OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Covasna

Covasna (pronunciat en romanès: [koˈvasna]; en hongarès: Kovászna; pronunciat en hongarès: [ˈKovaːsnɒ]; en alemany: Kowasna) és una ciutat del comtat de Covasna, Transsilvània, Romania, a una altitud de 550 a 600 m. És coneguda per les seves aigües minerals naturals i mofettas.
La ciutat administra un poble, Chiuruș (en hongarès: Csomakőrös). El poble té 451 habitants i té una majoria hongaresa absoluta de Székely.
Abans que Orbaiszék es fusionés amb Sepsiszék i Kézdiszék per crear el comtat de Háromszék, el 1876, Covasna era la vila capital d'Orbaiszék.

## Origen del nom

Hi ha diverses teories sobre l’origen del nom de la ciutat, la més reconeguda és que s'origina a partir de l'eslau kvas, que significa “amarg”, referent al gust de les fonts d’aigua mineral situades a la ciutat.
Segons Szabó Gyula (1914–1984), algunes llegendes suggereixen que el nom de Kovászna podria haver estat el resultat d'una fusió entre el nom de "Kó" i la paraula "vászon" (significa llenç en hongarès), cosa que significa "El llenç de Kó". Les teories suggereixen que l'individu de "Kó" podria haver estat un cavaller, un artesà o fins i tot l'últim monarca de la Fortalesa de les Fades.

## Demografia

Segons el cens del 2011, Covasna té 10.265 habitants. Té una majoria hongaresa: 7.549 o 66,4%. 3.672 (32,3%) romanesos també viuen a la ciutat.

## Història

* 1548 - Esmentat per primera vegada com a Kowazna
* 1567 - Esmentat en un document, com a localitat de prestigi, amb 61 llars registrades
* 1756 - Es destrueix per la conflagració
* 1840: obté el dret a mantenir el seu propi mercat
* 1880 - Covasna ha florit com a centre de salut des de la dècada de 1880
* 1837, 1856, 1885 - El Pokolsár (en romanès: Balta Dracului; en anglès: Devil's Lake) entra en erupció el volcà de fang
* 1889-91: es construeix el ferrocarril de via estreta Covasna – Comandău
* 1952 - Covasna esdevé una ciutat
* Anys 70 - Es van construir diversos hotels i centres de curació a Covasna.
* 1996 - Incendi forestal a la vall de les Fades
* Anys 2000 - Covasna és una ciutat termal d’importància nacional a Romania, que té un hospital cardiovascular important

## Relacions Internacionals
### Pobles bessons: ciutats germanes

Covasna està agermanada amb:
* Pápa, Hongria
* Nagykanizsa, Hongria
* Gyula, Hongria
* Balatonfüred, Hongria
* Csenger, Hongria
* Călărași, República de Moldàvia

## Fills il·lustres

L'explorador i lingüista hongarès Sándor Kőrösi Csoma va néixer a Chiuruș / Csomakőrös el 1784. Kőrösi és àmpliament vist com el fundador de la tibetologia, va ser el compilador i autor del primer llibre de gramàtica i diccionari tibetà clàssic - anglès. Va morir a Darjeeling, a l'Índia, el 1842.
El 1972 es va erigir una estàtua en honor seu al centre del poble i hi ha una exposició al centre cultural.

## Referències

* ↑ Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: «Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune», 05-08-2013. Arxivat de l'original el 2016-01-18. [Consulta: 10 octubre 2021].

## Enllaços externs

* Web oficial en romanès
* Web oficial en hongarès
* Oficina d'informació turística
* Photoes al lloc web www.erdely-szep.hu
# Castell Mikes de Zăbala

El castell de Mikes a Zăbala és un conjunt de monuments històrics situats al territori del poble de Zăbala. Al Repertori Arqueològic Nacional, el monument hi apareix amb el codi 65057.03.
El conjunt consta de dos monuments:
* Mikes Castle, ara a casa (cod LMI CV-II-mA-13331.01)
* Parc (cod LMI CV-II-mA-13331.02)

## Referències

* ↑ «Institutul Național al Patrimoniului - Lista Monumentelor Istorice». Arxivat de l'original el 2016-02-19. [Consulta: 27 agost 2021].
* ↑ Repertoriul Arheologic Național, CIMEC
# Ramon Gayà i Galmés

Ramon Gayà i Galmés (Sant Joan, 1873 - Sant Joan, 1966) fou un historiador, arxiver, bibliotecari i prevere balear.
Fill de Margalida Galmés Roig i de Guillem Gayà Gayà «de Cal Garritxó», fou ordenat el 1898, i a la dècada del 1910 va embarcar i s'instal·là a l'Argentina, on va ser rector de diverses parròquies a la diòcesi de Santa Fe. L'any 1913 retornà a Sant Joan on va viure la resta de la seva vida. Home culte i d'idees avançades, dedicà moltes hores a l'estudi i a la lectura, i participà en la fundació i govern del Sindicat Agrícola Catòlic. A Mallorca fou rector del Santuari de Consolació de Sant Joan (1914-1917), vicari de Son Cervera (1917-1918), i novament rector de la Consolació fins a la seva mort el 1966. A Sant Joan, regentà l'escola parroquial de Sant Joan, i donà classes particulars a un grup notable de joves batxillers i universiraris. I des del seu nomenament com a arxiver municipal, es dedicà a la tasca de la investigació de la història santjoanera, convertint-se en un cronista de la vila, ocupant-se d'ordenar l'arxiu municipal des del 1940, i exercint de bibliotecari de l'ajuntament des del 1941. Dirigí la revista Documenta entre els anys 1941 i 1947, amb més de dues-centes col·laboracions, fruit de les seves investigacions en els arxius municipal i parroquial. També és autor de Breve historia del Santuario de Nuestra Señora de Consolación en San Juan (1950), que inclou referències a la història de la vila de Sant Joan. També fou organitzador de la festa anual de Sant Sebastià, i dels Certàmens històrico-literaris (1942-1948).

## Referències

* 1 2 Canuto Bauçà, Francesc «La família Galmés (S. XIX-XX): Ramon Gayà Galmés (1873-1965)». Mel i Sucre. Revista d'informacio local de la vila de Sant Joan (Mallorca), Núm. 410, 8-2014, pàgs. 16-20 [Consulta: 27 setembre 2022].
* 1 2 «Ramon Gayà i Galmés». Diccionari enciclopèdic d'historiografia catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ Estelrich i Costa, Josep «Una vila que recerca la seva història». Damunt Damunt, revista d'informació local [Sant Joan (Mallorca)], Núm. 58, 3-1996, pàgs. 12-14 [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ Ramis Puig-Gros, Andreu. «El Grup Documenta i els Certàments històrico-literaris (1941-1947) (tesi dctoral)». A: La museologia etnològica. El pensament antropològic a les Illes Balears. Vol. 1. Universitat de les Illes Balears, Setembre 1992, pàgs. 306-320 [Consulta: 27 setembre 2022].

## Bibliografia

* Esterlich Costa, Josep. La parròquia de Sant Joan (1900-1993) (Monografies santjoanenques, 1). Sant Joan: Col·lectiu Teranyines, 1993.
# Juice Wrld

Jarad Anthony Higgins (Chicago, 2 de desembre de 1998 - Oak Lawn, Illinois, 8 de desembre de 2019), més conegut pel seu nom artístic Juice WRLD, va ser un raper, cantant i compositor estatsunidenc. Es va fer conegut per cançons com All Girls Are the Same, Lucid Dreams, Lean wit Me, Robbery, Righteous, Godzilla i Come & Go.

## Primers anys

La mare de Higgins era molt conservadora, i no deixava que Higgins escoltés hip-hop, encara que sí que permetia que escoltés cançons de rock i pop. L'interès de Higgins per aprendre a tocar instruments va començar als quatre anys, inspirant-se en la seva mare, qui va pagar-li lliçons de piano, seguides de guitarra i bateria.

## Defunció

Higgins anava a bord d'un avió privat que volava des de l'aeroport Van Nuys a Los Angeles cap al Midway, de Chicago. El pilot havia alertat a les autoritats que el cantant viatjava amb armes i drogues, motiu pel qual hi havia agents federals esperant l'aterratge per procedir a escorcollar l'avió i els passatgers. Juice Wrld, qui havia declarat en diverses ocasions que era consumidor de substàncies il·legals, va ingerir diverses “pildores desconegudes” per evitar que fossin decomissades. Durant l'escorcoll, el cantant va patir convulsions i va ser traslladat al Centre Mèdic Advocate Christ d'Oak Lawn, on fou declarat mort. L'autòpsia revelà que la causa de la mort va ser la ingesta de diverses pastilles de Percocet (oxicodona). La policia va revelar més tard que van trobar tres pistoles i 32 kg de marihuana a l'avió.

## Estil musical

L'estil musical de Higgins son de tots gèneres, van des del rock al rap. Higgins va declarar que les seves majors influències són els rapers Chief Keef, Travis Scott, Kanye West i el cantant de rock britànic Billy Idol. La música de Higgins ha estat qualificada com a influenciada per l'emo i rock.

## Referències

* ↑ Nast, Condé. «The Life and Death of Juice WRLD» (en anglès americà). GQ, 03-05-2021. [Consulta: 26 novembre 2021].
* ↑ Grihalva, Joey. «Juice WRLD and the evolution of 'emo-rap'» (en anglès americà). Radio Milwaukee, 16-08-2018. [Consulta: 26 novembre 2021].
* ↑ «How 19-Year-Old Juice WRLD Scored a $3 Million Record Deal Without a Plan» (en anglès). Complex, 01-06-2018. [Consulta: 26 novembre 2021].
* ↑ Sobol, Rosemary; Crepeau, Megan. «Federal agents and Chicago police were confiscating drugs and guns from luggage when rapper Juice Wrld suffered seizure at Midway, officials say» (en anglès). Chicago Tribune, 10-12-2019. [Consulta: 26 novembre 2021].
* ↑ «Juice WRLD Allegedly Swallowed Percocets to Hide From Feds When Jet Landed (UPDATE)» (en anglès). Complex, 09-12-2019. [Consulta: 26 novembre 2021].
* ↑ «JUICE WRLD talks about his influences, being inspired by rock, and more on No Jumper "Exposed"» (en anglès americà). The Modern Life Magazine, 07-03-2018. [Consulta: 26 novembre 2021].
# Estadi Municipal de la Satalia

L'Estadi Municipal de la Satalia, també conegut com a Camp Municipal de Futbol de la Satalia, és un estadi situat al barri del Poble Sec, dins del districte Sants-Montjuïc. Actualment alberga entitats històriques com la UE Poble Sec, l'Atlètic la Palma, el CE APA Poble Sec. El camp comprèn un total de 1.000 espectadors, i el terreny de joc és de gespa sintètica. El camp s'inaugurà l'any 1936 i, s'hi pot accedir pel passeig de l'exposició o pel carrer Margarit.
L'estadi rep el nom a causa de la zona al qual és situat. Aquesta zona rep el nom d'una flor que brota pels voltants de l'estadi i és molt comuna.

## Referències

* ↑ «Camp Municipal de Futbol de la Satalia». Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 25 desembre 2024].
* ↑ L'estadi a timeout.cat
* ↑ la Satàlia al web del futbol base català
* ↑ El camp Arxivat 2018-05-16 a Wayback Machine. al web de l'APA Poblesec
* ↑ Camp de la Satàlia Arxivat 2017-02-16 a Wayback Machine. a llopgestio.cat
# Eurosfera

L'Eurosfera, o imperi Europeu, és la zona d'influència del suposat imperialisme polític, econòmic, cultural i ideològic originat i desenvolupat per l'Europa Occidental després de la Segona Guerra Mundial.
Sovint es considera que l'acadèmic Jan Zielonka, l'intel·lectual Mark Leonard, el polític i estrateg de la UE Robert Cooper i el president de la Comissió Europea, José Manuel Durão Barroso, foren els primers a formular el concepte d'eurosfera.
El naixement de la Unió Europea i el creixement constant del sentiment europeu es fonamenta principalment en les tragèdies de la Segona Guerra Mundial, al final de la qual tant els vencedors com els vençuts perderen el seu lloc preponderant al món, així com la conclusió de la Guerra Freda, que posà fi a diverses dècades d'imperialisme global entre els Estats Units i la Unió Soviètica alhora que donava a Europa l'oportunitat de tornar a situar-se com a contrapès als Estats Units a l'escena global.
Segons Mark Leonard, un dels principals acadèmics sobre aquest tema, el 2004 l'Eurosfera cobria 109 estats diferents. Alguns d'ells eren països europeus, però la majoria es trobaven al nord d'Àfrica, l'Orient Pròxim i el territori de l'antiga Unió Soviètica. Es tracta d'una opinió compartida per Robert Cooper, que sosté que el poder de l'imperi Europeu es basa principalment en la seva capacitat de créixer alhora que exporta la seva doctrina i cultura a països tercers. Tanmateix, molts analistes creuen que Europa manca de la cohesió, la capacitat organitzativa i, sobretot, la voluntat política necessària per dur a terme una política imperialista.

## Referències

* 1 2 Zielonka, J. (2006), Europe as Empire, Oxford University Press: Oxford.
* ↑ Leonard, M. (2005), Why Europe will run the 21st century, Fourth Estate: Londres.
* ↑ Cooper, R. (2003), The Breaking of Nations, Atlantic Books: Londres.
* ↑ Birth of a New Rome? Arxivat 2010-06-12 a Wayback Machine. www.globalpowereurope.eu
* ↑ Leonard, M. Why Europe will run the 21st century (2004, Fourth Estate). Appendix: p.145-146.

## Bibliografia

* Global communication without universal civilization. INU societal research. Volume 1: Coexisting contemporary civilizations: Arabo-Muslim, Bharati, Chinese, and Western (en anglès). INU Press. ISBN 2-88155-004-5.
# Oposició Tadjik Unida

L'Oposició Tadjik Unida (OTU) fou una coalició política i aliança militar de forces i partits democràtics, nacionalistes i islamistes. Va sorgir oficialment el 1993, després de l'etapa més violenta de la Guerra Civil del Tadjikistan. L'OTU va lluitar contra les forces del govern procomunista d'Emomali Rahmon, enfrontant-se així al Front Popular del Tadjikistan.
L'Oposició Tadjik Unida estava formada pel Partit del Renaixamenet Islàmic, el partit «Rastokhez», el Partit Democràtic del Tadjikistan, el Partit de la Unitat del Poble i el partit Lali Badakhshan. L'OTU va aconseguir certs avenços respecte al govern de Rahmon, pressionant així per iniciar les negociacions. El juny de 1997 es va firmar el tractat de pau entre el govern i la coalició opositora, posant així punt final al conflicte.
Després d'aquest tractar gran part de les unitats militars de l'OTU van passar a formar part de l'Exèrcit del Tadjikistan, convertint-se en algunes de les seves unitats amb més experiència.

## Referències

* ↑ Tyler, Patrick E. «Tajik Tangle: Odd Alliances Worry Neighbors» (en anglès). The New York Times, 20-10-2000. ISSN: 0362-4331.
* ↑ «[https://www.peaceagreements.org/viewmasterdocument/519 Protocol on the guarantees of implementation of the General Agreement on Establishment of Peace and National Accord in Tajikistan]». [Consulta: 3 setembre 2021].
* ↑ «Tajikistan- Army». [Consulta: 3 setembre 2021].
# (55) Pandora

Pandora és l'asteroide núm. 55 de la sèrie, descobert a Albany per en G. Searle el 10 de setembre del 1858. És un satèl·lit un xic gros i molt brillant del cinturó principal. El seu nom prové de la Pandora mitològica, la primera dona de la mitologia grega. Saturn té un satèl·lit amb el mateix nom (Pandora).

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 gener 2024].
* 1 2 Afirmat a: JPL Small-Body Database.
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 18. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ «IAU Minor Planet Center». [Consulta: 9 gener 2021].
Viccionari
# 1687
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Catalunya: S'inicia la Revolta dels Barretines contra els abusos de les tropes castellanes de Carles II de Castella.

### Resta del món

* 7 de novembre, Palais Royale de París: S'estrena pòstumament Achille et Polyxène, tragèdia lírica de Jean-Baptiste Lully amb llibret és de Jean Galbert de Campistron, basat en L'Eneida de Virgili.
* Regne d'Anglaterra: Isaac Newton publica a instàncies de Halley Philosophiae Naturalis Principia Mathematica, obra en què s'exposen les Lleis de Newton que assenten les bases de la mecànica clàssica.
* Maria Sofia del Palatinat-Neuburg esdevé reina consort de Portugal en casar-se amb Pere II de Portugal.
* Escòcia: Es reinstaura l'Orde del Card pel rei Jaume II d'Anglaterra i VII d'Escòcia in
* Imperi Otomà: és deposat el soldà Mehmet IV «el Caçador» per una força combinada de Yeğen Osman i els geníssers i reemplaçat pel seu germà Solimà II.
* Setge d'Atenes per part de la República de Venècia sota el comandament del general Francesc Morosini.

## Naixements
### Països Catalans

* Palma: Joan Manuel de Sentmenat-Oms de Santapau i d'Oms, tercer marquès de Castelldosrius i baró de Santa Pau.
* Barcelona: Josep Elies, organista i compositor català.

### Resta del món

* 7 de març, Auxerre: Jean Lebeuf, historiador, músic i erudit francès.
* 4 d'agost, Dessau, Ducat de Saxònia: Joan Guillem d'Orange-Nassau, membre de la Casa d'Orange-Nassau i duc de Nassau-Dietz i de Katzenbogen entre els anys 1696 i 1711.
* 12 d'octubre, Silèsia: Silvius Leopold Weiss, compositor i intèrpret de llaüt del Barroc alemany.
* 5 de desembre, Lucca, Toscana: Francesco Geminiani, compositor i violinista italià, establí la pauta de la música instrumental fins a la fi del Barroc.
* Johann Balthasar Neumann, arquitecte alemany d'estil barroc.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 9 de juny, Martorell: Gabriel Manalt i Domènech, sacerdot, organista, mestre de capella i compositor.
* Montserrat: Joan Romanyà, mestre de capella de l'abadia de Montserrat.

### Resta del món

* 28 de gener: Johannes Hevelius, astrònom polonès, anomenat el pare de la topografia lunar.
* 19 de març, Navasota, Texas, René Robert Cavelier de La Salle, explorador i clergue francès, un dels primers a explorar la regió dels Grans Llacs d'Amèrica del Nord i el primer europeu a davallar el riu Mississipi de nord a sud, alhora que intentà establir-se al Golf de Mèxic.
* 22 de març, París, Regne de França: Jean-Baptiste Lully, nat Giovanni Battista Lulli, compositor francès d'origen italià, Sobreintendent de la Música de Lluís XIV de França.(n. 1632).
* Març, Rodes: Kara Ibrahim Paixà, visir otomà sota el sultà Mehmet IV, fou executat.
* 25 d'abril, Lăzarea: Ioan Căianu, músic, folklorista, constructor i reparador d'orgues, humanista romanès, renaixentista i precursor de la il·lustració a Transsilvània.
* Nàpols, Regne de Nàpols: Gregori Strozzi, compositor italià.
* Roma, Estats Pontificis: Laura Martinozzi, donzella que va esdevenir duquessa consort i regent del Ducat de Mòdena.

## Referències

* ↑ Dictionnaire des compositeurs.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-559-8.
# 193

El 193 (CXCIII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

## Esdeveniments

* Pèrtinax és proclamat emperador romà. És l'any dels cinc emperadors: Pèrtinax, Didi Julià, Pescenni Níger, Clodi Albí i Septimi Sever.

## Referències

* ↑ Omissi, Adrastos. Emperors and Usurpers in the Later Roman Empire (en anglès). Oxford University Press, 2018, p. 13. ISBN Adrastos Omissi.
# Ortodòncia invisible

L'ortodòncia invisible és una tècnica d'ortodòncia que utilitza fèrules transparents amovibles o alineadors dentals dits també placa oclusal transparent o aparell dental invisible.

## Bibliografia

* Phan, Xiem; Ling, Paul H. «Clinical Limitations of Invisalign» (PDF). Journal of the Canadian Dental Association, 73, 3, 2007, pàg. 263–266. PMID: 17439714. (anglès)

## Referències

* ↑ Rivero Lesmes, JC. «La Tècnica Invisalign». A: Expoorto'09 (en espanyol). Primera. Madrid: Editorial Ripano, S. A., 2009, p. 360. ISBN 978-84-936756-9-1.
* ↑ Weir, T. «Clear aligners in orthodontic treatment». Australian Dental Journal, 62, 2017, pàg. 58–62. DOI: 10.1111/adj.12480.

## Vegeu també

* Ortodòncia
* Odontologia
* Aparell amovible
* Fèrula dental
# Temple Hindú de Melilla

El Temple Hindú de Melilla de la ciutat espanyola de Melilla es trobava al carrer Pare Lerchundi. Va ser un dels temples visitats en la Ruta dels Temples de la ciutat.

## Història

Els primers hindús es van instal·lar a Ceuta a la fi del segle xix . En 1948 es va constituir l'Associació de Comerciants Hindús, que va ser una de les primeres associacions hindú d'Espanya. En 1997 el nom de l'organització es va canviar pel de Comunitat Hindú de Melilla.
El temple es coneix en l'hinduisme com mandir.

## Referències

* ↑ Morales, Joaquín. «Templo hindú de Melilla: De Asia al Norte de África» (en castellà). El Faro de Melilla, 08-02-2020. [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ «Tras 43 años, se cierra el Templo Hindú de Melilla ubicado en la Avenida Castelar - MelillaHoy» (en castellà). MelillaHoy - El Periódico de Melilla, 17-03-2021. [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ Garcia, Maria. «La Comunidad Hindú insta al Gobierno de la Ciudad a un local que haga frente a sus necesidades - El Faro de Melilla La Comunidad Hindú insta al Gobierno de la Ciudad a un local que haga frente a sus necesidades» (en castellà). El Faro de Melilla, 08-04-2024. [Consulta: 29 setembre 2024].
# Estadi de Costorbe

L'Estadi de Costorbe era un recinte esportiu dedicat al futbol de la ciutat d'Irun.
Estava situat a l'actual Avenida de Iparralde, uns 150 metres a l'oest de l'actual seu del Real Unión. Fou el camp de futbol del Racing Club de Irún. Quan es creà el Real Unión, a partir de la fusió de Racing i Sporting, aquest s'establí a l'Estadi d'Amute.
Fou la seu de la final de la Copa del Rei de l'any 1914.

## Referències

* ↑ «Spain - Cup 1914». The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation. [Consulta: 9 juny 2015].
* ↑ (castellà) Copa de 1914 a linguasport.com
# (62) Èrato

Èrato és l'asteroide núm. 62 de la sèrie. El seu nom es deu a Èrato, la musa de la poesia de la mitologia grega. És un asteroide gran i fosc del cinturó principal. Fou descobert a Berlín el 14 de setembre del 1860 per l'Oskar Lesser i en Wilhelm Forster i fou el primer asteroide que comparteix codescobridors, i fou el primer i únic asteroide descobert per aquests. Aquest asteroide pertany a la «Família de Themis» del grup de famílies d'asteroides d'Hirayama.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* 1 2 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 gener 2024].
* 1 2 Afirmat a: JPL Small-Body Database.
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 19. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 desembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 novembre 2024].
* ↑ Alvarez-Candal, Alvaro; Duffard, René; Angeli, Cláudia A.; Lazzaro, Daniela; Fernández, Silvia «Rotational lightcurves of asteroids belonging to families». Icarus, 172, 2, Desembre 2004, pàg. 388–401. Bibcode: 2004Icar..172..388A. DOI: 10.1016/j.icarus.2004.06.008.(anglès)
# (70) Panopea

Panopaea és l'asteroide núm. 70 de la sèrie. Fou descobert el 5 de maig del 1861 a París per en Hermann Mayer Salomon Goldschmidt (1802-66), i fou el seu 44è asteroide que va descobrir. És un asteroide gran del cinturó principal. El seu nom es deu a Pànope, una nereida de la mitologia grega.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 20. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 desembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 novembre 2024].
# (76) Freia

Freia és l'asteroide núm. 76 de la sèrie. Fou descobert per Henri Louis d'Arrest a Copenhaguen el 21 d'octubre del 1862, fou el primer i únic asteroide descobert. És un asteroide molt gran del cinturó principal. El seu nom es deu a la deessa Freia de la mitologia nòrdica.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ Afirmat a: JPL Small-Body Database.
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 20. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 desembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 novembre 2024].