OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Azure Linux

Azure Linux, abans conegut com a CBL-Mariner (en el qual CBL significa Common Base Linux), és una distribució Linux gratuïta i de codi obert que ha desenvolupat Microsoft. És el sistema operatiu bàsic del contenidor per als serveis de Microsoft Azure i el component gràfic de WSL 2.

## Visió general

El Linux Systems Group de Microsoft està desenvolupant Azure Linux per als seus serveis de xarxa de punta i com a part de la seva infraestructura de núvol. L'empresa l'utilitza com a Linux base per a contenidors a la implementació Azure Stack HCI d'Azure Kubernetes Service. Microsoft també utilitza Azure Linux a Azure IoT Edge per executar càrregues de treball de Linux a Windows IoT i com a distribució de fons per allotjar el compositor Weston per a WSLg.
En un enfocament similar a Fedora CoreOS, Azure Linux només té els paquets bàsics necessaris per donar suport i executar contenidors. Les eines habituals de Linux s'utilitzen per afegir paquets i gestionar les actualitzacions de seguretat. Les actualitzacions s'ofereixen com a paquets RPM o com a imatges de disc completes que es poden desplegar segons sigui necessari. L'ús de RPM permet afegir paquets personalitzats a una imatge base d'Azure Linux per admetre funcions i serveis addicionals segons sigui necessari. Les característiques notables inclouen un tallafoc basat en iptables, suport per a actualitzacions signades i un nucli endurit.
Microsoft va llançar el sistema operatiu el 2020. El seu codi font està disponible a GitHub, principalment sota la llicència MIT, amb alguns components de Photon License, Apache License v2, GPLv2 i LGPLv2.1. La creació d'Azure Linux requereix el llenguatge de programació Go, les utilitats QEMU i RPM.
A partir de la versió 2.0.20240301, l'Azure Linux es va reanomenar de CBL-Mariner.

## Referències

* ↑ Branscombe, Mary. «What is Microsoft doing with Linux? Everything you need to know about its plans for open source» (en anglès). TechRepublic, 02-12-2020.
* ↑ Foley, Mary Jo. «CBL-Mariner: Microsoft's internal Linux distribution for Azure first-party services and edge appliances» (en anglès). ZDNet, 11-11-2020.
* ↑ Bisson, Simon. «Microsoft adds a new Linux: CBL-Mariner» (en anglès). InfoWorld, 10-11-2020.
* ↑ Bisson, Simon. «Microsoft adds a new Linux: CBL-Mariner» (en anglès). InfoWorld, 10-11-2020.
* ↑ Foley, Mary Jo. «CBL-Mariner: Microsoft's internal Linux distribution for Azure first-party services and edge appliances» (en anglès). ZDNet, 11-11-2020.
* ↑ Pronovost, Steve. «WSLg Architecture» (en anglès). Windows Command Line. Microsoft, 19-04-2021. [Consulta: 14 agost 2021].
* ↑ Bisson, Simon. «Microsoft adds a new Linux: CBL-Mariner» (en anglès). InfoWorld, 10-11-2020.
* 1 2 Bisson, Simon. «Microsoft adds a new Linux: CBL-Mariner» (en anglès). InfoWorld, 10-11-2020.
# Afgani

L'afgani (paixtu: افغاني) és la moneda oficial de l'Afganistan. Se subdivideix en 100 puls (paixtu: پول), tot i que la fracció actualment no s'utilitza.
Es va introduir el 1925 en substitució de la rupia afganesa a raó d'1,1 rupies per afgani. Al final del 2002 es van substituir els antics afganis (codi ISO 4217: AFA) pels nous (AFN) al canvi de 1.000 d'antics per un de nou.

## Monedes i bitllets

És emès pel Banc de l'Afganistan (paixtu: د افغانستان بانک, Da Afghanistan Bank).
En circulen monedes d'1, 2 i 5 afganis i bitllets de 10, 20, 50, 100, 500 i 1.000 afganis. Els bitllets d'1, 2 i 5 afganis foren substituïts per monedes el 2005.

## Taxa de canvi

* 1 EUR = 90,4716 AFN (8 d'octubre del 2020)
* 1 USD = 76,8717 AFN (8 d'octubre del 2020)

## Enllaços externs

* (anglès) Banc de l'Afganistan
# Apache CXF

Apache CXF és un projecte de programari de codi obert que desenvolupa un marc de serveis web. Es va originar com la combinació de Celtix desenvolupada per IONA Technologies i XFire desenvolupada per un equip allotjat a l'amfitrió ara desaparegut CodeHaus el 2006. Aquests dos projectes es van combinar a l'Apache Software Foundation. El nom "CXF" es va derivar combinant "Celtix" i "XFire".

## Descripció

CXF s'utilitza sovint amb Apache ServiceMix, Apache Camel i Apache ActiveMQ en projectes d'infraestructura d'arquitectura orientada a serveis (SOA).
Apache CXF admet les interfícies de programació Java JAX-WS, $^{:§14-9}$JAX-RS, JBI, JCA, JMX, JMS sobre SOAP, Spring,i els marcs d'enllaç de dades XML JAXB, Aegis, Apache XMLBeans, SDO.
CXF inclou el següent:
* Suport d'estàndards de serveis web:
** SOAP
** Adreçament WS
** WS-Política
** WS-ReliableMessaging
** WS-SecureConversation
** WS-Seguretat
** WS-Política de seguretat
* API JAX-WS per al desenvolupament de serveis web $^{:§14-9}$
** Java - primer suport
** WSDL: primer eina
* API JAX-RS (JSR 339 2.0) per al desenvolupament de serveis web RESTful
* Model de programació JavaScript per al desenvolupament de serveis i clients
* Eines Maven
* Suport CORBA
* Capes de transport HTTP, JMS i WebSocket
* Desplegament incrustable:
** ServiceMix o altres contenidors JBI
** Geronimo o altres contenidors Java EE
** Tomcat o altres contenidors de servlet
** OSGi
* Refereix la implementació dels serveis remots d'OSGi
IONA Technologies distribueix una versió empresarial comercial d'Apache CXF amb el nom de FUSE Services Framework.

## Referències

* ↑ «Celtix: The Open Source Java Enterprise Service Bus» (en anglès). ObjectWeb, 01-05-2008. Arxivat de l'original el April 9, 2009. [Consulta: 2 agost 2021].
* ↑ «Introduction to Apache CXF | Baeldung» (en anglès americà), 11-07-2016. [Consulta: 26 febrer 2025].
* 1 2 3 Deinum et al., 2014.
* ↑ «Apache CXF -- Project Status» (en anglès). cxf.apache.org. [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ «Apache CXF -- Why CXF?» (en anglès). [Consulta: 26 febrer 2025].
# Africada alveolar sorda

L'africada alveolar sorda, transcrita [ts] en l'alfabet fonètic internacional, és un so de la parla que està present a algunes llengües com l'alemany, l'esperanto o el japonès, essent un dels fonemes africats més freqüents. És un so africat, cosa que vol dir que combina una pausa amb una fricció de l'aire en la seva articulació. És alveolar perquè la llengua puja per tocar la part del darrere de les dents. És una consonant pulmonar i oral. S'acostuma a escriure amb una lligadura ([t͡s]) per indicar que es tracta d'un sol so i no únicament la conjunció de dos. En català apareix aquest so, com es veu a potser. L'articulació pot variar segons els dialectes, fent més o menys dental el so (tal com passa amb el so [t]) o bé apropant-se al so africat palatal.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Africada postalveolar sonora

L'africada postalveolar sonora és un so de la parla que se simbolitza [dʒ] en l'AFI (sovint amb una lligadura superior, [dʒ͡], que indica coarticulació, per indicar que es tracta d'un so únic format per dues fases). És un so bastant freqüent en els idiomes del món, present a paraules com l'anglesa "jump" o l'albanesa "hoxha".

## Característiques

* És un so africat perquè té una primera fase oclusiva, on es talla el corrent d'aire i després una fricció
* És una consonant sonora perquè hi ha vibració de les cordes vocals
* És un so oral, l'aire només surt per la boca

## En català

El català posseeix aquest so, que apareix a mots com "formatge". Pot escriure's amb els dígrafs "tj" o "tg", o sorgir de la sonorització del fonema /t͡ʃ/, o de l'africació del fonema /ʒ/ rere de nasal, com a la paraula "penjat".
En català occidental (valencià i nord-occidental) la majoria de les j ortogràfiques (p. ex. jota, jubilat) i les g davant de e o i (p. ex. genoll, gimnàs) corresponen a una pronunciació [dʒ], excepte en valencià central, on esdevenen sordes ([tʃ]).

## Referències

* ↑ «africada postalveolar sonora (central)». Els sons del català. [Consulta: 9 març 2022].
* ↑ «africada postalveolar sonora (valencià)». Els sons del català. [Consulta: 9 març 2022].
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Afèresi

L'afèresi és un fenomen fonètic que consisteix en la supressió d'un so o d'una síl·laba àtons al començament d'una paraula o frase.
Un exemple diacrònic en català seria: llat. EPISCOPUS > bisbe (amb pèrdua de la vocal inicial).
En català i en posició inicial de mot és freqüent d'elidir la vocal -a: * ribar per arribar, * nem per anem.
Aquest escurçament pot concernir un mot de la frase, en la llengua oral informal "dia!" per 'bon dia!" (com en francès "jour!" per "bonjour!" o en anglès "good morning" en simplement "morning".)
L'afèresi té un fenomen equivalent, simètric i especular: la inserció de la vocal en posició inicial; per exemple: moto/* amoto, ràdio/* arràdio... L'elisió es produeix per la falsa segmentació de la cadena parlada. És un fenomen en regressió, a conseqüència de l'expansió de la llengua normativa.

## Referències

* ↑ «afèresi», Diccionari normatiu valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua
Viccionari
# Agafamosquits de Cuba

L'agafamosquits de Cuba (Polioptila lembeyei) és un ocell de la família dels polioptílids (Polioptilidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones àrides i costaneres amb matolls a Cuba.

## Referències

* ↑ «Agafamosquits de Cuba». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Agafamosquits de collar

L'agafamosquits de collar (Microbates collaris) és un ocell de la família dels polioptílids (Polioptilidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el sotabosc de la selva pluvial de les terres baixes, al sud-est de Colòmbia, sud de Veneçuela, Surinam, Guaiana Francesa, nord-est del Perú i Amazònia i nord-est del Brasil.

## Referències

* ↑ «Agafamosquits de collar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Agafamosquits de la Guaiana

L'agafamosquits de la Guaiana (Polioptila guianensis) és un ocell de la família dels polioptílids (Polioptilidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les terres baixes de l'est de Veneçuela, les Guaianes i el nord del Brasil.

## Referències

* ↑ «Agafamosquits de la Guaiana». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Agapornis capnegre

L'agapornis capnegre o inseparable capnegre (Agapornis personata) és un petit lloro, per tant un ocell de la família dels psitàcids que habita les sabanes de Burundi, Kenya i Tanzània i que s'utilitza a molts indrets com ocell de gàbia. És un dels inseparables més petits, amb una llargària de 12,5 – 15 cm. Notable pel cap molt fosc, gairebé negre, amb un gran anell blanc envoltant cada ull. El bec és vermell. Color general verd amb coll i pit groc.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d'Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia
# Agence Tunis Afrique Presse

L'Agence Tunis Afrique Presse (TAP) és l'agència oficial que difon les notícies a Tunísia. Fou creada l'1 de gener de 1961. És de titularitat pública i difon les notícies en francès, anglès i àrab. Té 200 periodistes permanents. El director (2006) és Mohamed Ben Ezzedine.

## Referències

* ↑ «Tunisia Press, Media, TV, Radio, Newspapers - television, circulation, stations, number, print, freedom, mass media». [Consulta: 24 setembre 2020].
# Agnosticisme fort

L'agnosticisme fort és la postura que afirma que és impossible conèixer l'existència d'un déu o déus. Els agnòstics forts sovint argumenten que tot el relacionat amb la metafísica està fora de l'abast de les certeses del coneixement.
L'agnosticisme fort habitualment es justifica en els camps epistemològics amb l'argument que els humans només poden experimentar el món natural i, per tant, no poden saber sobre res del que hi hagi fora d'aquest, incloent deïtats. Una crítica és que aquesta justificació només és vàlida si les deïtats són vistes exclusivament com a éssers sobrenaturals, però per donar suport a aquesta perspectiva un ha de tenir almenys una mica de coneixement sobre la naturalesa de les deïtats. La resposta agnòstica és que, ja que el món natural pot ser explicat per la ciència, les deïtats per definició han de ser sobrenaturals.
# Estació de Castelló (la Ribera Alta)

L'Estació de Castelló és una de les estacions del metro de València. Situada a Castelló, municipi de la Ribera Alta, és el terminal de la línia 1. Prové de l'antiga estació ferroviària Villanueva de Castellón.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Bétera | Alberic | | fi de trajecte | Castelló |

## Accessos

* Ronda del Racó de Cifre
* Carrer de Carles Carbonell

## Referències

* ↑ Plànol de línies i estacions de Metrovalencia
* ↑ «Evolución histórica FGV - Metrovalencia» (en espanyol europeu). Arxivat de l'original el 2021-11-22. [Consulta: 7 març 2021].
# Espongina

L'espongina és un tipus de col·lagen que aporta flexibilitat i les espícules són estructures microscòpiques comunes a moltes espècies d'esponges (de formes diverses), que formen l'esquelet de l'esponja i també és una defensa contra els depredadors, que són pocs gràcies. que aquestes espícules tenen diferents.
# Tirón

El Tirón és un riu del centre-nord de la península Ibèrica que discorre per les províncies de La Rioja, Burgos i Castella i Lleó. Neix a la Serra de la Demanda. Té una longitud de 65 quilòmetres. L'afluent més llarg del Tirón és l'Oja, i aquell desemboca a l'Ebre al nord-est d'Haro. L'abril de 2015 feren treballs anti-erosió a Herramélluri amb un cost de 221.000 euros.

## Referències

* ↑ Europa Press. «La CHE finaliza una actuación en el río Tirón, en Herramélluri». europapress.es, 22-04-2015. [Consulta: 14 maig 2015].
# Thibaut de Blazon

Thibaut de Blazon, Blaison, o Blason (mort després del març de 1229) va ser un noble poiteví o angeví, croat i trober. Era d'una família amb terres a Blason i Mirebeau. Onze poemes —un de controvertit i un altre definitivament espuri— s'han atribuït a Thibaut als chansonniers. Terence H. Newcombe, el seu editor modern, també li ha atribuït tres cançons anònimes més.

## Biografia

Thibaut era el senescal de Poitou i el seu oncle era Maurici, bisbe de Poitiers. El 1214 Thibaut va ajudar a negociar una treva entre Felip II de França i Joan d'Anglaterra.
El 1212 va participar en la Península Ibèrica en les lluites contra Al-Àndalus sota la bandera d'Alfons VIII de Castella i va ajudar a prendre Calatrava. El 1218 es trobava entre els croats que van assetjar Tolosa durant la croada albigesa.
Apareix al costat del trobador Amauri de Craon en un document de 1219. Va assistir a la coronació de Lluís IX el 1226, juntament amb el trouber Hue de la Ferté. Teobald I de Navarra, també trober, va dedicar la cançó De ma dame souvenir a Thibaut i també va utilitzar els Amours, que porra devenir de Thibaut com a model per a un poema religiós propi. Gautier d'Espinal també va agafar prestada la melodia d'Amours per a una peça.

## Obra

El petit grup d'una dotzena de poemes o cançons que ens han arribat d'ell va ser escrit en francià, amb traces de peitoví i i altres parles veïnes:
* Amours, que porra devenir
** Model per a De chanter ne me puis tenir (Teobald I di Navarra) i Se par force de merci (Gautier d'Espinal, només la música)
* Bien voi que ne puis morir
* Bon jour ait hui cele a cui sui amis (senza musica)
* Chanter et renvoisier seuil
** Contrafactum és Pour mon chief reconforter (Gautier de Coinci)
* Chanter m'estuet, si crien morir
* Huimain par un ajourant
* Le miens chanters ne puet mais remanoir
* Quant je voi esté venir
* Quant se resjouissent oisel (sense íusica)

### Discutit

* Bien font Amours lor talent
** Contrafactum és C'est en mai, au mois d'esté (anònim)

### Atribuïts (anònim al MSS)

* Avant ier me chevauchoi (motet no.402)
* Avant ier me chevauchoie (sense música)
* En avril au tens nouvel

## Referències

* ↑ Vielliard, 1980, p. 255.
* ↑ Newcombe, 1978.
* ↑ Brial, 1878, p. 61.
* ↑ Saltzstein, 2023, p. 39.

## Bibliografia

* Brial, M-J. J.. Recueil des historiens des Gaules et de la France (en francès). París: Victor palmé, 1878.
* Newcombe, Terence H. Les Poésies de Thibaut de Blaison (en francès). Ginebra: Droz, 1978.
* Pinguet, Auguste. Les Chansons et pastourelles de Thibaut de Blaison, trouvère angevin XIIe-XIIIe siècles, publiées avec introduction, traduction et la reproduction phototypique des manuscrits de la Bibliothèque nationale (en francès). Angers: Éditions de la Société des Amis du livre angevin, 1930.
* Saltzstein, Jennifer. Song, Landscape, and Identity in Medieval Northern France: Toward an Environmental History (en anglès). Oxford University Press, 2023. ISBN 9780197547786.
* Vielliard, Françoise «Les poésies de Thibaut de Blaison, éditées par Terence H.Newcombe. Genève, Droz, 1978. In-8°, 181 pages. (Textes littéraires français, 212.)». Bibliothèque de l'École des chartes, 138, 2, 1980.
# Biuret

Biuret és un reactiu que detecta la presència de proteïnes, pèptids curts i altres compostos amb dos o més enllaços peptídics en substàncies de composició desconeguda. S'usa normalment en l'assaig de biuret, un mètode colorimètric que permet determinar la concentració de proteïnes d'una mostra mitjançant espectroscòpia ultraviolada visible a una longitud d'ona de 540 nm (per detectar l'ió Cu$^{2+}$). És una mescla d'hidròxid potàssic (KOH) i sulfat de coure (II) (CuSO ₄), juntament amb tartrat de sodi i potassi (KNaC$_4$H₄O₆·4H₂O). El reactiu, de color blau, canvia a violeta en presència de proteïnes, i vira a rosa quan es combina amb polipèptids de cadena curta. L'hidròxid de potassi no participa en la reacció, però proporciona el medi alcalí necessari perquè tingui lloc.

## Preparació

* Prenem un tub d'assaig i col·loquem tres centímetres cúbics d'albúmina d'ou, és a dir la part transparent.
* Afegim 2 centímetres cúbics de solució d'hidròxid de sodi al 20%.
* Més endavant agreguem 4 o 5 gotes de solució de sulfat de coure (II) diluïda a l'1%.
* El resultat és que la barreja es torna de color violeta, indicant la presència de proteïnes

## Referències

* ↑ Meessen, J. H.; Petersen, H.. Urea. DOI 10.1002/14356007.a27_333.
* ↑ «The Crystal Structure of Biuret Hydrate». Acta Crystallogr., 14, 4, 1961, pàg. 345–352. DOI: 10.1107/S0365110X61001194.

## Bibliografia

* Guerrero,C.A Principios de química orgánica. Guía de laboratorio. Universidad Nacional de Colombia. Departamento de Química. 2013.
* Principis d'Anatomia i Fisiologia. Editorial Mèdica Panamericana.
* Principis de Química. Editorial Mèdica Panamericana.

## Vegeu també

* Reacció xantoproteïca
* Reactiu de Fehling
* Reacció de Benedict
* Reactiu de Tollens
* Sucre reductor
# Blagodarni

Blagodarni (rus: Благода́рный) és una ciutat del krai de Stàvropol, a la Federació Russa. Està situada 150 km a l'est de Stàvropol. Té una població de vora 30.000 habitants. Antigament s'anomenava Blagodàrnoie.
Hi passa el riu Mókraia Buivolà, afluent del Kumà.

## Història

Es va fundar l'any 1782 amb el nom de Blagodàrnoie (Благода́рное). L'any 1971 va rebre l'estatus de ciutat.

## Estat administratiu i municipal

Dins del marc de divisions administratives, la ciutat de Blagodarni és la capital del Districte de Blagodarni (rus: Благода́рненский райо́н). Com a divisió municipal, la ciutat forma part de l'Assentament Urbà de Blagodarni.
# CGG

CGG té els següents significats:
* Comissió del Golf de Guinea, organització per a la cooperació entre els països del golf de Guinea
* Campaign for Good Governance, organització no governamental de promoció de la democràcia de Sierra Leone
* CGG (empresa) (de l'acrònim en francès Compagnie Générale de Géophysique), empresa de erveis de geofísica de França
* Casal de Gent Gran, equipament cívic per a serveis i activitats de promoció de la gent gran
* CGG (Citosina-Guanina-Guanina) també és un dels triplets que codifica l'arginina, aminoàcid que es troba a les proteïnes
# Cabina de pilotatge

La cabina, la carlinga, el post o l'habitacle d'una aeronau, també anomenada coberta de vol, és l'espai on es concentren els controls de vol de l'avió i els pilots que els controlen, se sol situar a la part frontal de l'aeronau.
La cabina d'una aeronau conté la instrumentació i els controls que permeten al pilot de fer volar l'aparell. En la major part dels aparells comercials, una porta separa la cabina del compartiment de passatgers. A les aeronaus antigues i la més part d'avionetes la cabina concentra un gran nombre d'indicadors i commutadors analògics, mentre que els més moderns ja integren el que s'anomena cabina de cristall (glass cockpit) centrada en pantalles multifunció que funcionen conjuntament amb ordinadors. Aquestes permeten d'alternar entre mostrar la informació dels instruments tradicionals, cartografia i informació del radar o GPS entre d'altres.
La major part de les cabines tenen vidres protectors dels rajos de sol i una o més finestretes que poden ser obertes mentre l'avió és a terra. Després dels Atacs terroristes de l'11 de setembre de 2001, les principals aerolínies han pres mesures per fortificar la cabina per tal d'evitar qualsevol possible segrest.

## Orígens

La primera cabina coberta va aparèixer per primera vegada l'any 1913 en l'avió d'Igor Sikorsky Le Grand. De tota manera, durant els anys 1920, hi va haver moltes aeronaus en les quals la tripulació es trobava a l'exterior i el passatge, dins d'una cabina. Els biplans militars, el primer caça monomotor i altres avions d'atac també van tenir cobertes obertes durant la Segona Guerra Mundial. Els primers avions amb cabina tancada van ser el Fokker trimotor (1924), el Ford Trimotor (1926), el Lockheed Vega (1927), el Spirit of Saint Louis, el Taylor Cub (1931), els Junkers Alemanys utilitzats com a transport i els avions de passatgers fabricats per Douglas Aircraft Company i Boeing a mitjan anys 1930. A mitjans dels anys 1950, els avions amb cabines obertes ja s'havien gairebé extingit del tot; tan sols roñmanien els avions d'entrenament i de fumigació de camps de conreu.

## Vegeu també

* Head-up display (HUD)

## Enllaços externs

* Cabines de vols d'avions de combat de la Força Aèria Índia
* Imatge de la coberta de vol d'un Airbus A380 Arxivat 2017-05-19 a Wayback Machine.
# Cartó (desambiguació)

«Cartó» té aquests significats:
* Cartó, material similar al paper però de més consistència.
* En el món de l'art, cartó també s'empra per a designar els esbossos emprats com a plantilles o models per a la confecció de pintures (generalment murals), i tapissos i catifes, per raó del material sobre el qual es pinten.