# Casa-fàbrica Mateu

La casa-fàbrica Mateu és un conjunt arquitectònic situat al carrer de la Mare de Déu del Pilar, 16-18 de Barcelona. Actualment acull la seu de la Fundació Escolta Josep Carol.

## Història

El setembre del 1835, el fabricant d'estampats Pere Mateu i Parera va demanar permís per a construir un edifici de planta baixa i tres pisos al carrer d'en Cuc (actualment Mare de Déu del Pilar, 16), segons el projecte de l'arquitecte Josep Buxareu. Uns mesos després, el gener del 1836, Mateu va demanar novament permís per a aixecar un quart pis a l'edifici en construcció, fins a l'alçada màxima permesa de 93 pams.
Va morir el 1854, i la vídua Madrona Masó va atorgar poders al seu gendre Miquel Llobet i de Porta per a continuar amb el negoci: «Cuch, 16, Fàbrica de estampados en pañolería de seda, lana y algodón, con tinte especial para la misma. Surtido de pañuelos de las citadas clases. D. Miguel Llobet.», que el 1857 compartia les instal·lacions amb el fabricant de teixits de seda Miquel Balet i Enrich: «Cuch, 16, Fábrica de sedería de Miguel Balet y Enrich. Tejidos de seda. Especialidades en pañuelos de crespon de todas clases y precios. Espediciones á todas partes.» El 1869, Marianna Mateu, filla de Pere i Madrona, va demanar permís per a reconstruir la casa del núm. 18, segons el projecte del mestre d'obres Narcís Nuet.
La seva filla Madrona Llobet i Mateu es va casar amb l'adroguer Josep Llobet i Vilaclara, que el 1902 va demanar el canvi al sistema d'aforament de la ploma d'aigua de Montcada que abastia la casa-fàbrica i traslladar-la al nou edifici que havia fet construir a la cantonada dels carrers de la Princesa i de Montcada, projectat per l'arquitecte Enric Fatjó. Hi vivia el matrimoni amb els seus dotze fills, entre els quals hi havia Josep Llobet i Llobet (1875-1937), un dels fundadors del FC Barcelona.
A principis del segle xx, la casa-fàbrica va passar a mans d'Eudald Baxarias i Rosals, que hi tenia la llautoneria i foneria de bronze i coure «La Moderna», posteriorment Baxarias i Codina i després Casa Baxarias, sota la regència del seu gendre Josep Maria de Codina i Vaxeras, que fabricava una àmplia gamma de vàlvules i aixetes, incloent-hi la majoria de les de les fonts públiques de Barcelona. Fins a la dècada del 1990, hi havia una aixeta gegant com a reclam publicitari.

## Referències

* ↑ «Fundació Escolta Josep Carol - Agrupaments Escoltes Catalans». Casals de barri BCN. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 29.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 391.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-122, 15-09-1835.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-123, 30-01-1836.
* ↑ AHPB, notari Josep Maria Marzola, manual 1.321/7, f. 9v-19v, 04-01-1854. Testament de Pere Mateu i Parera; f. 30-36, 08-01-1854. 1a part de l'inventari post mortem; f- 89v-92v, 15-02-1854. 2a part de l'inventari post mortem.
* ↑ AHPB, notari Josep Maria Marzola, manual 1.321/7, f. 153v-155v, 13-04-1854.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 187, 318.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 143, 241.
* ↑ Anuario general del comercio, de la industria y de las profesiones; de la magistratura y de la administración, 1863, p. 815, 821.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 122, 313.
* ↑ Anuario general del comercio, de la industria y de las profesiones; de la magistratura y de la administración, 1863, p. 817, 989, 66 (anuncis).
* ↑ AMCB, Q127 Foment 2107 C, 21-09-1869.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1882, p. 644.
* ↑ «Sobre la sol·licitud de José Llobet Vilaclara per a percebre per clau d'aforament la ploma d'aigua de Montcada que abasteix la casa nº 16 del carrer de la Virgen del Pilar (Mare de Déu del Pilar) i el trasllat-la a la casa nº 20 del carrer Princesa». Q136 Obres Públiques 3/0 3578. AMCB.
* ↑ «Casa Josep Llobet». Arquitectura Modernista. Valentí Pons Toujouse.
* ↑ Bobé, Josep «Els onze apòstols de Gamper (2)». L'Esportiu, 10-11-2016.
* ↑ Boletín oficial de la propiedad intelectual e industrial, 01-10-1892, p. 7.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1905, p. 1192.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1908, p. 1374.
* ↑ La Veu de Catalunya (edició vespre), 03-04-1913, p. 1.
* ↑ La Veu de Catalunya (edició vespre), 14-01-1919, p. 2.
* ↑ «Antiguo catálogo Baxarías y Codina manufacturas de latonería». Antiguedades El Drac, 1921.
* 1 2 Artigues, Jaume; Caballé, Francesc; Tatjer, Mercè. El llegat fabril al nucli antic de Barcelona. Cens de fàbriques i edificis actuals de Ciutat Vella amb activitat industrial entre el segle xviii i principis del XX. Museu d'Història de la Ciutat. Ajuntament de Barcelona, 2013, p. 89.