OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Haworthia maraisii var. meiringii

Haworthia maraisii var. meiringii és una varietat de Haworthia maraisii del gènere Haworthia de la subfamília de les asfodelòidies.

## Descripció

Haworthia maraisii var. meiringii és una planta suculenta perennifòlia. Aquesta varietat té la forma de creixement de H. herbacea, però és una espècie més petita de color verd fosc amb les mateixes flors i temps de floració que H. maraisii. Les fulles són erectes, verdes, àrea terminal poc definida, ambdues superfícies amb tubercles eriçats, marge i quilla amb dents pronunciades.

## Distribució i hàbitat

Aquesta varietat creix a la província sud-africana del Cap Occidental, on es troba a l'est de Bonnieval, i cap a l'oest es transposa a una forma de fulla més rígida amb fulles fines i erectes escabrides que pràcticament coincideix amb la forma típica d'aquesta espècie. Immediatament a l'oest de Bonnieval sembla que es barreja amb H. heidelbergensis en poblacions denses.

## Taxonomia

Haworthia maraisii var. meiringii va ser descrita per M.B.Bayer i publicat a Haworthia Handb.: 134, a l'any 1976.

### Etimologia

Haworthia: nom en honor del botànic britànic Adrian Hardy Haworth (1767-1833).
maraisii: epítet en honor del botànic sud-africà Wessel R.B. Marais.
var. meiringii: epítet en honor de P.L. Meiring.

### Sinonímia

* Haworthia magnifica var. meiringii (M.B.Bayer) M.B.Bayer, Natl. Cact. Succ. J. 32: 18 (1977).
* Haworthia divergens var. meiringii (M.B.Bayer) M.Hayashi, Haworthia Study 3: 13 (2000).
* Haworthia mirabilis var. meiringii (M.B.Bayer) M.B.Bayer, Haworthia Update 7(4): 35 (2012).
* Haworthia meiringii (M.B.Bayer) Breuer, Alsterworthia Int. 17(2): 9 (2017).

## Referències

* 1 2 3 Bayer, M. Bruce. «Haworthia Revisited – 19. Haworthia maraisii |b. var. meiringii Bayer» (en anglès). Lawrence. M. Loucka. [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ Jilemicky, Jakub. «Haworthia maraisii var. meiringii» (en anglès). Llifle - Encyclopedia of living forms. [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ «Haworthia maraisii var. meiringii» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-11-02. [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names: Latin and Greek Meanings and Derivations. A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès), 2021. [Consulta: 4 maig 2021].
* ↑ «Haworthia maraisii» (en anglès). World of Succulents. Reial Jardí Botànic de Kew, 2020. [Consulta: 5 maig 2021].
* ↑ «Sinònims de Haworthia maraisii var. meiringii» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-11-02. [Consulta: 2 novembre 2021].

## Enllaços externs

* Imatges de Haworthia marumiana var. dimorpha
# Carleton Wolsey Washburne

Carleton Wolsey Washburne (1889-1971) va ésser un pedagog estatunidenc, creador i propulsor del Mètode Winnetka.
Durant la Segona Guerra Mundial fou nomenat sotsdirector de la Comissió d'Educació dels aliats a Itàlia.
Ha estat també president de la New School dels Estats Units.

## Referències

* ↑ Monés i Pujol-Busquets, Jordi: Diccionari abreujat d'educació. Col·lecció Guix, núm. 10. Graó Editorial, Barcelona. ISBN 84-85729-43-9, plana 84.
# Elassodiscus caudatus

Elassodiscus caudatus és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Descripció

* El mascle fa 8,5 cm de llargària màxima i la femella 7,5.
* Nombre de vèrtebres: 55-60.
* Peritoneu de color negre.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 335 i 1.040 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic oriental: des del sud-est d'Alaska fins a la badia de Monterrey (Califòrnia, els Estats Units) i l'est del mar de Bering.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Gilbert C. H. & Burke C. V., 1912. Fishes from Bering Sea and Kamchatka. Bull. Bur. Fish. v. 30 (for 1910). 31-96.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gilbert, C. H., 1915. Fishes collected by the United States Fisheries steamer "Albatross" in southern California in 1904. Proceedings of the United States National Museum v. 48 (núm. 2075): 305-380, Pls. 14-22.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Stein, D. L., 1978. A review of the deepwater Liparidae (Pisces) from the coast of Oregon and adjacent waters. Proc. Cal. Acad. Sci. 127:1-55.
* ↑ Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.
* ↑ Quast, J.C. i E.L. Hall, 1972. List of fishes of Alaska and adjacent waters with a guide to some of their literature. U.S. Dep. Commer., NOAA Tech. Rep. NMFS SSRF-658, 47 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Callogobius

Callogobius és un gènere de peixos de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Taxonomia

* Callogobius amikami (Goren, Miroz & Baranes, 1991)
* Callogobius bauchotae (Goren, 1979)
* Callogobius bifasciatus (Smith, 1958)
* Callogobius centrolepis (Weber, 1909)
* Callogobius clitellus (McKinney & Lachner, 1978)
* Callogobius crassus (McKinney & Lachner, 1984)
* Callogobius depressus (Ramsay & Ogilby, 1886)
* Callogobius dori (Goren, 1980)
* Callogobius flavobrunneus (Smith, 1958)
* Callogobius hasseltii (Bleeker, 1851)
* Callogobius hastatus (McKinney & Lachner, 1978)
* Callogobius liolepis (Koumans, 1931)
* Callogobius maculipinnis (Fowler, 1918)
* Callogobius mucosus (Günther, 1872)
* Callogobius nigromarginatus (Chen & Shao, 2000)
* Callogobius okinawae (Snyder, 1908)
* Callogobius plumatus (Smith, 1959)
* Callogobius producta (Herre, 1927)
* Callogobius sclateri (Steindachner, 1879)
* Callogobius seshaiyai (Jacob & Rangarajan, 1960)
* Callogobius sheni (Chen, Chen & Fang, 2006)
* Callogobius snelliusi (Koumans, 1953)
* Callogobius stellatus (McKinney & Lachner, 1978)
* Callogobius tanegasimae (Snyder, 1908)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Chen, J. P. & K. T. Shao 2000. Callogobius nigromarginatus, a new species of Goby (Pisces: Gobiidae) from Taiwan. Bull. Mar. Sci. v. 66 (núm. 2): 457-466.
* ↑ Chen, I-S., J.-P. Chen & L.-S. Fang. 2006. A new marine goby of genus Callogobius (Teleostei: Gobiidae) from Taiwan. Ichth. Research v. 53 (núm. 3): 228-232.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ Dictionary of Common (Vernacular) Names (anglès)
# Olperer

L'Olperer és una muntanya de 3.476 m en els Alps de Zillertal en l'estat federal austríac de Tirol. És el cim principal dels Alps del Tux i és sovint travessat a l'estiu pels escaladors des de l'Olperer Hütte al Geraer Hütte. Va ser escalat per primera vegada el 10 de setembre de 1867 pel costat sud-est (Südostgrat) per Paul Grohmann, Georg Samer i Gainer Jackl. En el seu flanc nord hi ha la glacera de Hintertux.

## Ubicació i àrea

L'Olperer, amb el seu cim piramidal, té un aspecte cridaner. Per això i a causa de la seva prominència sobre els cims propers, és un punt de visualització popular. S'estén aproximadament quatre quilòmetres cap al nord-oest del Schlegeisspeicher i set quilòmetres al sud de Hintertux. Els seus veïns són, al nord i separat pel Wildlahnerscharte (3.220 m), el Großer Kaserer a 3.266 metres, al sud-est, la cresta Fußstein (3.381 m) i, al nord-est, separat per la glacera Großes Riepenkees, seguint els cims bessons del Gefrorene-Wand-Spitzen, el cim sud a una alçada de 3.270 metres.
* Vista del nord-oest: el Fußstein
* L'Olperer i el Fußstein. Vista de Wildlahnertal prop de Schmirn
* Cara del sud de l'Olperer

## Referències

* ↑ «AMAP Austria». Arxivat de l'original el 2020-06-29. [Consulta: 28 juny 2020].
* ↑ Zeitschrift des Deutschen und Oesterreichischen Alpenvereins, Vol. II, 1870/71, Múnic, 1871, pp. 132 f.
# Haworthia maraisii var. notabilis

Haworthia maraisii var. notabilis és una varietat de Haworthia maraisii del gènere Haworthia de la subfamília de les asfodelòidies.

## Descripció

Haworthia maraisii var. notabilis és una planta suculenta perennifòlia. Té les fulles erectes de color verd més fosc i més erectes que en el cas de H. herbacea.

## Distribució i hàbitat

Aquesta varietat creix a la província sud-africana del Cap Occidental, on només hi creix a Klaasvoogds.

## Taxonomia

Haworthia maraisii var. notabilis va ser descrita per (Poelln.) M.B.Bayer i publicat a Haworthia Handb.: 141, a l'any 1976.

### Etimologia

Haworthia: nom en honor del botànic britànic Adrian Hardy Haworth (1767-1833).
maraisii: epítet en honor del botànic sud-africà Wessel R.B. Marais.
var. notabilis: epítet llatí que significa "destacable, notable".

### Sinonímia

* Haworthia notabilis Poelln., Repert. Spec. Nov. Regni Veg. 44: 134 (1938). (Basiònim/Sinònim substituït)
* Haworthia magnifica var. notabilis (Poelln.) M.B.Bayer, Natl. Cact. Succ. J. 32: 18 (1977).
* Haworthia intermedia var. notabilis (Poelln.) Esterhuizen, Alsterworthia Int. 3(1): 12 (2003).
* Haworthia mirabilis var. notabilis (Poelln.) M.B.Bayer, Haworthia Update 7(4): 35 (2012).

## Referències

* 1 2 3 Bayer, M. Bruce. «Haworthia Revisited – 19. Haworthia maraisii |c. var. notabilis (V.Poelln.) Bayer» (en anglès). Lawrence. M. Loucka. [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ «Haworthia maraisii var. notabilis» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-11-02. [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names: Latin and Greek Meanings and Derivations. A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès), 2021. [Consulta: 4 maig 2021].
* ↑ «Haworthia maraisii» (en anglès). World of Succulents. Reial Jardí Botànic de Kew, 2020. [Consulta: 5 maig 2021].
* ↑ «Sinònims de Haworthia maraisii var. notabilis» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-11-02. [Consulta: 2 novembre 2021].

## Enllaços externs

* Imatge de Haworthia marumiana var. notabilis
# Carlo Boniforti

Carlo Boniforti (Arona, Piemont, 25 de setembre de 1818 - Trezzo sull'Adda, 10 d'octubre de 1879 a Trezzo sull'Adda) va ser un mestre compositor, organista italià.
Boniforti va estudiar l'orgue amb el mestre Bonazzi, a qui va succeir en 1841 com a organista de la catedral de Milà. També va treballar com a director de l'orquestra de la cort. Des de 1852 va ser professor d'harmonia i contrapunt al Conservatori de Milà.
Entre altres òperes que escriure, en destaquen: Velleda (1947), Giovanna di Fiandra (1848).

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 9, pàg. 17. (ISBN 84-239-4509-X)
# Temporal Juliette

La tempesta Juliette fou una borrasca que colpejà l'illa de Mallorca de manera molt virulenta els darrers dies de febrer de 2023. Fou anomenada el 26 de febrer de 2023 i arribà a Mallorca el capvespre del dia següent. El temporal va causar talls de carreteres, caigudes d'arbres, talls d'electricitat, desbordaments de torrents i inundacions a causa de les fortes ratxes de vent, les altes precipitacions d'aigua i de neu que va deixar. Varen quedar afectades 114 000 hectàrees de bosc, es calcula que va afectar 1 400 000 arbres i el Govern de les Illes Balears va demanar la declaració de zona catastròfica. El Consorci de la Serra de Tramuntana va obrir una línia de subvencions específica per pal·liar els efectes del temporal.

## Referències

* ↑ Meteorología, Agència Estatal de. «Borrasca Juliette - Agència Estatal de Meteorologia - AEMET. Govern d'Espanya». [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ Wingen, Duncan. «Juliette en Mallorca: una borrasca para el recuerdo» (en castellà), 01-03-2023. [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ Olmo, Lola. «Las cifras de recuperación de los bosques de Mallorca, un año después del azote de Juliette» (en castellà), 26-02-2024. [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ Roig, Juanjo. «La borrasca Juliette afectó a 1,4 millones de árboles en Mallorca» (en castellà), 14-03-2023. [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ 20minutos. «Baleares pedirá la declaración de zona catastrófica por la borrasca Juliette» (en castellà), 02-03-2023. [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ «Borrasca Juliette - serradetramuntana». [Consulta: 2 març 2025].
# Omeisaure

L'omeisaure (Omeisaurus, «llangardaix d'Omei») és un gènere de dinosaure sauròpode que va viure al Juràssic superior en el que actualment és la Xina.

## Referències

* ↑ Tung, Chih-ming. Dinosaurs from China = [Chung-kuo kʻung lung]. Londres i Beijing: British Museum (Natural History), 1988. ISBN 0-565-01074-3.
* ↑ Britt, Carpenter et alii. Encyclopedia of dinosaurs. Lincolnwood, Ill.: Publications International, 2001. ISBN 0-7853-5561-8.
Gèneres de sauropodomorfs :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia
Clade: Dinosauria :
Sauropodomorpha :
Sauropoda :
Neosauropoda :
Macronaria :
Titanosauria :
# Haworthia marumiana var. dimorpha

Haworthia marumiana var. dimorpha és una varietat de Haworthia marumiana del gènere Haworthia de la subfamília de les asfodelòidies.

## Descripció

Haworthia marumiana var. dimorpha és una planta suculenta perennifòlia. Té menys fulles que les varietats archeri o marumiana i en general és més gran que ambdues. És característic pels tubercles blancs i les taques translúcides prominents a les fulles. La flor té els lòbuls de pètals superiors rectes.

## Distribució i hàbitat

Aquesta varietat creix a la província sud-africana del Cap Occidental, on només creix a una àrea al voltant de la localitat tipus prop de Constable Station, a l'oest de Laingsburg.
En el seu hàbitat, és una espècie rara del Gran Karoo i creix ben amagat a les escletxes de les roques en un terreny molt intransitable al capdamunt de les muntanyes.

## Taxonomia

Haworthia marumiana var. archeri va ser descrita per (M.B.Bayer) M.B.Bayer i publicat a Haworthia Revisited: 106, a l'any 1999.

### Etimologia

Haworthia: nom en honor del botànic britànic Adrian Hardy Haworth (1767-1833).
marumiana: epítet en honor del científic holandès que va treballar en diferents camps, entre els quals la medicina, la botànica, la geologia, la química i la paleontologia, el Dr. Martinus van Marum (1750 – 1837).
var. dimorpha: epítet grec que significa "de dues formes".

### Sinonímia

* Haworthia archeri var. dimorpha M.B.Bayer, J. S. African Bot. 47: 793 (1981). (Basiònim/Sinònim substituït)
* Haworthia dimorpha (M.B.Bayer) M.Hayashi, Haworthia Study 3: 13 (2000).

## Referències

* 1 2 3 4 Jilemicky, Jakub. «Haworthia dimorpha» (en anglès). www.haworthia-gasteria.com. [Consulta: 2 novembre 2021]. «En aquest lloc web la tracten com a espècie»
* ↑ «Haworthia marumiana var. dimorpha» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-11-01. [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names: Latin and Greek Meanings and Derivations. A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès), 2021. [Consulta: 4 maig 2021].
* ↑ Jilemicky, Jakub. «Haworthia marumiana» (en anglès). www.haworthia-gasteria.com. [Consulta: 13 juliol 2021].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names: Latin and Greek Meanings and Derivations |A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès). www.calflora.net. [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ «Sinònims de Haworthia marumiana var. dimorpha » (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-11-01. [Consulta: 2 novembre 2021].

## Enllaços externs

* Imatges de Haworthia marumiana var. dimorpha
# Carlo Mellara

Carlo Mellara (Parma, 15 de març de 1778 - Parma, 1840) fou un compositor italià.
Va ser dirigit en l'estudi del contrapunt pels bons mestres G. F. Fortunati i Ghieretti. Als anys vint, va escriure una missa concertada per a gran orquestra, que li va fer un gran honor; i així, en pocs anys, va escriure moltes peces en diferents gèneres, que li van donar una reputació més extensa. En el gènere teatral es va distingir molt aviat amb diverses Òperes i Farse a Verona, Venècia, Brescia i Ferrara, i en l'actualitat encara és conegut avantatjosament en altres parts d'Itàlia.

## Òperes

* La Prova indiscretta;
* Il bizarro capriccio;
* Zilia;
* I Gauri;
* La nemica degli uomini.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 34, pàg. 501. (ISBN 84-239-4534-0)
* https://books.google.cat/books?id=NClFC3l5tf4C
# Màgic Andreu

Francesc Andreu Sabadell (Barcelona, 11 de juliol de 1948), conegut pel nom artístic de Màgic Andreu, és un il·lusionista català. És conegut per haver fet programes a TV3 com l'Això és massa presentat per ell. Les seves presentacions es basen a interaccionar amb el públic a través de l'humor.

## Biografia

Va néixer a Barcelona el 1948 i va fer 74 feines, entre d'altres, de monitor d'esquí i d'ensinistrador de gossos fins que es va dedicar a la màgia. Es va casar amb Marta Angelat i després amb Montserrat Gascó (de qui es va separar més tard), amb qui va tenir una filla el 1979. Al mateix any comença les actuacions en un restaurant de Blanes i a l'any següent ja actuava a teatres de Barcelona.
El salt a l'audiovisual ho fa de la mà d'Àngel Casas, el qual el descobreix actuant en el restaurant La posada del dimoni i li proposa contractar-lo per entretenir els espectadors a plató a les pauses publicitaries. Més tard passaria al directe. El 1988 crea la seva pròpia productora. El 1989 fa el salt a la ràdio amb Màgica ràdio, màgic Andreu a Catalunya Ràdio i després va anar a TV3 amb Tres pics i repicó i el 1991 amb el seu programa propi La màgica màgia del Màgic Andreu. Altres programes varen ser: Això és massa i Màgic.
Des de 2004 actua a hospitals amb la seva filla, primer a la Vall d'Hebron i després al Clínic i a Sant Joan de Déu per a pacients d'oncologia, tot i que anteriorment ja havia fet clown als hospitals, fundant l'associació Somriures sense fronteres. Amb el nom d'Universal Magic ha actuat a diversos països, especialment a Katmandú, per gent afectada per la pobresa.
Ha fet classes a la Universitat Politècnica de Catalunya d'una assignatura que ell va inaugurar que tracta sobre l'il·lusionisme com a tècnica de comunicació. De família procedent de Bràfim, i on viu una part de l'any, ha fet en aquesta població dues edicions del festival Bràfim és màgia (la segona, el desembre del 2008).

## Referències

* ↑ Giménez Morte, Carmen. «Cristina Andreu i Galipienso». Enciclopèdia de les Arts Escèniques Catalanes. Institut del Teatre (reconeixement). [Consulta: 31 març 2021].
* 1 2 3 4 5 «Màgic Andreu». Dies de Ràdio. Catalunya Ràdio, 20-08-2019. [Consulta: 2 octubre 2022].
* 1 2 «Màgic Andreu: “Fins als 31 anys no vaig fer res de bo, vaig ser un perdut”». No ho sé. RAC 1, 17-12-2018. [Consulta: 2 octubre 2022].
* ↑ «L’aventura del Màgic Andreu». Avui, 02-12-2012, p. 46 [Consulta: 2 octubre 2022].
* ↑ «Artistes i companyies d'il·lusionisme». Web. Generalitat de Catalunya, 2012. [Consulta: juliol 2013].

## Enllaços externs

* Plana web (català)(castellà)
# Cepola

Cepola és un gènere de peixos pertanyent a la família dels cepòlids.

## Taxonomia

* Cepola australis (Ogilby, 1899)
* Cepola haastii (Hector, 1881)
* Codornera (Cepola macrophthalma) (Linnaeus, 1758)
* Cepola pauciradiata (Cadenat, 1950)
* Cepola schlegelii (Bleeker, 1854)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Ogilby, J. D., 1899. Contributions to Australian ichthyology. Proceedings of the Linnean Society of New South Wales v. 24 (pt 1): 154-186.
* ↑ Hector, J., 1881. Notice of a new fish. Transactions and Proceedings of the New Zealand Institute v. 13 (art. 20): 194-195.
* ↑ Linnaeus, C., 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1: i-ii + 1-824.
* ↑ Stergiou, K.I., 1993. Abundance-depth relationship, condition factor and adaptive value of zooplanktophagy for red bandfish, Cepola macrophthalma. J. Fish Biol. 42:645-660.
* ↑ Stergiou, K.I., P. Economidis i A. Sinis, 1992. Age, growth and mortality of red bandfish, Cepola macrophthalma (L.), in the western Aegean Sea (Greece). J. Fish Biol. 40(3):395-418.
* ↑ Stergiou, K.I., P. Economidis i A. Sinis, 1996. Sex ratio, spawning season and size at maturity of red bandfish, Cepola macrophthalma (L.) in the western Aegean Sea. J. Fish Biol. 49:561-572.
* ↑ Atkinson, J.A. i R.S.V. Pullin, 1996. Observations on the burrows and burrowing behaviour of the red band-fish, Cepola rubescens L. Mar. Ecol. 17(1-3):23-40.
* ↑ Kaya, M., O. Özaydin i H.A. Benli, 2001. Age and growth parameters of the red bandfish (Cepola rubescens L., 1766) in Izmir Bay. Turk. J. Zool. 25:111-116.
* ↑ Martin, P. i A. Sabates, 1991. Spatio-temporal distribution pattern of the red bandfish Cepola rubescens (Linnaeus) at different stages of its life cycle in the northwestern Mediterranean. J. Fish Biol. 39:549-557.
* ↑ Cadenat, J., 1950. Description de quatre Teléostéens nouveaux de la cote occidentale d'Afrique. Bulletin du Muséum National d'Histoire Naturelle (Série 2) v. 21 (núm. 6): 663-671.
* ↑ Bleeker, P., 1854. Faunae ichthyologicae japonicae. Species Novae. Natuurkundig Tijdschrift voor Nederlandsch Indië v. 6: 395-426.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Bibliografia

* Fritzsche, R.A., 1982. Osteichthyes. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill, Nova York: 858-944.
Viccionari