# Autores catalanes de ciència-ficció

La ciència-ficció catalana ha sigut magistralment cartografiada per A. Munné-Jordà a les seves antologies, destaquem la primera publicada, Narracions de ciència-ficció (1985); a la bibliografia les ressenyem totes amb detall.

## Introducció

En aquesta obra es fa una aproximació molt acurada al context històric català dins de l'àmbit internacional així com la gran patacada que suposarà la Guerra Civil espanyola (1936-1939) i la posterior Dictadura (1939-1975) envers l'exili de molts dels escriptors i escriptores progressistes, la seva reclusió o directament la seva desaparició.
Aquest context històric va esdevenir una situació doblement colpidora per a les dones escriptores que havien viscut els avanços de la Segona República (1931-1939) en un context polític fructífer per al drets civils de les dones gràcies a la lluita anarquista, sindicalista, socialista, catalanista, feminista, comunista on les dones havien reivindicat activament el seu lloc principal a la societat catalana al costat dels homes.

## Cronologia

Aquí fem un recull de les novel·les, relats breus i alguna obra teatral d'escriptores catalanes que es poden enquadrar en el gènere de ciència-ficció especulativa i, en alguna ocasió podem arribar a parlar, de ciència-ficció feminista.

### Ciència-ficció primitiva (1877-1939)

A mitjan segle xix la iniciativa privada aconseguí d'arrencar una modesta i tardana revolució industrial als Països Catalans, i l'expressió catalana del Romanticisme, l'anomenada Renaixença, començà a donar el seus fruits intel·lectuals. El 1912, a punt de promulgar-se les normes ortogràfiques de la llengua catalana, que significarien la represa de l'idioma, es publica Homes artificials de Frederic Pujulà i Vallès, considerada la primera novel·la catalana de ciència-ficció; el 1927, es l'any en què fou llançat el nom de ciència-ficció.
Al temps de la República, es publiquen novel·les i textos de progressos científics fins a la darreria dels anys trenta, l'època en què al món es consolidava aquest corrent literari i començaven a publicar els autors que han estat considerats els clàssics d'arreu.
| Obres destacades | Autora | Ciutat | Neix | Mor | Temes | Bibliografia |
| Els Habitants del pis 200 (1936) | Elvira Augusta Lewi | Barcelona | 1909 | 1970 | Distopia ☁︎ | CAT |

### Ciència-ficció sota la Dictadura (1939-1975)

El trencament que va ser la guerra de 1936-1939, i la sagnant repressió de la postguerra, va escapar qualsevol possible continuïtat literària i durant anys va impedir els contactes amb el món exterior. El 1957, any de llançament del primer Sputnik, Antoni Ribera, Joan Perucho i Pere Calders prenen tornen de nou a la ciència-ficció, la fantasia científica i les narracions breus, respectivament.
| Obres destacades | Autora | Ciutat | Neix | Mor | Temes | Bibliografia: Reedicions |
| La ciutat dels joves (1971) | Aurora Bertrana i Salazar | Girona | 1892 | 1974 | ★ Utopia | CAT |
| Relat breu: "Àngela i els vuit mil policies" (1974) | Maria Aurèlia Capmany i Farnés | Barcelona | 1918 | 1991 | Pacifisme i Feminisme-Postcolonial ♀︎ | CAT |
| La finestra de gel (1974) | Anna Murià i Romaní | Barcelona | 1904 | 2002 | Bio-tech § Criogènia | CAT |
| Memòries d'un futur bàrbar (1975) | Montserrat Julió i Nonell | Mataró | 1929 | 2017 | Distopia ☁︎ | CAT |
| Relat breu: "La droga" | Roser Cardús Malagarriga | Barcelona | 1921 | 1974 | Distopia ☁︎ | CAT |

### Ciència-ficció contemporània (1976-)

Després de 1976, despenalitzat el català a quasi tots els àmbits, el 1979 s'aprova l'Estatut de Catalunya; el 1982 el del País Valencià i el 1983 el de les Illes Balears. L'augment de llibres catalans publicats va ser espectacular, la consolidació i expansió del món literari, dels autors i autores, i a més a més es van començar a traduir obres de ciència-ficció internacional. El 1984, va significar el moment d'una certa desclosa pública per a la ciència-ficció catalana, apareixen les primeres obres de la literatura infantil i juvenil i de la primera col·lecció catalana especialitzada: 2001, Pleniluni ciència-ficció.
| Obres destacades | Autora | Ciutat | Neix | Mor | Temes | Reedicions i guardons |
| Complemento: un hombre. (1970) "El jardín de alabastro" (1977) Relat curt (*) Pseudònim de Teresa García Inglés | Teresa Inglés (*) | Barcelona | 1949 | 2009 | | ES |
| La principal del poble Moll (any 2.590) (1981) | Maria Dolors Alibés i Riera | Vidrá | 1941 | 2003 | Juvenil | CAT |
| Grafèmia (1982) | Margarida Aritzeta i Abad | Valls | 1953 | | Juvenil | CAT |
| El turó de les forques (1983) Embrió humà ultracongelat núm. F-77 (1984) Pel camí de l'arbre de la vida (1985) Francina i la providència (1995) | Rosa Fabregat i Armengol | Cervera | 1933 | | Feminisme♀︎ Bio-tech § | CAT |
| P.H.1.A. Copèrnic (1984) | Montserrat Galícia i Gorritz | Cornellà de Llobregat | 1947 | | Juvenil ➤ Espai exterior | CAT |
| Essa Efa. Recull de contes intergalàctics (1985) | Maria Antònia Oliver Cabrer | Manacor | 1946 | | Col·lectiu Ofèlia Dracs | CAT |
| Terra non descoperta (1993) "Melas, el zafiro de poniente" (2000) | Carme Abella | Barcelona | 1954¿ | | Soft CF | CAT ES |
| Lior (1995) | Núria Pradas i Andreu | Barcelona | 1954 | | Juvenil Distopia ☁︎ | CAT |
| Trilogia: Deserts Asteroidals (1997-1999) | Montserrat Canela i Garayoa | Barcelona | 1959 | | Juvenil | CAT |
| La mutació sentimental (2008) Estimades màquines (2020) | Carme Torras | Barcelona | 1956 | | @ Tech Robótica | Premi Manuel de Pedrolo 2007 3 Premis Ictineu (2009, 2017, 2018) |
| Cuentos del Archivo Hurus (1998) La era de los clones (1998) (*) Pseudònim de Blanca Martínez Fernández | Blanca Mart (*) | Santa Coloma de Gramanet | 1945 | | ➤ Espai exterior Bio-tech § Feminisme♀︎ | CAT ES |

## Vegeu també

* Crítica Literària feminista
* Ciència-ficció feminista
* Autores de ciència-ficció feminista

## Referències

* ↑ Munné-Jordà, Antoni. Narracions de ciència-ficció: antologia. Barcelona: Edicions 62, 1985, p. 14-28. ISBN 8429723730.
* 1 2 3 DD.AA.. Temps al temps: antologia de contes de ciència-ficció. A cura d'Antoni Munné-Jordà. Barcelona: La Magrana, 1996. ISBN 9788474104912.
* ↑ Lewi, Elvira Augusta. Els Habitants del pis 200. Barcelona: Llibreria Catalònia, 1936. OCLC 865269111.
* ↑ Bertrana i Salazar, Aurora. La ciutat dels joves: reportatge fantasia. Barcelona: Ed. Pòrtic, 1971. OCLC 1068993921.
* ↑ Bertrana i Salazar, Aurora. La ciutat dels joves. Pròleg d'Adriana Bàrcia. Males Herbes, 2019. ISBN 9788494917059.
* ↑ Àngela i els vuit mil policies. Barcelona: Laia, 1981. ISBN 9788472227835.
* ↑ Una utopia inspirada en l'activista política Angela Davis (1944-)
* ↑ Capmany, Maria Aurèlia «Àngela i els vuit mil policies». Els altres mons de la literatura catalana: antologia de narrativa fantàstica i especulativa. Victor Martínez-Gil. Barcelona: Cercle de Lectors Galaxia Gutenberg. (2004) ISBN 9788481093483, pàg. 527-532.
* ↑ Murià, Anna. La finestra de gel. Jaume Tió i Casacuberta. Girona: Colla Excursionista Cassanenca, 1974. OCLC 732303246.
* ↑ Julió, Montserrat. Memòries d'un futur bàrbar. Barcelona: Edicions 62, 1975. OCLC 1071140137.
* ↑ Julió, Montserrat. Memòries d'un futur bàrbar. Lleida: Pagès, 2006. ISBN 9788497794183.
* ↑ Cardús, Roser «La Droga. núm. 88». El Pont : l'expressió viva de la literatura catalana actual. Nº 88. Barcelona : Arimany., 1982.
* ↑ Cardús, Roser «La droga (1982)». Narracions de ciència-ficció. Antologia / a cura d'A. Munné-Jordà. Barcelona : Edicions 62. ISBN 8429723730, 1985, pàg. 141-149.
* ↑ Cardús, Roser «La droga (1982)». Els altres mons de la literatura catalana: antologia de narrativa fantàstica i especulativa. Victor Martínez-Gil. Barcelona: Cercle de Lectors Galaxia Gutenberg. ISBN 9788481093483, 2004, pàg. 549-555.
* ↑ «"Catalan SF" at Encyclopedia of Science Fiction» (en anglès). Antoni Munné-Jordà, traducció al anglès feta per Sara Martín Alegre, 2016. [Consulta: 30 març 2019].
* ↑ Fábula didáctica en dos actos y un epílogo [Teatre]
* ↑ «Bibliografia seva a la "Terminus Trantor"; BB.DD. especialitzada en CF.» (en castellà). [Consulta: 5 abril 2019].
* ↑ Alibés i Riera, Maria Dolors. La Principal del poble moll : any 2590. il·lustracions de Pilarín Bayés. Barcelona: La Galera, 1985. ISBN 9788424672188.
* ↑ Aritzeta i Abad, Margarida. Grafèmia. il·lustracions i coberta, Eulália Sariola. Barcelona: Laia, 1982. ISBN 9788472226869.
* ↑ Finalista Premi Joaquim Ruyra el 1981 per aquesta obra
* ↑ Aritzeta i Abad, Margarida. Grafémia. il·lustracions i coberto, Eulália Sariola. Barcelona: Cruïlla. Series: Vaixell de vapor, 30 : Sèrie vermella, 1992. ISBN 9788476294222.
* ↑ Fabregat i Armengol, Rosa. El turó de les forques : novel·la. Barcelona: Pòrtic, 1983. ISBN 9788473061971.
* ↑ Díaz Obregón, Aurora «La ciencia ficción feminista que anticipó nuestro presente» (en castellà). Pikara Magazine, 2018.
* ↑ Fabregat i Armengol, Rosa. Pel camí de l'arbre de la vida : novel·la. pròleg de Jordi Pàmias. Barcelona: Pòrtic, 1985. ISBN 9788473062589.
* ↑ Fabregat i Armengol, Rosa. Francina i la providència. Lleida: Pagès Editors, 1995. ISBN 9788479352653.
* ↑ Fabregat i Armengol, Rosa. La dama del glaç. Inclou "Embrió humà ultracongelat núm. F-77" i "Pel camí de l'arbre de la vida". Lleida: Pagès, 1997. ISBN 9788479353865.
* ↑ Galícia, Montserrat. P.H.1.A. Copèrnic. Barcelona: Laia, 1984. ISBN 9788472224056.
* ↑ Ofèlia Dracs, (Col·lectiu mixt d'escriptors/es). Essa efa. Barcelona: Edicions 62, 1996. OCLC 891930880.
* ↑ Abella, Carme. Terra non descoperta. Quaderns UPCF, núm. 3. Barcelona: Associació de Ciència Ficció de la Universitat Politècnica de Catalunya, 1993. ISBN 9788460085508.
* ↑ DD.AA. Visiones 2000 : antología de cuentos inéditos (en castellà). Juan Miguel Aguilera. AEFCF, 2001. ISBN 9788492336692.
* ↑ «Bibliografia seva a la "Terminus Trantor"; BB.DD. especialitzada en CF» (en castellà). [Consulta: 5 abril 2019].
* ↑ Pradas, Núria. Lior. Barcelona: Crüilla, 2001. ISBN 9788482860046.
* ↑ Canela, Montserrat. El Laberint del sector D-delta : deserts asteroidals, II. Edicions de la Magrana. Barcelona: Barcelona, 1998. ISBN 9788482640679.
* ↑ Torras, Carme. La mutació sentimental. Lleida: Pagès editors, 2009. ISBN 9788497799058.
* ↑ Torras, Carme. Estimades màquines. Barcelona: Males Herbes, 2020, p. 184. ISBN 9788412216745.
* ↑ Martínez, Blanca. La era de los clones. México D. F.: Ramón Llaca y compañía, 1998. ISBN 9789687683133.
* ↑ «Bibliografia seva a la "Terminus Trantor"; BB.DD. especialitzada en CF» (en castellà). [Consulta: 5 abril 2019].

## Antologies en català

* Narracions de ciència-ficció: antologia. A cura d'Antoni Munné-Jordà. Barcelona : Edicions 62, 1985. ISBN 8429723730
* Temps al temps: antologia de contes de ciència-ficció. A cura d'Antoni Munné-Jordà. Barcelona : La Magrana, 1996. ISBN 9788474104912
* Els altres mons de la literatura catalana: antologia de narrativa fantàstica i especulativa. A cura de Víctor Martínez-Gil. Barcelona: Cercle de Lectors Galaxia Gutenberg, 2004. ISBN 9788481093483
* Futurs imperfectes: antologia de la ciència-ficció. A cura d'Antoni Munné-Jordà. Barcelona: Educaula 6, 2013. ISBN 9788415192695
* Extraordinàries. Noves autores de l'insòlit. Ricard Ruiz Garzón (Editor). Barcelona: Males Herbes, 2020, p. 302. ISBN 9788412070569.

## Enllaços externs

* CATCON 2018: "El punt de vista femení en la Ciència-Ficció i la fantasia" - Xerrada amb Elia Barceló, Rosa Fabregat, Montserrat Galícia, Teresa López-Pellisa i Carme Torras. (es pot veure íntegrament al canal oficial de la SCCFF Arxivat 2018-12-31 a Wayback Machine. a Youtube)