OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Habitatge al carrer Major, 59-61 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'Habitatge al carrer Major, 59-61 és una obra de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta baixa i un pis, entre mitgeres, amb teulada a una vessant inclinada cap a la façana. L'arrebossat tapa parcialment els carreus de pedra ben tallats de les finestres i les portes. D'aquestes n'hi ha dues, una de gran i alta, amb arc de mig punt rebaixat, possible antic celler, i una altra rectangular, que és l'entrada a l'habitatge. A la llinda hi té gravada una inscripció mig esborrada (1784 o 1794). La teulada és de teula àrab i sobresurt un ràfec per a desaiguar sobre la façana. El ràfec està format per una canonada de teules i una línia d'arquets cecs que la sostenen.

## Història

Aquesta casa pertany a la nissaga de les que es varen construir al darrer quart del segle xviii, quan la Pobla de l'Hospital va entrat en un dels seus moments més brillants amb motiu de la superació de l'agricultura de subsistència i començament de l'exportació dels productes de La Marina. Al carrer major es van instal·lar els botiguers i els artesans, ben a prop del nucli de Xipreret. També l'any 1788, en Felip Norta "labrador y regidor" responia al qüestionari de D. Fco. De Zamora dient: "Hay algunas fábricas en el término, pero éstas son de Barcelona…" referint-se als "prats d'indianes" que hi havia a la banda del Port, al raval de l'Aprestadora i que foren, sens dubte, l'avantguarda dels tèxtils que hi haurien a L'Hospitalet més endavant, i el primer contacte amb una economia no estrictament agrària.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Major, 5 (Bràfim)

L'Habitatge al carrer Major, 5 és una obra eclèctica de Bràfim (Alt Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici situat al centre del nucli urbà. És una casa entre mitgeres de planta baixa i dos pisos. La façana presenta una disposició simètrica. A la planta baixa hi ha, centrada, una porta rectangular emmarcada per brancals de pedra picada en carreus regulars i una inscripció incisa a la llinda amb la data de 1898, i dues finestres rectangulars a ambdós costats amb reixes de ferro colat que presenten decoració geomètrica. Al primer pis hi ha dos balcons d'obertures rectangulars coronades per decoració classicitzant (palmetes), i dues finestres rectangulars al segon pis. L'edifici es corona amb un terrat. És remarcable la decoració incisa de la façana, i la inscripció motllurada que hi apareix al centre, amb el nom de "Maria". El material de la construcció és bàsicament la pedra.
# Habitatge al carrer Major, 62 (Sant Boi de Llobregat)

L'Habitatge al carrer Major, 62 és una obra del municipi de Sant Boi de Llobregat (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici amb tots els elements de l'estil modernista, tant en material com en trets estilístics. Habitatge de planta baixa i un pis, de maó arrebossat, amb una gran porta d'entrada que fa pensar en un magatzem o altre tipus d'edificació comercial amb un habitatge a la planta superior al qual s'accedeix des de l'interior, ja que no hi ha cap altre accés des del carrer.
A la planta noble és on es desenvolupen totes les fantasies pròpies del modernisme: maó vist combinat amb estucs simulant pedra, al voltant de la porta del balcó; carreus simulats limitant la façana a dreta i esquerra, com emmarcant l'ornament; ornamentació floral en forma de rosetes de ceràmica vidriada i esgrafiats de tipus vegetal, i al capdamunt uns grans arcs entrellaçats de maó vist rematats per uns medallons que contenen la data de construcció en mosaic de colors i una mica trencat, a l'estil Gaudí.

## Història

A les acaballes del segle xix i amb motiu de l'oficialització de l'Eixample es van impulsar els carrers Major, Mig (Vermell) i Baix (O'Donnell) amb les seves placetes. Es van donar gran quantitat de llicències per a modificar o enderrocar cases velles o per a construir-ne de nova planta. Aquesta podria ser el resultat d'aquell moment de febre modernitzadora de la vila. Posteriorment fou abandonada.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Major (Cervera)

L'Habitatge al carrer Major és una obra de Cervera (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de tres plantes, amb la façana decorada imitant carreus. La planta baixa són botigues, amb dues portes quadrangulars. La primera planta té dues portes balconeres amb barana de forja que recorre tot el llarg de l'edifici. La segona planta té dues portes balconeres, cadascuna amb barana de forja. La golfa presenta dues finestres i rematant la construcció hi ha una cornisa volada suportada per mènsules i una barana de pedra molt treballada.

## Història

Va ser adquirida durant el segle xviii per l'amo de l'antiga pastisseria Sostres, la casa veïna. Ha sofert diverses modificacions al llarg dels segles XIX-XX.
Els actuals propietaris són descendents del vell sostres.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Montsalvatge, 32 (Olot)

L'Habitatge al carrer Montsalvatge, 32 és una casa eclèctica d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa, entre mitgeres, de planta rectangular i teulat a dues aigües. Disposa de planta baixa i dos pisos: el primer té una balconada, amb tres portes d'accés decorades amb guardapols d'estuc ornats amb llaços esgrafiats. Aquests motius es repetiran a les obertures de la planta baixa. El pis superior té un balcó central i una finestra a cada costat. Una franja horitzontal feta amb rajols de colors marrons s'alterna amb les bigues de fusta que sustenten el teulat.

## Història

A començaments del nostre segle, a Olot convivien el Modernisme i el Noucentisme. Aquest darrer, amb les seves diferents corrents i contradiccions, tindrà la seva puntual aplicació a la capital de la Garrotxa. L'ala més típica i normativa es trobà representada pel Grup Escolar Malagrida i la Biblioteca Popular de la Mancomunitat (avui desapareguda). Una altra corrent noucentista s'entroncà amb l'arquitectura europea del moment i fou representada per l'arquitecte Rafael Masó. Hi havia un tercer grup que accentuà els aspectes eclèctics, historicistes i, fins i tot, acadèmics.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Mossèn Josep Gudiol, 5 (Vic)

L'Habitatge al carrer Mossèn Josep Gudiol, 5 és una obra noucentista de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa de pisos que consta de PB, 4 pisos i golfes. Està construïda aprofitant el desnivell de manera que a la part de llevant presenta un pis més. Hi ha una escala que comunica el carrer de mossèn Gudiol amb la part posterior de la casa. Les parts baixes estan recobertes per un encoixinat de pedra i les parts superiors són decorades amb el mateix material totes les obertures i les escaires. A nivell del segon i quart pis s'hi marquen també cornises de pedra. Al sector nord sobresurt un cos del cos rectangular de l'edificació que ubica l'escala de la casa. L'estat de conservació és bo.

## Història

Aquesta casa de pisos està situada prop de l'estació de ferrocarrils, situada al sector de ponent de la ciutat, indret que s'urbanitzà a principis del S.XX amb motiu de la instal·lació de l'edifici de l'estació de tren.
No sabem, la data concreta en què es va construir l'edifici ni tenim notícia tampoc de l'arquitecte que la dissenyà.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Mulleres, 12 (Olot)

L'habitatge al carrer Mulleres, 12 és una obra d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Aquesta casa va ser construïda dina la dècada dels seixanta del segle xix seguint la tipologia bàsica de totes les cases del carrer Mulleres. Disposa de planta baixa, avui totalment renovada per albergar-hi un comerç. Amb tres crugies, també disposava d'una àmplia porta central amb dos arcs de mig punt que separaven el vestíbul de l'escala, i dues finestres al final. Té dos pisos superiors amb tres balcons cada un. Aquests estan decorats amb esgrafiats amb motius florals i vegetals. La seva estructura era totalment simètrica.

## Història

La urbanització del carrer Mulleres va tenir lloc a la segona meitat del segle xix. Són cases amb alguns elements clàssics, però que donen pas a una arquitectura molt més historicista i eclèctica. Obres interessants d'aquest moment són la plaça de Braus, la urbanització de l'Horta del Carme, el Teatre o certes esglésies i capelles, encara que les obres més importants i de més envergadura són la plaça Clarà i el Passeig de Barcelona. A algunes de les cases del carrer Mulleres intervingueren mestres d'obres importants com ara J. Salvat, J. Cordomí o E. Pujol.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Mulleres, 40 (Olot)

L'habitatge al carrer Mulleres, 40 és una casa eclèctica d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa amb tres crugies i una gran porta central amb dues finestres als costats a la planta baixa. Els altres dos pisos de damunt tenen balcons. El teulat és a quatre aigües amb grans barbacanes. La composició de l'edifici està regida per la simetria. Té una galeria porxada posterior. Damunt la porta principal hom pot veure: "R. S. 1864". La planta baixa és de pedra i els pisos superiors d'arrebossat.

## Història

La urbanització del carrer Mulleres va tenir lloc a la segona meitat del segle xix. Són cases amb alguns elements clàssics, però que donen pas a una arquitectura molt més historicista i eclèctica. Obres interessants d'aquest moment són la plaça de Braus, la urbanització de l'Horta del Carme, el Teatre o certes esglésies i capelles, encara que les obres més importants i de més envergadura són la plaça Clarà i el passeig de Barcelona. A algunes de les cases del carrer Mulleres intervingueren mestres d'obres importants com ara J. Salvat, J. Cordomí o E. Pujol.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Paluzie, 5 (Olot)

L'Habitatge al carrer Paluzie, 5 és una casa d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un xalet de planta rectangular de planta baixa, pis i golfes. La teulada té forma de creu amb les teules vidriades i els plafons inferiors de les barbacanes també vidriades de color groc amb motius d'espirals, sostingudes per bigues de fusta.
Els murs són arrebossats i pintats i els angles de la casa són de pedra. La façana sud té un cos avançat fet amb columnetes de fusta i vidres de colors, que serveix de galeria damunt la qual s'aprofità per fer una terrassa. La reixa de la tanca porta les inicials F. P i la data 1924.

## Història

L'eixample és un projecte promogut per Manuel Malagrida i Fontanet, olotí enriquit a Amèrica, que va encarregar a l'arquitecte J. Roca i Pinet l'elaboració d'una ciutat-jardí, amb zones verdes i xalets unifamiliars. A partir del Passeig de Barcelona i del riu Fluvià, dibuixà una disposició radiocèntrica de carrers amb dos focus, la plaça d'Espanya i la d'Amèrica, unides pel pont de Colom. Poc després es començaren les obres de l'hemisferi espanyol i es començaren a bastir nombroses cases amb la tipologia establerta.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Peresall, 18 (Tremp)

L'Habitatge al carrer Peresall, 18 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

L'habitatge està situat al centre del nucli urbà de Tremp, limitant amb l'antiga construcció de murades, actual Passeig del Vall.
És un edifici molt estret, amb planta baixa i trex pisos, entre mitgeres i a una sola crugia. Les façanes, principal i posterior, són austeres i podrien assimilar-se a construccions de moments diferents, datables a finals del segle xix i XX. Pel que fa a la façana principal, destaca la simetria amb un arc rebaixat a cada planta amb volada de pedra motllurada i baranes de ferro amb decoració geomètrica en relleu, que mostren una volumetria decreixent.
Per altra banda, de la façana posterior, destacar el volum de la terrassa, la gran obertura amb mainell del segon pis i la galeria de triple arcada amb impostes marcades, al pis superior.

## Història

No es té constància de cap referència històrica de l'habitatge, excepte que s'atribueix la construcció de la terrassa posterior a la normativa municipal que sorgí a finals del segle xix, dictaminant terraplenar el fossat i aixecar edificis tan sols de planta baixa.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Perxes i Amorós (Alcover)

L'Habitatge al carrer Perxes i Amorós és una obra eclèctica d'Alcover (Alt Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres que fa cantonada amb els carrers de les Perxes i Amorós. Consta de planta baixa i dos pisos. La façana principal, que dona al carrer del Rec, és de composició simètrica. Actualment la porta ha estat tapiada i l'accés es realitza per un dels laterals. La planta baixa mostra tres obertures d'arc escarser. Al primer pis hi ha un balcó corregut amb tres obertures allindades, i al segon hi ha tres balcons. La separació entre els pisos és remarcada per una línia d'imposta motllurada que ressegueix la peanya dels balcons. El conjunt es corona amb una cornisa sobresortint. A mitjan 1990, per sobre d'aquesta s'hi col·locà un nou cos de maó a dues aigües. L'edifici presenta diversos decoratiu d'interès: emmarcaments de les obertures amb motius florals, cartel·les, arrebossat de la façana.

## Història

A la clau de l'arc de la porta d'accés a l'habitatge figura la data del 1900. Les característiques formals de la construcció expressen el moment en què va ser realitzada, quan l'ús dels estils històrics començava a deixar lloc a elements del nou vocabulari modernista.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Progrés, 70 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge al carrer Progrés número 70 de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) és un edifici modernista protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici de planta baixa, dos pisos i terrat. S'obren tres obertures per planta seguint els mateixos eixos verticals i de forma rectangular; al primer i segon pis hi ha balcons correguts amb la barana de ferro. A la planta baixa i el primer pis, les obertures estan decorades amb flors i motius vegetals, igual que un fris sota el ràfec dels balcons. A la segona planta, les llindes estan decorades amb flors i entrellaçats de pedra. La barana del terrat és de pedra calada fent cercles i flors.
La façana lateral és mitgera però aprofita que l'edifici del costat és més baix per decorar el mur amb arquets cecs i la barana del terrat pren la forma de merlets.

## Referències

* «Habitatge al carrer Progrés, 70». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge al carrer Sant Joan, 1 (Sant Feliu de Codines)

L'Habitatge al carrer Sant Joan, 1 és una obra de Sant Feliu de Codines (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa unifamiliar amb coberta dues vessants i carener paral·lel a la façana, de paredat pintat i acabada amb un ràfec imbricat. Consta de planta baixa i dos pisos. Actualment la part baixa es troba refeta amb un garatge totalment nou. El pis superior té una finestra, convertida en petit balcó, amb llinda d'una sola peça i data: 1665.

## Història

El carrer Sant Joan ha rebut diversos noms: carrer Real d'Abaix (1831), carrer d'Abaix (1851), carrer Real (1861). Els pastors ramaderes del Montseny baixaven per aquest camí. Es conserva el paredat pintat de color verd, típic del segle passat. A la part superior hi ha restes d'un esgrafiat amb dibuixos de garlandes i flors.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Sant Josep, 37 (Viladecans)

L'Habitatge al carrer Sant Josep, 37 és una obra del municipi de Viladecans (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una casa de planta irregular que s'adapta a la cruïlla de dos carrers i té la façana principal disposada en xamfrà. En ella hi destaca la decoració a base de pilastres jòniques adossades, sis a cada façana lateral i dues a la central (xamfrà). Consta de planta baixa i terrat, tancat per una balustrada de terracuita i un tram de mur de coronament curvilini, el qual es troba emplaçat a la façana principal i decorat per garlandes i altres elements vegetals.

## Història

Fou construïda en el primer quart del segle xx.

## Referències

* 1 2
# Francesc d'Aixemús i Simó

Francesc d'Aixemús i Simó (Reus, 9 de desembre de 1780 - 20 de gener de 1854) va ser un comerciant català.
De la família reusenca dels Aixemús, va ser ciutadà honrat de Barcelona, títol que havia aconseguit el seu besavi Francesc Aixemús i Figuerola. L'any 1809, segurament a causa de l'ambient bèl·lic del moment, va entrar de cadet a "qualsevol cos dels Reials Exèrcits", i, amb el permís del seu pare Gabriel Aixemús i Folch, va entrar a l'exèrcit. La família li donà una assistència diària de 20 rals. L'any 1811 va tenir un afer amb Paula Baget i Miró, membre d'una família benestant reusenca, que li va exigir que es casés amb ella, ja que havien tingut un fill en comú. A la fi va renunciar a la demanda, però no abans d'haver aconseguit per a ella i per al seu fill Francesc, una pensió vitalícia de 500 lliures. Una vegada resolta la situació amb Paula Baget, es casà amb la vallenca Maria Francesca Baldrich i Arandes.
Va participar, encara que de manera no gaire activa, en la política reusenca, sempre des de posicions conservadores. Els anys 1820 i 1821 va ser regidor a l'ajuntament de Reus, i el 1835, després de la crema de convents a Reus, va ser un dels firmants de l'ofici que l'ajuntament de Reus va enviar al governador civil per comunicar-li que constituïa una junta de seguretat i defensa per mantenir la calma entre la població.
Va dedicar-se a l'explotació de les seves finques rústiques i al comerç, sobretot d'aiguardent i gra. La seva situació econòmica va anar en decadència, i va haver de vendre terrenys i censals que posseïa als termes de Reus i Tarragona. Es va veure obligat a demanar diversos crèdits per poder pagar els deutes, i altres crèdits per poder pagar els primers. La davallada del seu patrimoni va ser important, i un fill seu, Antoni d'Aixemús i Baldrich, va intentar a partir de 1854 recuperar part de l'herència, tot i que va seguir l'exemple del seu pare de subsistir a base de crèdits.

## Referències

* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 1r març 2025].
* 1 2 Rovira i Gómez, Salvador-J. Els nobles del Baix Camp (segle xix). Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 2008, p. 18-23. ISBN 9788493410889.
* ↑ Arxiu Històric de Tarragona. "Fons notarial de Reus". Sign. 321, fol. 3
* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 1r març 2025].
# Habitatge al carrer Sant Pere, 4 (Monistrol de Montserrat)

L'Habitatge al carrer Sant Pere, 4 és una obra de Monistrol de Montserrat (Bages) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres amb quatre alçades més les golfes. A la façana s'obre una porta adovellada d'arc de mig punt, datada el 1567; la resta d'obertures són amb balcons excepte les golfes que sobre mitjançant una galeria d'arcs rebaixats. A la façana nord del carrer Montserrat destaca un gran ràfec de teules i rajoles.

## Història

Hi ha una inscripció en les dovelles de la porta "1567", que podria marcar la data de construcció o d'una reforma.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Santa Anna, 25 (Llagostera)

L'Habitatge del número 25 del carrer Santa Anna de Llagostera és un edifici urbà plurifamiliar en cantonada que incorpora els estils neoclàssic i romàntic i forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Presenta a la façana i a les llindes d'algunes finestres baixos relleus de terra cuita de temàtica floral. El conjunt ha estat molt transformat i ha perdut gran part de la seva estructura formal originària.

## Vegeu també

* Llista de monuments de Llagostera

## Referències

* ↑ «Habitatge al carrer Santa Anna 25». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 setembre 2014].
# Habitatge al carrer Santa Eulàlia, 155 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge al carrer Santa Eulàlia número 155 de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) és un edifici d'estil racionalista protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici de planta baixa i tres pisos fent xamfrà. En tot l'edifici hi ha un joc de volums: una façana té més alçada que l'altre, en una façana hi ha una tribuna central, els balcons fan l'angle de la cantonada... Totes les obertures són rectangulars i les dues façanes estan coronades amb una cornisa. El parament està arrebossat i pintat i les baranes dels balcons són de ferro.

## Referències

* «Habitatge al carrer Santa Eulàlia, 155». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge al carrer Santa Maria, 3 (la Palma de Cervelló)

L'Habitatge al carrer Santa Maria, 3 és una obra historicista de la Palma de Cervelló (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta baixa i pis coberta a dues vessants. La façana està arrebossada i presenta una decoració interessant, com ara els arcs-guardapols de les finestres i portes del primer pis, remarcats per un arc lleugerament apuntat a la part central i l'acabament d'aquest arc en decoracions vegetals, tot recordant l'estil gòtic.
Sota la cornisa hi ha un registre decorat amb esgrafiats que s'estén al llarg de la façana, subdividit per una sèrie de 10 mènsules. Dalt de tot, una barana de terracota coronada per cinc fulles que semblen de falguera simula l'existència d'un terrat.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Vila Puig, 8 (Sant Quirze del Vallès)

L'Habitatge al Carrer Vila Puig, 8 és una obra de Sant Quirze del Vallès (Vallès Occidental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

A l'antic carrer Major, avui anomenat Vila Puig, un dels de més tradició històrica de Sant Quirze de la Serra, es troba aquesta casa, un dels antics habitatges del poble.
Hauria estat una casa peculiar del carrer, pel que mostra l'estructura que encara avui es conserva.
L'actual façana ens indica que l'any 1926 va ser reformada dins dels gustos de l'estètica postmodernista que va recuperar les línies clàssiques i severes respecte a l'ornamentació.
La casa té planta baixa i pis amb parets llises i pintades en dues tonalitats per a ressalt del sòcol i motllures de divisió i acabament. Totes les seves obertures són de tipologia rectangular amb una motllura d'emmarcament a la part superior com a la manera dels "trencaaigües".
Al pis, hi ha balcó amb barana de ferro amb brèndoles verticals i dos elements ovoïdals, simètricament col·locats amb decoració interior.
A la finestra de la planta, hi ha el mateix model de barana de ferro. Com a coronament, es troba una cornisa corba amb gerros a cada extrem com a element decoratiu.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6