OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Discovery Science

Discovery Science és un canal de televisió per subscripció produït per Discovery Communications. A Llatinoamèrica, Sud-est Asiàtic, Europa i Austràlia es coneix com a Discovery Science. Es caracteritza per transmetre programes de televisió (que van ser emesos anteriorment a Discovery Channel) relacionat amb la ciència cobrint tots els aspectes de la ciència, com l'espai, tecnologia, prehistòria i ciència animal.

## Història

Llançat el 1999 i originalment anomenat Discovery Science, va canviar el seu nom a The Science Channel el 2002. A l'abril de 2003, el canal va passar per una renovació completa, en transmetre nous programes de televisió més actualitzats.
Al desembre de 2007, Science Channel va debutar un nou look en canviar el seu logo a un quadre taronja amb les lletres de l'element Sc en blanc (els mateixos dos colors usats en el logo del canal Nickelodeon). El disseny del logo és similar a la de la Taula periòdica, i l'element que és usat és el Sc (scandium). Les versions internacionals de Science Channel són transmeses en el Sud-est Asiàtic, Europa i Austràlia com a Discovery Science.
Discovery Science també té un canal d'alta definició, Science Channel HD, que va ser llançat l'1 de setembre de 2007. La versió HD del canal té les lletres HD en la cantonada superior esquerra.

## Sèries

Una llista seleccionada de diversos programes transmesos en Discovery Science:
* Paleoworld
* Beyond Tomorrow
* Building the Ultimate
* Cosmos
* Discover Magazine
* How It's Made
* How Do They Do It?
* How the Universe Works
* Deconstructed
* Destroyed in Seconds
* Extreme Engineering
* Extreme Machines
* Invention Nation
* It's All Geek to Me
* Junkyard Wars
* MythBusters
* Patent Bending
* Raging Planet
* Survivorman
* Terra Nova
* Through the Wormhole
* Understanding
* Wonders of the Solar System
* Wonders of the Universe

## Referències

* ↑ Seidman, Robert. «List of how many homes each cable network is in as of February 2015». TV by the Numbers. Zap2it, 22-02-2015. Arxivat de l'original el 23 de febrer 2015. [Consulta: 14 març 2015].
* ↑ «Discovery plans launch of four newly created nets». Multichannel News, 21-11-1994 [Consulta: 24 novembre 2018]. Arxivat 13 April 2012$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-04-13. [Consulta: 24 novembre 2018].
* ↑ «Discovery channels energy into expansion». The Washington Post, 28-10-1996.
* ↑ Science Channel Rebranding As Science Broadcasting & Cable April 5, 2011
* ↑ «Discovery.ca» (en anglès). Arxivat de l'original el 2020-11-18. [Consulta: 24 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Science Channel
* Discovery Science Europe
# Bandera de Molló

La bandera oficial de Molló té la següent descripció:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, verd clar, amb el molló blanc de l'escut, d'alçària 5/8 de la del drap i amplària 11/36 de la llargària del mateix drap, al centre.
Va ser aprovada el 17 de juny de 2013 i publicada al DOGC el 18 de juliol del mateix any amb el número 6420.

## Referències

* ↑ Generalitat de Catalunya «RESOLUCIÓ GRI/1561/2013, de 17 de juny, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Molló». Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, núm. 6420, 18-07-2013 [Consulta: 18 setembre 2013].
# Estadi Ullevaal

L'Estadi Ullevaal (Ullevaal Stadion) és un estadi esportiu de la ciutat d'Oslo, Noruega.
És la seu del club Vålerenga IF i de la selecció de futbol de Noruega, i és la seu de la final de la copa noruega de futbol. Fou inaugurat el 26 de setembre de 1926. Entre 1926 i 2009 va ser la seu del FK Lyn. Té una capacitat per a 28.000 espectadors, essent el major estadi del país. És propietat de la Federació Noruega.
| Estadi el 1935. Espectadors el 1935. Estadi el 1965. | Graderia sud. Graderia sud. Noruega vs. Anglaterra el 2012. | Vestidors. Vista aèria. Vålerenga vs. Liverpool el 2011. |

## Referències

* ↑ worldofstadiums.com
* ↑ Valderhaug, Bertil «VIF flytter til Ullevaal» (en noruec). Aftenposten, 23-08-1999, p. 20.
* ↑ Ullevaal Stadion. «Historikk» (en noruec). Arxivat de l'original el 1 de juliol 2010. [Consulta: 1r juliol 2010].Arxivat 1 de juliol 2010 at WebCite
* ↑ Nesbø, Knut «Fotballforbundet kjøper aksjene: Lyn selger Ullevaal Stadion» (en noruec). Aftenposten, 16-02-1996, p. 37.
* ↑ Nesbø, Knut «Lyns million-kupp» (en noruec). Aftenposten, 16-02-1996, p. 37.

## Enllaços externs

* Estadi Ullevaal - Lloc web oficial
# Ibis de clatell vermell

L'ibis de clatell vermell (Pseudibis papillosa) és una espècie d'ocell de la família dels tresquiornítids (Threskiornithidae), notable per una distintiva taca vermella darrere del cap.

## Morfologia

* Fa uns 68 cm de llarg.
* Color general del plomatge marró fosc, amb el dors verd brillant. Una taca blanca al "muscle", notable en vol.
* Pell nua del cap negra, amb una taca vermella a la part de darrere. Bec verd fosc. Potes rosa fosc.

## Hàbitat i distribució

Habita llacs, rius, aiguamolls i terres de conreu a Sind (Pakistan), la major part de l'Índia i la zona adjacent de Nepal.
# Illa de Baljenac

L'illa de Baljenac és una illa a Croàcia, coneguda pels gairebé 24km, l'anomenada «empremta dactilar» de muralles de paret seca, malgrat tenir només una superfície de 14 hectàrees.

## Referències

* ↑ «La pedra seca a Andorra». Govern d'Andorra.
* ↑ «Baljenac Stone Fingerprint: 23km of Walls on a 0.14km2 Dalmatian Island» (en anglès). Total Croatia, 06-03-2017. Arxivat de l'original el 2021-06-11. [Consulta: 11 juny 2021].
# Bandera de Montagut i Oix

La bandera oficial de Montagut i Oix té la descripció següent:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, sembrada de creus gregues abscisses blanques, sis de les quals són completes, i dos pals juxtaposats, cadascun de gruix 1/6 de la llargària del drap: el primer, groc i a la vora de l'asta, i el segon, negre; les creus, de braços de gruix 1/9 de l'alçària del drap, situades dues a la vora superior, dues al centre i dues a la vora inferior, les primeres de dalt i de baix juxtaposades al pal negre.

## Història

L'Ajuntament va iniciar l'expedient d'adopció de la bandera el 14 de juliol de 2000, i aquesta va ser aprovada el 14 de novembre de 2005, i publicada en el DOGC núm. 4521 el 30 de novembre del mateix any.
La bandera està basada en l'escut heràldic de la localitat: adopta el fons vermell sembrat de creus gregues abscisses de color blanc, i transforma el castell i l'església de sable i el mont d'or en dos pals de color negre i groc, respectivament.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Garrotxa
* Escut de Montagut i Oix

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GAP/3400/2005, de 14 de novembre, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Montagut i Oix.» (pdf). DOGC num. 4521, 30-11-2005. [Consulta: 21 desembre 2009].
# Estadi de Changchun

L'Estadi de Changchun (xinès simplificat: 长春体育场, literalment 'Chǎngchūn tǐyùchǎng') també conegut com estadi de Nanling, és un estadi polivalent ubicat al districte de Nanguan, a la ciutat de Changchun, capital de la província de Jilin, República Popular de la Xina. S'utilitza principalment per a partits de futbol. Inaugurat l'any 1992, l'estadi té una capacitat màxima de 41.638 persones. Des del 2018 és l'estadi on juga de local el Changchun Yatai de la Super League xinesa, que va tornar a l'estadi després de jugar-hi anteriorment durant la dècada del 2000.

## Referències

* ↑ «长春体育中心开放工作方案» (en xinès). 长春体育中心.
* ↑ «Introduction to Changchun Stadium – Stadiums in Asia | Introduction to Changchun Stadium».
* ↑ «Football stadiums of the world – Stadiums in Asia | Football stadiums of the world».
# Gregory Chamitoff

Gregory Errol Chamitoff (nascut el 6 d'agost de 1962 a Mont-real, Quebec, Canadà) és un enginyer i astronauta estatunidenc de la NASA d'origen quebequès. Va ser assignat en l'Expedició 17 i va volar cap a l'Estació Espacial Internacional en el STS-124, enlairant-se el 31 de maig de 2008. Va ser a l'espai durant 198 dies, es va unir a l'Expedició 18 després que l'Expedició 17 partís de l'estació, i va tornar a la Terra el 30 de novembre de 2008 en el STS-126. Chamitoff va servir com a especialista de missió en el STS-134.

## Referències

* ↑ «GREGORY ERROL CHAMITOFF» (en anglès). NASA, 01-07-2011. [Consulta: 1r març 2025].
* ↑ «Gregory Chamitoff» (en anglès). Agència Espacial Europea. [Consulta: 1r març 2025].

## Enllaços externs

* NASA bio
* Chamitoff interview Arxivat 2008-06-28 a Wayback Machine.
* Space Station Expedition 17 Arxivat 2012-03-03 a Wayback Machine.
* Spacefacts biography of Gregory Chamitoff
# Anteu (mitologia)

Segons la mitologia grega, Anteu (grec antic: Ἀνταῖος, Antaios, llatí Antaeus) era un gegant, fill de Posidó i de Gea.
Vivia al desert de Líbia, no lluny d'Útica, segons Lucà, o al Marroc segons altres autors, on assaltava els viatgers i els obligava a lluitar amb ell, vencent-los sempre. Després adornava amb les seves despulles el temple del seu pare, ja que havia promès aixecar-ne un fet amb cranis humans.
Hèracles, en passar per Líbia a la recerca de les pomes d'or al jardí de les Hespèrides, lluità amb ell, però cada cop que l'abatia s'aixecava amb més forces. Finalment, l'heroi comprengué que el contacte amb la seua mare, la terra, el vivificava, i el va estrangular mantenint-lo enlaire.
Després l'heroi es va unir amb la dona d'Anteu, Tinge, que li va donar un fill, Sòfax. Després, Sòfax va ser rei de Mauritània.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 35, 495 i 527. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 20. El Cangur / Diccionaris, núm. 209. ISBN 8429741461
# Illa de Berkner

L'illa de Berkner, també coneguda com a illa de Hubley, és, amb els seus 43.873,1 km², la segona illa més gran de l'Antàrtida després de l'illa d'Alexandre I.
Està situada a 79° 30′ S i 47° 30′ O, al fons de la gran badia que constitueix la mar de Weddell, i està completament voltada per la banquisa i recoberta de neu i glaç. Per tant, els seus contorns precisos només es coneixen a través d'imatges de satèl·lit radar. És l'illa més meridional del món, títol que de vegades es dona erròniament a l'illa de Ross. Al contrari d'aquesta, però, Berkner no és accessible per mar; de fet, el punt més septentrional de l'illa es troba a 17 km de mar obert.
Fa 320 km de llarg per 135 km d'ample. És una illa muntanyosa que culmina a 975 m d'altitud, al Thyssenhöhe. Es troba separada del continent antàrtic per la barrera de gel de Filchner, d'un centenar de quilòmetres d'amplària. Se situa damunt el paral·lel 80 i el seu punt més meridional és tan sols a uns 1.000 km del pol sud, per la qual cosa és un lloc de partida de nombroses missions antàrtiques.
L'illa de Berkner fou descoberta per l'equip nord-americà de l'estació Ellsworth sota la direcció del capità Finn Ronne, de la reserva de l'Armada dels Estats Units, en ocasió de l'any internacional de la geofísica, durant la temporada 1957-1958. L'illa fou anomenada així pel Comitè Consultor Nord-americà sobre els Noms Antàrtics (United States Advisory Committee on Antarctic Names) o US-ACAN, en honor del físic nord-americà Lloyd Berkner, enginyer de l'expedició antàrtica de Richard Evelyn Byrd de 1928-1930.

## Referències

* ↑ «Berkner Island». data.aad.gov.au. Scientific Committee on Antarctic Research (SCAR). [Consulta: 9 abril 2020].
# Ouzo

L'ouzo és un licor d'origen grec amb fort gust dolç i olor de regalèssia. Fet a base de raïm madurat i anís, usat comunament en festes de casaments, reunions familiars, etc. La seva graduació està entre 37 i 50 graus. És transparent i incolor.

## Característiques

Per tal que la beguda espirituosa anisada tingui la denominació d'ouzo ha de:
* Ser produïda exclusivament a Grècia.
* Obtenir-se per barreja d'alcohols aromatitzats per destil·lació o maceració amb llavors d'anís i eventualment de fonoll, de la resina procedent d'un llentiscle indígena de l'illa de Quios (Llentiscle o latifolia) i d'altres llavors, plantes o fruites aromàtiques; l'alcohol aromatitzat per destil·lació haurà de representar almenys el 20% del grau alcohòlic de l'ouzo.
L'esmentat destil·lat ha de:
* Ser obtingut per destil·lació en alambins tradicionals discontinus de coure amb una capacitat igual o inferior a 1 000 litres.
* Tenir un grau alcohòlic que no sigui inferior a 55% vol ni superior a 80% vol.
L'ouzo ha de ser incolor, amb un contingut en sucre igual o inferior a 50 g per litre.

## Referències

* 1 2 «Greeks toast EU's ruling on ouzo». Theage.com.au, 25-10-2006.
* 1 2 3 Epikouria Magazine Spring/Summer 2007
* ↑ «The production method (of ouzo)» (en anglès). Tsou.gr.

## Vegeu també

* Rakı
* Efecte ouzo
# Bandera de Sant Feliu de Pallerols

La bandera oficial de Sant Feliu de Pallerols té la descripció següent:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, bicolor horitzontal blau clar, amb tres estrelles de sis puntes blanques d'alçària 5/18 de la del drap, posades a 1/9 de la vora superior, les dels costats a 1/9 de la central i de les vores de l'asta i del vol; i groc, amb quatre faixes vermelles.

## Història

Fou aprovada el 13 de gener del 2006 pel ple de l'ajuntament de Sant Feliu de Pallerols i publicada al DOGC núm. 4606 el 3 d'abril del mateix any.
És la transpoció al drap de l'escut de la localitat.

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GAP/843/2006, de 17 de març, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Sant Feliu de Pallerols.» (pdf). DOGC num. 4606, 03-04-2006. [Consulta: 21 desembre 2009].

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Garrotxa
* Escut de Sant Feliu de Pallerols
# Bernardo Castells i Brunet

Bernardo Castells i Brunet, a 1834 va fundar el seu cèlebre negoci d'efectes militars, al barri de Gràcia. Més endavant, obriria una selecta botiga al carrer Escudellers 17, on el negoci passaria a dir-se “Castells e Hijos”. Bernardo Castells, mor el 16 d'abril de 1883. Deixa un fill Genaro Castells Reig i una filla Teresa Castells Reig. Els qui continuaran el negoci familiar amb el nom de “Hijos de Bernardo Castells”, posteriorment van continuar els seus descendents. La botiga d'Escudillers va ser durament saquejada i destrossada durant la revolta militar del 19 de juliol, per la qual cosa va tancar les portes definitivament i van continuar treballant des del taller inicial del barri de Gràcia, fins al 1980 que va cessar definitivament la seva activitat comercial.
Bernardo Castells i Brunet va ser un gravador de metalls i editor de medalles vuitcentista barceloní va ser una persona de rellevància pública, com ho demostra que fos “agraciado por S.M. el rey, en virtud de sus servicios especiales prestados en diferentes épocas al ramo de Guerra, con la cruz blanca de segunda clase del Mérito Militar”. Així mateix, era vocal de l'associació benèfica “Amics dels Pobres”, presidida per don Francisco de P. Rius y Taulet
Va dur a terme nombroses medalles commemoratives. Entre les medalles que va fabricar, destaquem:
Medalla por la Defensa del Arsenal de la Carraca (1873)
Orden del Mérito Militar de 1ª Clase con Distintivo Rojo
Medalla por la Defensa de Bilbao (1874)
No només va ser un prestigiós encunyador i fabricant d'articles militars, sinó que a ell se li deu com a curiositat el disseny fins i tot de la bandera de la Guàrdia Civil. Pel que sembla, en veure'ls desfilar el dia del casament d'Alfons XII i Mercedes d'Orleans va tenir la idea.
"La bandera tiene su origen en la boda de Alfonso XII con María de las Mercedes. Aquel fausto día, el 23 de enero de 1878, desfiló sin enseña la Compañía de Guardias Jóvenes, cosa que no ocurrió con la Compañía de Carabineros Jóvenes, cuerpos actualmente fusionados. Al verlo, Bernardo Castells se ofreció al teniente general marqués de la Colonia, director general del cuerpo, una bandera que fue entregada, finalmente, el 9 de noviembre de aquel año"
A nivell familiar Bernardo Castells i Brunet, era fill de Miguel Castells i de Joanna Brunet, estava casat amb Mª Anna Reig i Cantó i van tenir dos fills, Genaro Castells i Reig (1850-1935) i Teresa Castells i Reig.

## Referències

* ↑ Giménez, J. J. Herrero. «La Casa Castells (1ª parte)» (en castellà), 13-12-2012. [Consulta: 25 febrer 2025].
* ↑ «Castells y Brunet, Bernardo - Colección - Museo Nacional del Prado» (en castellà). Arxivat de l'original el 2023-02-05. [Consulta: 23 febrer 2025].

## Enllaços externs

* Castells y Brunet, Bernardo al Museu del Prado
* Castells al Museo de Belas Artes da Coruña
* Cerca als museus d'Espanya
# Estadio Iberoamericano Bahía Sur

L'Estadio Iberoamericano 2010, conegut també com a Estadio Bahía Sur, és un estadi esportiu a l'aire lliure situat al municipi de San Fernando, (província de Cadis, Andalusia), en el Centre Comercial Bahía Sur. Aquest estadi va ser inaugurat el 1992 i hi disputa els seus partits com a local el San Fernando Club Deportivo, principal equip de la ciutat. Aquest recinte pot albergar 8.021 espectadors.

## Campionats Iberoamericans d'Atletisme

L'any 2010 es van celebrar en aquest estadi els XIV Campionats Iberoamericans d'Atletisme de 2010, competició per a la qual es va remodelar l'estadi i el seu nom va canviar a Estadio Iberoamericano 2010. Entre altres coses es va col·locar una visera a la tribuna i seients als fons i preferència, ja que abans eren graderies de ciment, noves torres d'il·luminació i nou sistema de megafonia. D'igual forma es van realitzar millores als baixos de la tribuna on hi ha els vestidors, sala de premsa i la construcció d'una cafeteria. Igualment a dalt de la tribuna es van col·locar noves cabines de retransmissió.

## Altres esdeveniments

En aquest estadi s'han jugat dos partits amistosos de la selecció espanyola sub-21, els anys 1993 i 1995, contra Dinamarca i Alemanya respectivament. Igualment és un lloc habitual per a la celebració de concerts. L'any 2004 es va disputar el Trofeu Carranza en aquest recinte, en el seu cinquantè aniversari per problemes a la gespa de l'estadi Ramón de Carranza.

## Esdeveniments musicals

En aquest recinte hi han actuat artistes com Sting o Julio Iglesias.

## Major golejada registrada

La major golejada registrada en aquest estadi va ser aconseguida pel seu equip local, el San Fernando CD, el 24 d'agost de 2016 en la Copa de la Reial Federació Espanyola de Futbol amb un 9-0 contra el Club Deportivo Alcalá.

## Referències

* ↑ XIV Campeonato Iberoamericano de Atletismo
* ↑ Estadio Iberoamericano 2010
* ↑ Remodelación del Estadio Municipal Bahía Sur

## Enllaços externs

* L'estadi a la web dels Campionats Iberoamericans
# Ares IV

Ares IV fou un disseny per a un vehicle de llançament pesant que hauria pogut servir per missions tripulades. Consistia en una combinació d'un coet Ares V amb el tram superior d'un Ares I. Hauria tingut una càrrega útil de 41 tones a una altitud de 390 km per a una injecció translunar directa. Fou proposat per al Projecte Constellation, amb el qual la NASA pretenia continuar l'exploració espacial després de la retirada del transbordador espacial.

## Referències

* ↑ Berger, B. «NASA Studies Early Moon Shot for New Space Capsule» (en anglès). Space.com, 26 gener 2007.
* ↑ Rob Coppinger «NASA quietly sets up budget for Ares IV lunar crew launch vehicle with 2017 test flight target» (en anglès). Flight International, 2 gener 2007.
# Illa de Hans

L'Illa de Hans (danès: Hans Ø, francès: Île Hans, groenlandès/Inuktitut: Tartupaluk, anglès: Hans Island) és una petita illa deshabitada localitzada a l'Estret de Nares, al centre del Cap Kennedy, tocant Groenlàndia, a uns 965,60 km del pol Nord geogràfic. L'Illa de Hans és la més petita de les tres illes del Cap Kennedy, les altres dues sent l'illa de Crozier i l'illa de Franklin. L'Illa ha sigut un lloc de controvèrsia durant les disputes entre Dinamarca i el Canadà sobre la propietat i el control de l'illa, coneguda com la Guerra del Whisky. El 1973, Dinamarca i el Canadà van pactar un tractat que traçava una frontera marítima entre ambdós estats, que no es va ratificar fins al 2022. No obstant, l'illa de Hans es trobava just a sobre d'aquesta frontera. El veritable interès pel que els dos estats volen l'illa de Hans és per assegurar-se el control del Pas del Nord-oest, en cas que aquest s'obri a la navegació a causa de l'escalfament global.
És molt probable que les tribus Inuites travessessin l'estret de Nares freqüentment durant segles, de manera que ja coneixien la posició de l'illa de Hans, encara que no fou fins al segle xix que l'estret de Nares fou navegat per exploradors Europeus. A mitjans del segle xix, grups de rescat americans i anglesos van explorar la zona de l'illa de Hans, mentre cercaven algun possible indici de l'expedició perduda de Franklin, que buscava trobar el famós Pas del Nord-oest.
L'Illa de Hans té una superfície d'1,3 km² (0,5 mi²), amb 1,3 km de llargada per 1,2 km d'amplada.

## Referències

* 1 2 «Cronologia de The Globe and Mail sobre l'assumpte polític de l'Illa de Hans.» (en anglès).
* ↑ CCMA. «Telenotícies - El Canadà i Dinamarca posen fi a "la guerra del whisky" - 3Cat». [Consulta: 4 febrer 2025].
* 1 2 «Article de NPR sobre la situació geopolítica de l'Illa de Hans» (en anglès).
# Mancomunitat de les Valls

La Mancomunitat de les Valls és una mancomunitat de municipis del nord-est de la comarca valenciana del Camp de Morvedre, al límit amb la Plana Baixa, situada a la vall de Segó. Aglomera 5 municipis i té 8.967 habitants (2010), en una extensió de 21,80 km².
Les seues competències són:
* Recollida de residus
* Serveis socials
Els municipis que formen la mancomunitat són:
* Benavites
* Benifairó de les Valls
* Faura
* Quart de les Valls
* Quartell
Actualment (2025) la mancomunitat és presidida per Consol Duran Diana, alcaldessa de Faura, on també està la seu administrativa i operativa.

## Enllaços externs

* Web oficial de la Mancomunitat
# Bandera de Santa Maria d'Oló

La bandera oficial de Santa Maria d'Oló té la següent descripció:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres d'ample, blanca, amb la rosa de l'escut al centre, amb una altura de 7/9 parts de l'ample del drap, de color vermell, botonada de groc, barbada, tijada i de fulles verdes.
Va ser aprovada el 6 de maig del 1992 i publicada al DOGC el 18 del mateix mes amb el número 1595.

## Vegeu també

* Escut de Santa Maria d'Oló
* Escuts i banderes del Moianès

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 6 de maig de 1992, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Santa Maria d'Oló.» (pdf). DOGC núm. 1595. Generalitat de Catalunya, 18-05-1992. [Consulta: 3 gener 2011].
# Mediatriu

La mediatriu d'un segment és la recta perpendicular que passa pel seu punt mitjà (Significat 1). La mediatriu és la línia recta perpendicular a aquest segment traçada pel seu punt mitjà (Significat 2).
L'equivalència entre les dues definicions es pot veure així: sigui el segment $AB$ d'extrems els punts $A$ i $B$.

## Construcció

La mediatriu d'un segment es pot construir amb regle i compàs. Donat el segment $AB$, cadascuna de les dues interseccions de dues circumferències del mateix radi $r>{\overline {AB}}/2$ amb centres a $A$ i a $B$, són equidistants als extrems del segment i determinen una recta que és la mediatriu del segment.

## Mediatrius d'un triangle

Les mediatrius d'un triangle són les mediatrius de cadascun dels seus costats. Les tres mediatrius d'un triangle es tallen en un punt que s'anomena circumcentre. El circumcentre d'un triangle equidista dels tres vèrtexs i és el centre de la circumferència circumscrita al triangle.

## Vegeu també

* Circumcentre
* Bisectriu
* Punt mitjà

## Referències

* ↑ «mediatriu». GEC. [Consulta: 22 febrer 2025].