I)
* Segona catalana de futbol (2): 1989-90 (Grup III), 2009-10 (Grup III)
* Quarta Catalana de futbol (1) 2017-18 (Grup XVI)
* Tercera Catalana de futbol (1) 2023-24 (Grup IX)

## Femení

* 2020-2021 Segona Div. Catalana 6è
* 2021-2022 Segona Div. Catalana (G2) 3r
* 2022-2023 Segona Div. Catalana (G4) 3r
* 2023-2024 Segona Div. Catalana (G4) 2n
* 2024-2025: Segona Div. Catalana (G3)
* 2025 - 2026:

## Referències

* 1 2 3 «Historia». CF Barceloneta. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «Barceloneta celebra les noces de platí». Mundo Deportivo, 21-10-2005. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «La Barceloneta, con su equipo en preferente». Mundo Deportivo, 03-08-1977. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «El Alcalde Pasqual Maragall inaugura el campo del Barceloneta». Mundo Deportivo, 05-10-1994. [Consulta: 9 abril 2017].

## Enllaços externs

* Web oficial
* Informació a la FCF Arxivat 2010-06-21 a Wayback Machine.
# Common Object Request Broker Architecture

La Common Object Request Broker Architecture (amb acrònim anglès CORBA) és un estàndard definit pel Object Management Group (OMG) dissenyat per facilitar la comunicació dels sistemes que es despleguen en diverses plataformes. CORBA permet la col·laboració entre sistemes de diferents sistemes operatius, llenguatges de programació i maquinari informàtic. CORBA utilitza un model orientat a objectes encara que els sistemes que utilitzen CORBA no han d'estar orientats a objectes. CORBA és un exemple del paradigma d'objectes distribuïts.
CORBA permet la comunicació entre programari escrit en diferents idiomes i que s'executa en diferents ordinadors. Els detalls d'implementació de sistemes operatius, llenguatges de programació i plataformes de maquinari específics s'eliminen de la responsabilitat dels desenvolupadors que utilitzen CORBA. CORBA normalitza la semàntica de trucada de mètodes entre objectes d'aplicació que resideixen al mateix espai d'adreces (aplicació) o en espais d'adreces remots (mateix host o host remot en una xarxa). La versió 1.0 es va publicar l'octubre de 1991.
CORBA utilitza un llenguatge de definició d'interfícies (IDL) per especificar les interfícies que presenten els objectes al món exterior. A continuació, CORBA especifica un mapeig d'IDL a un llenguatge d'implementació específic com C++ o Java. Hi ha mapes estàndard per a Ada, C, C++, C++11, COBOL, Java, Lisp, PL/I, Object Pascal, Python, Ruby i Smalltalk. Hi ha mapes no estàndards per a C#, Erlang, Perl, Tcl i Visual Basic implementats pels intermediaris de sol·licitud d'objectes (ORB) escrits per a aquests llenguatges.
L'especificació CORBA dicta que hi haurà un ORB a través del qual una aplicació interactuaria amb altres objectes. Així és com s'implementa a la pràctica:
* L'aplicació inicialitza l'ORB i accedeix a un adaptador d'objectes intern, que manté coses com ara el recompte de referències, les polítiques d'instanciació d'objectes (i referències) i les polítiques de vida útil d'objectes.
* L'adaptador d'objectes s'utilitza per registrar instàncies de les classes de codi generades. Les classes de codi generades són el resultat de la compilació del codi IDL de l'usuari, que tradueix la definició de la interfície d'alt nivell en una base de classes específica del sistema operatiu i de l'idioma per al seu ús per l'aplicació de l'usuari. Aquest pas és necessari per fer complir la semàntica CORBA i proporcionar un procés d'usuari net per a la interfície amb la infraestructura CORBA.

## Referències

* ↑ Keira. «Common Object Request Broker Architecture (CORBA)» (en anglès). https://www.ibm.com,+21-07-2017.+[Consulta: 18 febrer 2023].
* ↑ «About the Common Object Request Broker Architecture Specification Version 3.4» (en anglès). https://www.omg.org.+[Consulta: 18 febrer 2023].
* ↑ «Client-Server Software Development | Introduction to Common Object Request Broker Architecture (CORBA)» (en anglès). https://www.geeksforgeeks.org,+01-05-2019.+[Consulta: 18 febrer 2023].
* ↑ «Common Object Request Broker Architecture - an overview | ScienceDirect Topics» (en anglès). https://www.sciencedirect.com.+[Consulta: 18 febrer 2023].
# Copa Algarve 2008

La Copa Algarve 2008 és la quinzena edició de la Copa Algarve, un torneig de futbol femení celebrat anualment a Portugal, el qual convida a altres seleccions.

## Format

Hi ha tres grups: l'A, el B i C.
Els grups A i B, formats per les vuit millors seleccions del torneig (repartides amb quatre a cada grup), mentre que el C té els equips més dèbils que es juguen les posicions des de la 7 a la 12.

### Partits després de la primera fase

* Final: 1r A vs. 1r B
* 3r-4t lloc: 2n A vs. 2n B
* 5è-6è lloc: 3r A vs. 3r B
* 7è-8è lloc: 1r C vs. 4t A
* 9è-10è lloc: 2n C vs. 4t B
* 11è-12è lloc: 3r C vs. 4t C

## Classificació final

| Equip | Equip | Pts | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Dif |
| 1 | Estats Units | 12 | 4 | 4 | 0 | 0 | 12 | 1 | +11 |
| 2 | Dinamarca | 9 | 4 | 3 | 0 | 1 | 4 | 2 | +2 |
| 3 | Noruega | 9 | 4 | 3 | 0 | 1 | 9 | 7 | +2 |
| 4 | Alemanya | 6 | 4 | 2 | 0 | 2 | 5 | 3 | +2 |
| 5 | Suècia | 6 | 4 | 2 | 0 | 2 | 6 | 4 | +2 |
| 6 | Itàlia | 3 | 4 | 1 | 0 | 3 | 4 | 9 | -5 |
| 7 | Islàndia | 12 | 4 | 4 | 0 | 0 | 12 | 1 | +11 |
| 8 | Finlàndia | 0 | 4 | 0 | 0 | 4 | 1 | 10 | -9 |
| 9 | Xina | 1 | 4 | 0 | 1 | 3 | 2 | 10 | -8 |
| 10 | Portugal | 7 | 4 | 2 | 1 | 1 | 6 | 5 | +1 |
| 11 | Polònia | 1 | 4 | 0 | 1 | 3 | 3 | 8 | -5 |
| 12 | Irlanda | 4 | 4 | 1 | 1 | 2 | 4 | 8 | -4 |
# Estació de Châtelet

L'estació de Châtelet és una estació del metro de París. Es troba al límit dels districtes I i IV. Pertany a les línies 1, 4, 7, 11 i 14, sent el terminal oest de la línia 11. A més, ofereix connexions amb les línies A, B i D de la xarxa de rodalies. Això la converteix en un dels principals nusos de comunicació de la ciutat que es justifica per la seva cèntrica situació.
L'any 2008 fou la novena estació amb major nombre de viatgers de la xarxa amb més de 14 milions d'usuaris, mentre que en 2011 va quedar en el vuitè lloc amb 14.440.964 usuaris.
Deu el seu nom a la propera Place du Châtelet, en la qual es trobava l'anomenat Grand châtelet, una fortalesa construïda per Lluís VI i destruïda per Napoleó l'any 1802.

## Història

Tres setmanes després de la posada en marxa del primer tram de la línia 1, el 6 d'agost de 1900 es va obrir l'estació. El 21 d'abril de 1908, la línia 4 que naixia a l'estació de Port de Clignancourt es va connectar amb Châtelet, que es va convertir en terminal de la línia fins que el 1910 van culminar les obres que van permetre perllongar-la fins a l'estació de Raspail. Per la seva banda, la línia 7 no arribaria fins a 1926 després de perllongar-se la línia fins a Pont Marie. Inicialment, l'estació es deia Pont Notre-Dame-Pont au Change i estava totalment diferenciada de les altres. Tot i així, això canvià el 15 d'abril de 1934 quan va ser connectada a través d'un passadís amb les estacions de les línies 1 i 4, sent rebatejada com Châtelet - Pont au Change, denominació que actualment conserva. La línia 11, que té la seva capçalera en l'estació, es va inaugurar el 28 d'abril de 1935.
El 9 de desembre de 1977, amb la creació de l'estació de rodalies de Châtelet - Les Halles es va produir la connexió de l'estació de metro amb la xarxa del RER.
Finalment, el 15 d'octubre de 1998 es va engegar l'estació de la moderna línia 14.

## Referències

* ↑ «Fiche de jeu de données | Plateforme opendata de la RATP», 21-10-2013. Arxivat de l'original el 2013-10-21. [Consulta: 3 maig 2020].
# Estació de Ciutat Arts i Ciències-Justícia

L'estació de Ciutat Arts i Ciències-Justícia és una estació de ferrocarril localitzada al barri de la Ciutat de les Arts i les Ciències de València i que forma part de la línia 10 de l'operador Metrovalència. L'estació pertany a la zona tarifària A de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) i l'Autoritat de Transport Metropolità de València (ATMV). L'adreça oficial de l'estació és el carrer d'Antonio Ferrandis.

## Història

La construcció de l'estació va començar el 2007, però es va paralitzar junt amb la línia 10 a causa de la crisi econòmica l'any 2011. En 2011 es van paralitzar les obres per falta de fons, amb l'estació del Mercat Central acabada i la part subterrània del tram entre Alacant i Natzaret parcialment completada. Les obres de la línia es van reprendre el 2019 L'estació fou inaugurada, juntament amb la línia, el 17 de maig de 2022.

## Distribució

La morfologia de l'estació, en superfície, és de tres vies (una d'elles morta que serveix només d'arribada a les unitats amb destinació "Ciutat Arts i Ciències-Justícia" i les altres dos amb destinació "Alacant" i "Natzaret") amb dues plataformes (una central i altra lateral) i tres andanes. Les andanes no disposen de mampares de seguretat. L'estació disposa d'accessibilitat per a persones amb discapacitat física, visual i auditiva.
L'estació és de lliure accés en ser en superfície. S'hi troba al carrer d'Antoni Ferrandis, al costat del centre comercial El Saler. L'estació connecta amb la línia 99 d'autobús urbà de l'Empresa Municipal de Transports de València (EMT).

### Línies

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Alacant | Quatre Carreres | ... | Oceanogràfic | Natzaret |

## Vegeu també

* Llista d'estacions de Metrovalència

## Referències

* ↑ Plànols zonals de l'ATMV
* ↑ https://www.metrovalencia.es/ca/consulta-estaciones/
* ↑ «La Línea 2 de tranvía irá sin conductor en el túnel y conectará con el circuito de F-1» (en castellà). 20Minutos, 25-07-2007.
* ↑ «La línea 2 del metro de Valencia seguirá siendo 'fantasma' hasta más allá de 2015» (en castellà). Valencia Plaza, 11-05-2013.
* ↑ «La Generalitat gastará más de 1.500 euros al día en mantener la línea de metro sin trenes» (en castellà). Levante EMV, 24-05-2012.
* ↑ «La línea 2 del metro de Valencia seguirá siendo 'fantasma' hasta más allá de 2015» (en castellà). Valencia Plaza, 11-05-2013. [Consulta: 27 febrer 2022].
* ↑ «La Línia 10 del tramvia ja connecta Natzaret amb el centre de València en 15 minuts: “L’agafaré per a anar a veure la família”». elDiario.es, 17-05-2022.
* ↑ Evolució històrica de Metrovalència. Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana
* ↑ «Puig anuncia que las obras de la Línea 10 de Metrovalencia se retomarán en 2019» (en castellà). Horta Noticias, 11-09-2018.
* ↑ «L'estació d'Alacant, una de les estacions de la futura L10, ultima detalls». València Extra, 24-11-2021.
* ↑ https://geoportal.emtvalencia.es/visor?lang=es
# Estació de Facultats-Manuel Broseta

L'Estació de Facultats-Manuel Broseta és una de les estacions del metro de València. Va canviar el seu nom el març de 2022 en l'aniversari de l'assassinat del catedràtic Manuel Broseta Pont en una acció del Comando Ekaitz d'Euskadi Ta Askatasuna en un lloc proper a la parada.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Aeroport | Albereda | | Benimaclet | Rafelbunyol |
| Riba-roja | Albereda | ... | Benimaclet | Alboraia Peris Aragó |

## Accessos

És la parada que dona servei a les facultats de la Universitat de València situades a l'avinguda de Blasco Ibáñez, on es troben tots els accessos. També trobem prop de la parada l'Estadi de Mestalla, l'Hospital Matern-Infantil i la Clínica Quiron.

## Referències

* ↑ «Manuel Broseta ya tiene estación de metro en Valencia» (en castellà). Las Provincias, 11-03-2022 [Consulta: 13 març 2022].
* ↑ José Mari Garmendia, Antonio Elorza, Gurutz Jáuregui Bereciartu, Florencio Domínguez Iribarren. [La historia de ETA La historia de ETA] (en castellà). Temas de Hoy, 2006, p. 371. ISBN 9788484605942.
# Estació de Jesús (València)

L'estació de Jesús és una estació de les línies 1, 2 i 7 del metro de València. El seu origen es remunta a la històrica estació de València-Jesús, reconvertida a l'actual amb l'obertura del túnel entre l'antiga estació d'Ademús i l'estació de Sant Isidre, el 8 d'octubre 1988.
El 3 de juliol 2006 l'estació fou protagonista de l'accident de metro més greu de la història de les xarxes de metro de l'Estat espanyol, amb un resultat de 43 morts i 47 ferits.
El desembre de 2010 el seu nom va ser canviat al d'estació de Joaquim Sorolla, que es mantingué fins al març del 2012, quan se la batejà amb la denominació d'estació de Joaquim Sorolla-Jesús. Des d'aleshores, l'Associació de Veïns, Cultural i de Consumidors de Patraix havia estat demanant la restitució del nom original de Jesús. Tanmateix, no va ser fins al 3 de juliol de 2016, amb motiu del desè aniversari de l'accident, quan recuperà la denominació antiga d'estació de Jesús.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Bétera | Plaça d'Espanya | | Patraix | Castelló |
| Llíria | Plaça d'Espanya | ... | Patraix | Torrent Avinguda |
| Torrent Avinguda | Bailén | ... | Patraix | Marítim |

## Referències

* ↑ «Evolució històrica de Metrovalència». Metrovalència. Arxivat de l'original el 2020-12-02. [Consulta: 7 juliol 2016].
* ↑ «Las víctimas del accidente de metro restañan sus heridas 10 años después» (en castellà). El País, 03-07-2016. [Consulta: 7 juliol 2016].
* ↑ «L'estació de metro de Jesús recupera el seu nom original». La Veu del País Valencià, 30-06-2016. [Consulta: 7 juliol 2016].
* ↑ elmundo.es
* ↑ «El Consell torna a l'estació Jesús el seu nom: “canviar el nom d'un lloc no fa que s'esborren els fets”». Vilaweb, 01-07-2016. [Consulta: 7 juliol 2016].
# Estació de Montserrat-Monestir

Funiculars de Montserrat :
L'Estació de Montserrat-Monestir es troba al monestir de Montserrat. Hi arriba el cremallera de Montserrat i l'aeri de Montserrat i els connecta amb els funiculars de la Santa Cova i Sant Joan.
El ferrocarril a cremallera arriba a Montserrat el 1892 des de Monistrol i esdevé un transport clau d'accés al Monestir. Proper a l'estació del cremallera es construeixen funiculars per facilitar els desplaçaments interiors per la muntanya esdevenint així un intercanviador. El 1918 s'inaugura l'estació del funicular de la Santa Cova i el 1929 l'estació del funicular de Sant Joan. El 1930 es posa en funcionament un nou transport d'accés al monestir: l'Aeri de Montserrat. L'estació final s'ubica en una cota inferior a la del cremallera i dels funiculars.
La clausura del cremallera el 1957 suposa el tancament de l'estació de tren. El renaixement del cremallera el 2003 suposà la construcció d'una nova estació al mateix emplaçament, quedant la nova instal·lació per sota la Plaça de la Creu, després que aquesta fou ampliada.
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Aeri de Montserrat |||||
| Aeri de Montserrat | Aeri de Montserrat | terminal | terminal |
| Cremallera i funiculars de Montserrat de FGC |||||
| Monistrol de Montserrat | Monistrol Vila | terminal | terminal |
| terminal | terminal | Santa Cova | Santa Cova |
| terminal | terminal | Sant Joan | Sant Joan |

## Galeria d'imatges

* La primera estació del cremallera de 1892
* L'estació inferior del funicular de Sant Joan de 1929
* L'estació superior del Aeri de 1930
* La segona estació del cremallera de 2003

## Referències

* ↑ Fatjó i Gené, Josep. L'Abadia de Montserrat. Història de l'escalada a Montserrat, 2005. ISBN 9788484157229 pàgines=27 [Consulta: 15 gener 2023].
* ↑ Mir, Jordi; Riba, Carles Albesa i. Montserrat: excursions des del santuari i camins d'accés. L'Abadia de Montserrat, 1999, p. 76. ISBN 978-84-8415-125-8.
* ↑ Fatjó i Gené, Josep. L'Abadia de Montserrat. Història de l'escalada a Montserrat, 2005. ISBN 9788484157229 pàgines=28 [Consulta: 15 gener 2023].

## Vegeu també

* Llista d'estacions de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
* Funiculars i telefèrics de Catalunya
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Estació de Nou d'Octubre

L'estació de Nou d'Octubre és una estació de ferrocarril propietat dels Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) i operada per la marca comercial Metrovalència a la ciutat de València, al País Valencià. L'estació pertany a les línies 3, 5 i 9 i a la zona tarifària A.
L'estació, localitzada al barri de Soternes (districte de L'Olivereta), és pròxima a l'Hospital General Universitari de València i fa xamfrà amb l'avinguda del Cid, el carrer d'Alcàsser i el carrer del Nou d'Octubre, del qual pren el seu nom l'estació. L'estació està adaptada per a invidents, discapacitats físics i sords. La infraestructura, totalment subterrània, compta amb tres accessos: dos al carrer d'Alcàsser i un a l'avinguda del Cid, on també hi ha accés per ascensor. El seu interior es divideix en dos nivells: el primer, més pròxim al carrer, és on es troben la finestreta d'atenció, les màquines de bitllets i els accessor per escales i ascensor; al segon nivell, més profund, s'hi troben les dues andanes i les dues vies en dos sentits per on passen els trens.
L'estació fou inaugurada el 20 de maig de 1999, juntament amb la inauguració de les estacions de Mislata i Mislata-Almassil. La construcció de l'estació de Nou d'Octubre va suposar la continuació de la línia 3 de Metrovalència, que un any abans s'havia quedat amb l'estació d'Avinguda del Cid com a termini. Amb la posada en servei de la línia 3 de Metrovalència el 30 d'abril de 2003 i de la línia 9 de Metrovalència el 6 de març de 2015, l'estació va poder connectar-se amb l'aeroport de Manises i el municipi de Riba-roja de Túria.

## Ruta

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Aeroport | Avinguda del Cid | | Mislata | Rafelbunyol |
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Aeroport | Avinguda del Cid | | Mislata | Marítim |
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Riba-roja | Avinguda del Cid | | Mislata | Alboraia Peris Aragó |

## Referències

* ↑ https://www.metrovalencia.es/descargas/pdf/guia_accesibilidad.pdf
* ↑ Veinticinco años del primer servicio en tramo subterráneo de Metrovalencia (consultado el 23 de febrero de 2015)
# Estació de Plaça Espanya (València)

L'Estació de la Plaça d'Espanya, oficialment Plaça Espanya, és una de les estacions del metro de València. Es troba al barri de l'Eixample de València, en la unió de les grans vies de Ramón y Cajal i de Ferran el Catòlic al centre de la ciutat.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Bétera | Àngel Guimerà | | Jesús | Castelló |
| Llíria | Àngel Guimerà | ... | Jesús | Torrent Avinguda |

## Accessos

* Plaça d'Espanya
# Estació de Pont de Neuilly

L'estació de Pont de Neuilly és una estació de la línia 1 del metro de París, situada a la localitat de Neuilly-sur-Seine. Deu el seu nom al Pont de Neuilly, situat a la localitat que serveix.
Va ser el tèrminus occidental de la línia 1 entre el 1937 i el 1992, quan es va inaugurar l'extensió cap a l'oest fins a la Défense. A sobre de l'estació hi ha una esplanada des de la qual es pot veure l'àrea de la Défense.