OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 143 aC

El 143 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Pulcre i Metel Macedònic o també any 611 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «143 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Judea

* Simó Macabeu succeeix al seu germà Jonatan Macabeu com a summe sacerdot i rei Judea, quan aquest és detingut per Diòdot Trifó perquè tenia por que no passés al costat de Demetri II Nicàtor altre cop.

### República Romana

* Aquest any són elegits cònsols Api Claudi Pulcre i Quint Cecili Metel Macedònic.
* Claudi Pulcre amb l'ambició de celebrar un triomf, ataca els salasses, una tribu alpina, sense cap motiu. Al principi el derroten, però després, seguint les indicacions dels llibres sibil·lins, obté la victòria. El Senat li refusa el triomf i el celebra a les seves expenses. Quan un tribú el vol fer baixar del carro, la seva filla Clàudia, verge vestal i inviolable, es posa al seu costat per impedir-ho, fins a arribar al Capitoli.

### Hispània

* Metel Macedònic és enviat a Hispània en el marc de les Guerres celtiberes, on s'enfronta als numantins que s'havien revoltat i inicia la Guerra de Numància. Intenta sense èxit prendre la ciutat, però aconsegueix subjugar totes les altres tribus dels arevacs.

## Naixements

* Marc Antoni l'Orador, polític romà.

## Necrològiques

* Zhou Yafu, general de la dinastia Han.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Smith, William (ed.). «Maccabaei». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 4 juliol 2024].
* ↑ Cassi Dió. Història de Roma fragment LXXXIV
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Tiberi Grac, XX, 4
* ↑ Apià. Història de Roma: Ibèria, VI, 76
* ↑ Ciceró. Brutus, 161
* ↑ Sima, Quian. Records of the grand historian: Han dynasty, vol. I. Hong Kong: Columbia University Press, 1993, p. 377. ISBN 9780231081641.
# Assaig clínic Solidaritat

L'assaig clínic Solidaritat per a tractaments (Solidarity trial for treatments) és un assaig clínic de fase III-IV multinacional organitzat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) i altres associacions per comparar quatre tractaments no provats en persones hospitalitzades amb malaltia greu de COVID-19. Els assaigs es van anunciar el 18 de març de 2020 i, a partir de l'1 de juliol, gairebé 5.500 pacients de 21 països havien estat reclutats per participar en assaigs.
Al maig, l'OMS va anunciar una coalició internacional per desenvolupar simultàniament diverses vacunes candidates contra la COVID-19, i va anomenar aquest esforç l'assaig clínic Solidaritat per a vacunes (Solidarity trial for vaccines).

## Referències

* 1 2 «UN health chief announces global 'solidarity trial' to jumpstart search for COVID-19 treatment» (en anglès). United Nations, World Health Organization, 18-03-2020. [Consulta: 2 abril 2020].
* ↑ ; Cohen, Jon «WHO launches global megatrial of the four most promising coronavirus treatments» (en anglès). Science. AAAS, 22-03-2020 [Consulta: 2 abril 2020].
* ↑ «'Solidarity' clinical trial for COVID-19 treatment» (en anglès). World Health Organization.
* ↑ «Update on WHO Solidarity Trial – Accelerating a safe and effective COVID-19 vaccine». World Health Organization, 27-04-2020. «It is vital that we evaluate as many vaccines as possible as we cannot predict how many will turn out to be viable. To increase the chances of success (given the high level of attrition during vaccine development), we must test all candidate vaccines until they fail. WHO is working to ensure that all of them have the chance of being tested at the initial stage of development. The results for the efficacy of each vaccine are expected within three to six months and this evidence, combined with data on safety, will inform decisions about whether it can be used on a wider scale»

## Enllaços externs

* «“Solidarity” clinical trial for COVID-19 treatments» (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2020].
# 165 aC

El 165 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Torquat i Octavi o també any 589 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «165 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Càrops el jove es converteix en tirà de l'Epir, i exerceix la tirania d'una manera tant cruel que Polibi el descriu com un monstre de crueltat. La seva mare, Filota, el secunda.

### Síria Palestina

* Judes Macabeu derrota prop d'Emmaús un exèrcit que Lísies havia enviat en nom del rei selèucida Antíoc IV Epífanes dirigit pels generals Ptolemeu fill de Dorímenes, Nicànor i Gòrgies.

### Antiga Roma

* Tit Manli Torquat i Gneu Octavi són elegits cònsols romans.
* Sext Juli Cèsar, que aquest any és edil curul, dona un gran espectacle als jocs megalenses, en unió del seu col·lega Gneu Corneli Dolabel·la. En aquests jocs s'estrena l'obra Hecyra (La sogra), de Terenci.

## Naixements

* Sima Tan, historiador i astròleg xinès, iniciador del Shiji o Registres del Gran Historiador.

## Necrològiques

* Perseu, darrer rei de Macedònia, fet presoner l'any 167 aC i desterrat a Alba Fucens (Latium) es deixa morir de gana. Segons alguns relats mor perquè els seus guardians no el deixaven dormir.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Polibi. Història, XXX, 10
* ↑ Smith, William (ed.). «Judas Maccabaeus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLV, 5
* ↑ Polibi. Història, XXXII, 20
* ↑ Bickel, Ernst. Historia de la literatura romana. Madrid: Gredos, 1987, p. 527. ISBN 8424908538.
* ↑ De Bary, W. T. Sources of Chinese Tradition. Nova York: Columbia University Press, 1999, p. 189. ISBN 9780231109383.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLV, 42
* ↑ Valeri Màxim. De Factis Dictisque Memorabilibus, V, 1, 1
# 1663
## Esdeveniments

* 8 de juny prop del poble de Santa Vitòria do Ameixial: Té lloc la batalla d'Ameixial entre els exèrcits espanyol i portuguès en el marc de la Guerra de Restauració de Portugal.
* Nicolau Cotoner esdevé Gran Mestre de l'Orde de Malta succeint en el càrrec al seu pare mort aquell mateix any.
* Es funda l'Académie des inscriptions et belles-lettres
* Anusha Khan renuncia al tron del Kanat de Khivà per dedicar-se a estudiar història i religió.

## Naixements

* 7 de març, Bolonya: Tomaso Antonio Vitali, compositor i violinista bolonyès.
* 28 de març, Saarbrücken: Lluís de Nassau Saarbrücken, fill de Gustau Adolf de Nassau-Saarbrücken i d'Elionor Clara de Hohenlohe-Neuenstein.
* 8 de maig, Amersfoort: Maria Withoos, pintora neerlandesa de l'Edat d'Or neerlandesa (m. després de 1699).
* 18 d'octubre, París: Eugeni de Savoia, general que va servir a Àustria durant les guerres en què foren expulsats els otomans dels territoris austríacs, hongaresos i serbis.
* 23 d'octubre, Ansbach: Elionor Juliana de Brandenburg-Ansbach, filla d'Albert de Brandenburg-Ansbach i de Sofia Margarida d'Oettingen-Oettingen.
* 24 de desembre, Càller: Hipòlita I Ludovisi, filla de Nicolau I Ludovisi.
* Gibraltar, Espanya: Diego de Astorga i Céspedes, religiós espanyol, ordenat Bisbe de Barcelona (1716 - 1720), i de Toledo (1720 - 1724), fou també Inquisidor general i arribà al rang de cardenal el 1727.
* Florència, Gran Ducat de Toscana Ferran de Mèdici, príncep de Toscana i hereu de la dinastia familiar dels Mèdici.
* Udine: Luca Carlevarijs, pintor vedutista.

## Necrològiques

* 21 de juliol, Amsterdamː Hendrickje Stoffels, companya i amant de Rembrandt, model i marxant d'art neerlandesa (n. 1626).
* 18 de setembre, Osimo: Josep de Copertino, sacerdot italià, de l'Orde dels Frares Menors; proclamat sant per Climent XIII el 1767.
* Florència, Gran Ducat de Toscana: Joan Carles de Mèdici, membre de la família Mèdici que va esdevenir cardenal de l'Església Catòlica.
* Malta: Rafael Cotoner, palmesà que fou Gran Mestre de l'Orde de Malta (1660 - 1663).
* Parma, Ducat de Parma: Margarida Violant de Savoia, princesa de Savoia que va esdevenir duquessa consort de Parma.
* Torí, Ducat de Savoia: Maria Cristina de França, princesa francesa, duquessa consort de Savoia i regent del ducat.
* Abu l-Ghazi Bahadur Khan, kan xibànida de Khivà i historiador en llengua txagatai.
* Heinrich Scheidemann, organista i compositor alemany de principis del Barroc.

## Referències

* ↑ Huiskamp, Marloes. «Withoos, Maria (1663-na 1699)» (en dutch). Resources. Digitaal Vrouwenlexicon van Nederland, 17-09-2019. [Consulta: 6 abril 2020].
* ↑ «Rembrandt. Chronology 1651-1669» (en anglès). Rembrandt myself.... [Consulta: 11 setembre 2021].
# 171 aC

El 171 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Cras i Longí o també any 583 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «171 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Inici de la Tercera Guerra Macedònica: El Regne de l'Epir s'uneix al Regne de Macedònia en la seva lluita contra la República Romana. Les lligues gregues es mantenen neutrals.
* Quint Marci Filip, enviat com a ambaixador davant de Perseu de Macedònia, aconsegueix dissoldre definitivament la Lliga Beòcia.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Publi Licini Cras i Gai Cassi Longí.
* Licini Cras dirigeix les forces contra el rei Perseu de Macedònia. Avança cap a l'Epir i Tessàlia, però és derrotat pel rei en un combat de cavalleria en la batalla de Cal·linic.
* Cassi Longí obté com a províncies Itàlia i la Gàl·lia Cisalpina. Per obtenir glòria militar intenta anar a Macedònia, on havia començat la Tercera Guerra Macedònica, i passa per Il·líria, però el Senat l'obliga a renunciar, ja que no es podia començar una guerra sense ordres estrictes, i torna a Itàlia. A la tornada, saqueja sense pietat als escordiscs i altres pobles i fa milers d'esclaus.

### Hispània

* La Hispània Citerior s'uneix a la província d'Hispània Ulterior durant la Primera Guerra Macedònica, però més endavant es tornen a separar (167 aC).
* A la ciutat de Carteia, al sud d'Hispània i propera a Gibraltar, s'hi estableixen quatre mil persones descendents de soldats romans i dones del país i es converteix en la colònia Latina colonia Libertinorum. Està governada per quatorviri coloniae deducendae.

### Nord d'Àfrica

* El cònsol Licini Cras envia a Luci Postumi Albí, Quint Terenci Cul·leó i Gai Aburi a demanar a Massinissa rei dels númides un contingent de cavalleria i elefants de guerra per lluitar contra Perseu de Macedònia.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Matyszak, Philip. The Enemies of Rome From Hannibal to Attila the Hun (en anglès). Thames and Hudson, 2004, p. 53. ISBN 050025124X.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLII, 37
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLII, 4
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLII, 58-60
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLII, 28-32
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIX, 29
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLIII, 3
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLII, 35
# 178 aC

El 178 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Brut i Vulsó o també any 576 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «178 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Selèucida

* Seleuc IV Filopàtor signa un tractat d'aliança amb Perseu de Macedònia i fins i tot li dona la seva pròpia filla Laodice com a esposa, preparant un conflicte amb els romans.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Marc Juni Brut i Aulus Manli Vulsó.
* Vulsó rep la Gàl·lia Cisalpina com a província i sense consultar al senat marxa contra els istris però no té èxit en la seva campanya. Brut també fa la guerra contra els istris als que aconsegueix sotmetre completament l'any següent (177 aC).

### Hispània

* El pretor Luci Postumi Albí celebra el seu triomf a Roma després de la conquesta dels vacceus i lusitans durant el seu mandat en la província de la Hispània Ulterior.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Polibi. Història, XXVI, 7
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 1
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 2-5
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 3
# 1801
## Esdeveniments
### Països Catalans

* 21 de març - Aranjuez (Comunitat de Madrid): Espanya signa amb França el Tractat d'Aranjuez de 1801 en el qual el primer retorna la Louisiana al segon i es fan canvis de possessió de la Península Itàlica.
* 13 d'agost - València: s'hi esdevé l'Avalot de Quintes.
* 17 de setembre - Alberic (la Ribera Alta): s'hi esdevé una revolta antisenyorial.
* Valls (Alt Camp) - Primeres referències a la Colla dels Menestrals, antecessora de la Colla Joves Xiquets de Valls.

### Resta del món

* 1 de gener - Es produeix la unió entre el Regne de la Gran Bretanya i el Regne d'Irlanda, donant pas al Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda en l'Acta d'Unió (1800).
* 28 de març - Florència (Toscana, Itàlia): la Primera República Francesa i el Regne de Nàpols signen el Tractat de Florència de 1801 després de la victòria del primer en la guerra de la Segona Coalició.
* 6 de juny - Badajoz (Extremadura): Espanya signa amb Portugal el Tractat de Badajoz de 1801 que posa fi a la Guerra de les Taronges que havia guanyat l'aliança franco-espanyola i que està relacionada amb la Segona Coalició.
* 17 de juliol: el químic alemany Valentin Rose (1762-1807) obté per primer cop l'hidrogencarbonat de sodi.
* 29 de setembre - Madrid (Espanya): signatura del Tractat de Madrid.
* Descobert Ceres (planeta nan).
* Descobriment de l'ultraviolat.
* Guerra de les Taronges.
* Clar de lluna de Ludwig van Beethoven.

## Naixements

* 1 de gener, Erfurt: Heinrich Wilhelm Stolze, organista i compositor alemany del Romanticisme.
* 11 de maig, Světlá: Alois Jelen, compositor, arxivista i patriota txec.
* 15 de maig, Brody, Galítsia: Joseph Ludwig Raabe, matemàtic suís (m. 1859).
* 16 de maig, Florida, Nova York (EUA): William Seward,, polític i advocat nord-americà que va ser Governador de Nova York, Secretari d'Estat i precandidat presidencial del Partit Republicà (m. 1872).
* 5 de juliol, Knoxville, Tennessee: David Farragut, militar nord-americà (m. 1870).
* 26 de juliol, Estocolm, Suècia: Maria Röhl, pintora retratista sueca (m. 1875).
* 17 d'agost, Turku, Finlàndiaː Fredrika Bremer, escriptora i activista sueca (m. 1865).
* 3 de novembre, Catània, Sicília, Itàlia: Vincenzo Bellini, compositor d'òpera italià (m. 1835).
* Varsòvia: Stanisław Maciejowski, violinista i compositor polonès.

## Necrològiques
### Resta del món

* 21 de març - Bonn (Alemanya): Andrea Luchesi, compositor italià.
* Pau I de Rússia
* Novalis

## Referències

* ↑ «1801». 1801. Arxivat de l'original el 2015-10-20. [Consulta: 2 febrer 2021].
* ↑ «Notícia: Efemèrides». El Punt Avui, 10-07-2017. [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
* ↑ «David Farragut | United States admiral» (en anglès). [Consulta: 5 juliol 2020].
* ↑ «Maria Röhl». Nationalmuseum (Museu Nacional de Belles Arts d'Estocolm). [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ «Fredrika Bremer» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 24 juny 2020].
* ↑ Lippmann, Friedrich; Smart, Mary Ann; Maguire, Simon. «Bellini, Vincenzo». A: Grove Music Online, 2001. DOI 10.1093/gmo/9781561592630.article.02603 [Consulta: 21 abril 2020].
# Astor de Toussenel

L'astor de Toussenel (Aerospiza toussenelii; syn: Accipiter toussenelii) és una espècie d'ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita zones de selva i bosc d'Àfrica central i Occidental, des del Senegal cap a l'est fins a l'oest d'Uganda i cap al sud fins a la zona del golf de Guinea, incloent l'illa de Bioko, i el nord de la República Democràtica del Congo. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Tradicionalment l'astor de Toussenel estava classificat dins el gènere Accipiter. Tanmateix, estudis filogenètics moleculars van trobar que aquest gènere era polifilètic i es va proposar reordenar les seves espècies en 5 gèneres monofilètics. En base a aquests estudis, el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 14.2, 2024) transferí aquesta espècie al gènere Aerospiza, que fou recuperat per a tal fí.
Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat dins del gènere Accipiter.
Anteriorment s'havia considerat que aquest tàxon conformava un grup de subespècies dins de l'astor taixiró (Accipiter tachiro).

## Referències

* ↑ «Astor de Toussenel». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* 1 2 «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 277. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Red-chested Goshawk. Accipiter toussenelii» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ Mindell, D; Fuchs, J; Johnson, J. Phylogeny, taxonomy, and geographic diversity of diurnal raptors: Falconiformes, Accipitriformes, and Cathartiformes (en anglès). Birds of Prey: Biology and conservation in the XXI century. Cham, Suïssa: Sarasola, J.H.; Grange, J.M.; Negro, J.J. (eds.), 2018, p. 3–32. ISBN 978-3-319-73744-7.
* ↑ Catanach, Therese A; Halley, Matthew R; Pirro, Stacy «Enigmas no longer: using ultraconserved elements to place several unusual hawk taxa and address the non-monophyly of the genus Accipiter (Accipitriformes: Accipitridae)» (en anglès). Biological Journal of the Linnean Society, 22-03-2024. DOI: 10.1093/biolinnean/blae028. ISSN: 0024-4066.
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2. [Consulta: 25 octubre 2024].
# Astor de les Moluque

L'astor de les Moluques (Tachyspiza henicogramma; syn: Accipiter henicogrammus) és una espècie d'ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita els boscos de Morotai, Halmahera, Ternate i Bacan, a les illes Moluques. El seu estat de conservació es considera gairebé amenaçat.

## Taxonomia

Tradicionalment l'astor de les Moluques estava classificat dins el gènere Accipiter. Tanmateix, estudis filogenètics moleculars van trobar que aquest gènere era polifilètic i es va proposar reordenar les seves espècies en 5 gèneres monofilètics. En base a aquests estudis, el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 14.2, 2024) transferí aquesta espècie al gènere Tachyspiza, que fou recuperat per a tal fí.
Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat dins del gènere Accipiter.

## Referències

* ↑ «Astor de les Moluque». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* 1 2 Gill, Frank; Donsker, David. «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2. [Consulta: 25 octubre 2024].
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 278. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Moluccan Goshawk. Accipiter henicogrammus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ Mindell, D; Fuchs, J; Johnson, J. Phylogeny, taxonomy, and geographic diversity of diurnal raptors: Falconiformes, Accipitriformes, and Cathartiformes (en anglès). Birds of Prey: Biology and conservation in the XXI century. Cham, Suïssa: Sarasola, J.H.; Grange, J.M.; Negro, J.J. (eds.), 2018, p. 3–32. ISBN 978-3-319-73744-7.
* ↑ Catanach, Therese A; Halley, Matthew R; Pirro, Stacy «Enigmas no longer: using ultraconserved elements to place several unusual hawk taxa and address the non-monophyly of the genus Accipiter (Accipitriformes: Accipitridae)» (en anglès). Biological Journal of the Linnean Society, 22-03-2024. DOI: 10.1093/biolinnean/blae028. ISSN: 0024-4066.
# Astor negre-i-vermell

L'astor negre-i-vermell (Tachyspiza melanochlamys; syn:Accipiter melanochlamys) és un astor, ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita boscos de muntanya de Nova Guinea. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Tradicionalment l'astor negre-i-vermell estava classificat dins el gènere Accipiter. Tanmateix, estudis filogenètics moleculars van trobar que aquest gènere era polifilètic i es va proposar reordenar les seves espècies en 5 gèneres monofilètics. En base a aquests estudis, el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 14.2, 2024) transferí aquesta espècie al gènere Tachyspiza, que fou recuperat per a tal fí.
Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat dins del gènere Accipiter.

## Referències

* ↑ «Astor negre-i-vermell». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* 1 2 Gill, Frank; Donsker, David. «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2. [Consulta: 25 octubre 2024].
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 278. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ «Black-mantled Goshawk». Avibase - la base de dades mundial d’ocells. Avibase - la base de dades mundial d’ocells. [Consulta: 22 gener 2022].
* ↑ BirdLife International. «Black-mantled Goshawk. Accipiter melanochlamys» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ Mindell, D; Fuchs, J; Johnson, J. Phylogeny, taxonomy, and geographic diversity of diurnal raptors: Falconiformes, Accipitriformes, and Cathartiformes (en anglès). Birds of Prey: Biology and conservation in the XXI century. Cham, Suïssa: Sarasola, J.H.; Grange, J.M.; Negro, J.J. (eds.), 2018, p. 3–32. ISBN 978-3-319-73744-7.
* ↑ Catanach, Therese A; Halley, Matthew R; Pirro, Stacy «Enigmas no longer: using ultraconserved elements to place several unusual hawk taxa and address the non-monophyly of the genus Accipiter (Accipitriformes: Accipitridae)» (en anglès). Biological Journal of the Linnean Society, 22-03-2024. DOI: 10.1093/biolinnean/blae028. ISSN: 0024-4066.