OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Església nova de Sant Romà de Sau

L'Església nova de Sant Romà de Sau es una església d'estil eclèctic del municipi de Vilanova de Sau, a la comarca d'Osona. És un monument protegit i inventariat dins el Patrimoni Arquitectònic Català

## Descripció

Església situada en un turó damunt el pantà de Sau. És de nau única, però es marca el creuer tant a la planta com a l'alçat. L'absis és de planta semicircular peraltada i amb finestres rectangulars dividint els espais amb columnes de pedra amb el capitell decorat. A la part esquerra hi ha una capella lateral adossada i a la part dreta hi ha l'habitatge del rector, que es comunica amb el temple. Als peus hi ha el cor. L'interior presenta una taula d'altar de marbre i un retaule, ambdós dissenyats per l'arquitecte Pericas.
La façana es troba orientada a sud-oest i té el capcer triangular, amb una finestra de pedra decorada amb vitralls, al davant s'hi forma un atri.
A la part esquerra del portal hi ha el campanar, de torre circular. És construïda amb pedra vista sense polir i de color grisós.
L'estat de conservació és bo.

## Notícies històriques

Prop de la resclosa del pantà de Sau, a la part dreta del riu es bastí a partir del 1951 la nova església de Sant Romà, obra de l'arquitecte Josep Maria Pericas, on hi havia els xalets dels enginyers i algunes cases dels dirigents de les obres, i el lloc forma ara un petit nucli residencial on hi ha també una caserna de la guàrdia civil.
Respon a un estil eclèctic amb molt ús de la pedra sense polir, tret característic de l'obra d'en Pericas.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Església de Sant Romà de Sau - església nova». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 desembre 2012].
# Església parroquial de Nostra Senyora dels Àngels (El Toro)

L'Església Nostra Senyora Dels Àngels d'El Toro, comarca de l'Alt Palància, és una església de confessió catòlica, erigida al segle xvii, que es troba localitzada a la Plaça de l'Església s/n en el nucli poblacional d'El Toro. Està catalogada com Bé Immoble de Rellevància Local, amb codi identificatiu 12.07.115-001, segons consta a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana.

## Descripció historicoartística

L'edifici està construït externament seguint les pautes de la tradició gòtica, encara que en l'interior se segueixen els gustos renaixentistes típics de l'època de la seva construcció.
Els materials emprats en la construcció són maçoneria i ús de carreu en cantonades.
El temple presenta una sola nau (dividida en quatre trams), amb capelles laterals (que fan de contraforts), la capella del Sagrari és al presbiteri; i volta de canó, amb llunetes, sobre arcs de mig punt que recolzen en pilars de capitell toscà. En el seu interior es conserva una creu parroquial gòtica de tres tallers valencians i alguns altars del segle xvii amb pintures. Destaca també la decoració general del temple, com passa amb la pintura mural de la part inferior del cor. També conserva rajoles decoratives de l'època
Als peus de la planta hi ha una porta que presenta llinda, tot i que actualment està tapiada. En el costat de l'epístola s'obre una segona porta a 1695, amb fornícula i custodiada per columnes. Les dues portes presentaven frontó trencat.
La Torre de l'església està adossada a l'absis i té tres cossos, comptant tots ells amb obertures, en els dos primers cossos són petites finestres, mentre que en l'últim es tracta de dues obertures de forma semicircular a cada costat, i acaba amb remat. L'accés a la torre és exterior.
Presenta una coberta a dues aigües amb ràfecs de teules de tres filades i de fusta, protegint la porta del costat de l'epístola. També compta amb cúpula de ceràmica blava i blanca.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 http://www.cult.gva.es/dgpa/documentacion/interno/1264.pdf
* 1 2 3 4 http://www.turismodecastellon.com/103160_es/Iglesia-Ntra-Sra-de-los-Angeles-(El-Toro)-recorridos-tur%C3%ADsticos-culturales/ Arxivat 2014-07-15 a Wayback Machine.
* 1 2 http://www.obsegorbecastellon.es/index.php?option=com_content&view=article&id=23:bienes-articos-e-histos-de-la-iglesia&catid=17:patrimonio&Itemid=35&lang=es
# Església parroquial de Sant Agustí d'Alfara de la Baronia

L'església parroquial de Sant Agustí és un temple catòlic d'estil neoclàssic ubicat a la localitat d'Alfara de la Baronia, a la comarca valenciana del camp de Morvedre. S'alça a la plaça homònima i té la consideràció de Bé de Rellevància Local, amb el número 46.12.024-001.

## Història

La parròquia es va fundar l'any 1564 sota la invocació de Sant Agustí Bisbe, patró de la vila. La datació documentada comença a partir de l'any 1593, quan es té constància de la torre.
Entre 1799 i 1816 es va dur a terme una ampliació a càrrec del veïnat, amb un projecte redactat per Vicent Cebrián, i aprovat per la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles, que li confereix el seu aspecte actual. D'aquesta reforma data el conjunt pictòric del pintor Joaquim Oliet.

## Referències

* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?IdInmueble=2045
* ↑ http://archivalencia.org/contenido.php?a=87&pad=87&modulo=64&id=165&v=63 Arxivat 2017-09-04 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.alfaradelabaronia.es/ca/municipio/page/esglesia-sant-agusti-bisbe
# Església parroquial de Sant Bartomeu de la Torre d'en Besora

L'església de Sant Bartomeu de la Torre d'en Besora, a la comarca de l'Alt Maestrat, és un lloc de culte catalogat com Bé de Rellevància Local, amb la categoria de Monument d'interès Local, amb codiː 12.02.119.002, segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007).
Es tracta d'un dels monuments més destacats de la localitat, estant en ús com a església parroquial pertanyent a l'arxiprestat 12 del bisbat de Sogorb-Castelló, conegut com a Sant Joan Baptista, amb seu a Albocàsser.
El titular de l'església, Sant Bartomeu, és el patró de la Torre d'en Besora. De l'antic temple no queda més que l'arc d'entrada a l'actual sagristia, en el qual està inscrita la data 1528, i que havia de correspondre amb l'arc d'entrada a l'església que seria de petites dimensions.
L'actual edifici es va construir durant el segle xviii, i pot observar-se en la portada d'entrada la inscripció de la data 1702.
El temple se situa en la part més alta del poble, al costat de les restes de l'antic Castell o Torre, dels materials del qual es va fer ús per a la construcció del temple. De fet, a més de presentar aspecte fortificat, en la part posterior s'aprecien restes dels fonaments dels llenços de la muralla àrab.

## Referències

* ↑ «Secció 2a. Béns de rellevància local». Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià. Generalitat Valenciana, 2008. [Consulta: 14 febrer 2021].
* ↑ «San Juan Bautista (Albocácer)» (en castellà). Arxivat de l'original el 31/12/2015. [Consulta: 14 febrer 2021].
* 1 2 3 «IGLESIA PARROQUIAL» (en castellà). Ajuntament de la Torre d'En Besora, 16-04-2014. Arxivat de l'original el 21/8/2015. [Consulta: 14 febrer 2021].
# Església parroquial de Sant Cristòfol les Fonts

L'església parroquial de Sant Cristòfol les Fonts és una església historicista situada al barri del mateix nom d'Olot (Garrotxa) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Sant Cristòfol les Fonts posseeix una primitiva església d'una sola nau bastida amb pedra romànica. Damunt ella s'aixecà posteriorment una torre quadrada i s'afegiren tres absis d'estil neoromànic. L'actual porta principal té una llinda amb la següent inscripció: HEC EST DOMUS DEI ET PORTA CEL 1S96. Damunt hi ha una fornícula amb la figura del Sant titular i un òcul. Els murs varen ser arrebossats. Adossada a l'església es troba l'antiga rectoria.

## Història

"Se troba un xich separada de la carretera, entre aquesta y el camí vell. Fou modernament restaurada. Té tres petits absis romànics y una bonica torra quadrada". Els absis que va veure C. A. Torras són els aixecats a finals del segle xix. L'església va ser consagrada al segle xi i va dependre del monestir de Ripoll.

## Referències

* 1 2
* ↑ Cèsar August Torras, p. 50
# Església parroquial de Sant Martí (Alcàsser)

L'església parroquial de Sant Martí és un temple catòlic situat a la plaça del Castell, en el municipi d'Alcàsser. És Bé de Rellevància Local amb identificador nombre 46.16.015-001.

## Història

Cap als segles XIII i XIV existia un temple junt al castell senyorial d'Alcàsser, on el rector de Picassent deia missa per a un col·lectiu cristià reduït, perquè el poble estava habitat majoritàriament per musulmans.
La conversió dels moriscos (1526) va fer que la mesquita, situada al principi del carrer Mestre Chapí, s'adaptara com església. Cap al 1590 el baró Cristòfol Sanoguera, senyor local, costejà la construcció de l'actual temple, instituint unes riques capellanies, i disposant que fora el seu lloc de soterrament, cosa que passà el 1620.
El 1708 un incendi va destruir el temple, que va ser reconstruït a instàncies del Marquès de Bèlgida en 1725. L'obra anterior va demolir-se, edificant-se un de nou amb la col·laboració de la població local. En aquesta reedificación es va incloure la construcció d'un petit campanar. Va ser ampliada en 1805 afegint-se la cúpula i el creuer, d'estil neoclàssic. La capella de la Comunió va ser costejada per la baronessa Concepció Sanoguera de Castellví i el seu marit, el marqués de Ràfol, amb la col·laboració del poble.
La parròquia va ser constituïda el 18 de maig de 1876.
Amb motiu de la visita pastoral de l'arquebisbe Prudenci Melo (1924) es remodelaren el campanar i la façana.
Les campanes, excepte la del rellotge, van ser foses durant la Guerra Civil Espanyola per a la fabricació de munició. Al desembre de 1939 es van instal·lar unes noves. Les talles desapareguedes durant la guerra civil de 1936, varen ser subtituïdes per imatges de escultors de postguerra, algunes de Lleó Galarza.
En 2002 es va restaurar la cúpula.

## Descripció

La cúpula està rematada amb teules ceràmiques, que formen vuit faldons de color blau, limitats amb línies de teules blanques.
Conserva frescs de Sant Martí de Tours i Sant Lluís Bertran atribuïts a Vicent López, pintor de cambra de les corts de Carles IV i Ferran VII.

## Referències

* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?
* 1 2 http://archivalencia.org/contenido.php?a=87&pad=87&modulo=64&id=161&v=63 Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
* 1 2 3 4 5 6 Febrer Romaguera, Manuel Vicent «D'Alcàsser, i dolces». Papers de l'Horta, 9, Segon Semestre 1995, pàg. 11-12.
* 1 2 http://campaners.com/php/textos.php?text=47
* 1 2 http://www.tejasborja.es/es/proyectos/rehabilitacion_de_tejados-1/edificios_eclesiasticos-11/iglesias-18/iglesia_san_martin_obispo__alcacer___valencia_-p34
* ↑ http://www.valenciaterraimar.org/es__vista.html?cnt_id=1328& Arxivat 2012-06-30 a Wayback Machine.
# Església parroquial de Sant Martí de Tous

L'Església parroquial de Sant Martí de Tous és un edifici religiós del municipi de Sant Martí de Tous (Anoia) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Àmplia construcció de la fi del segle xix d'una sola nau, beneïda el 1894 pel bisbe Morgades i bastida damunt d'una església gòtica, de la qual només resten vestigis i que al seu torn fou construïda sobre d'una capella romànica. El temple conserva un sarcòfag de pedra del segle xiv, amb una notable estàtua jacent que P. Català suposa que correspon a Bernat de Tous, mort l'any 1355. Davant de la plaça trobem una creu de terme gòtica.
El temple és de pedra, revestida. La façana és molt senzilla i tot ella bastant geomètrica. Té un rosetó decorat amb un vitrall d'aquest segle. Campanar de torre quadrada, té una finestra a cada costat i està coronat per una barana. Es conserven restes de l'antiga església gòtica, construïda al seu torn damunt d'una capella romànica.
Destaca dintre dels elements de l'església una finestra doble, polilobulada que actualment es troba tapiada dins d'un mur de l'església que alhora serveix de mur de la rectoria. Alguns murs de la façana i a ponent de l'actual església, són reaprofitats de l'antiga construcció gòtica.

### Sarcòfag

De dos metres de llargada i uns tres pams d'alçada. La part inferior està compartimentada amb capelletes d'arc ogival, amb una figura cadascuna, no identificables. A la part superior hi ha l'estàtua jacent del senyor de Tous, amb indumentària de guerrer i un lleó als peus, vestit amb una cota de malla i un sabre a les mans. Hi ha divergències d'opinió sobre el personatge jacent. Podria ser el comte Martí Miró o, més probablement, Bernat de Tous, senyor del castell que morí l'any 1355, fou col·locat a l'antiga església parroquial i després traslladat a l'actual el 1895.
Al costat del sarcòfag es conserven interessants elements rescatats de la comarca, com esteles sepulcrals de la Roqueta, pica baptismal de Fiol, etc.

## Història

És una construcció de la fi del segle xix, beneïda el 1894 pel bisbe Morgades i bastida damunt l'antiga església gòtica de la qual només resten vestigis. Aquesta fou enderrocada l'any 1893 i erigida el 1334. Fou construïda a càrrec dels feligresos i sota la vigilància del senyor Bernat de Tous. La primitiva parròquia és esmentada des de l'any 978, en una butlla del papa Benet al bisbe Fruià; la dependència parroquial passà del bisbat de Vic als jerònims des del 1539 -per butlla de Pau III- fins al 1835.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6
# Església parroquial de l'Assumpció (Carcaixent)

L'església parroquial de l'Assumpció de Carcaixent, sub invocatione Assumptionis Beatae Mariae Virginis, com era costum al S. XIII, és el temple catòlic més important d'aquesta localitat, situada a la Ribera Alta del País Valencià. Està inscrita en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià per la comarca de la Ribera Alta i declarada com a Bé Immoble de Rellevància Local (BRL), segons la Disposició Addicional Quinta de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat Valenciana, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13.02.2007)
La construcció del campanar està documentada el 1585. Els germans Tocornal realitzaren un nou terrat i un remat l'any 1604, però un terratrèmol obligà a refer-lo. Posteriorment, el 1911, es va elevar la torre.

## Detalls constructius

* Detall de la façana.
* Detall del campanar.

## Referències

* ↑ Comissió textos religiosos. Missa pro populo. Assumptio Beatæ Mariæ Virginis. València: AVL [Consulta: 4 abril 2019]. Arxivat 4 April 2019$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Generalitat Valenciana, Església parroquial de l'Assumpció
* ↑ Inventari de campanes, Parròquia de l'Assumpció
# Església parroquial de l'Assumpció (Castellfort)

L'Església Parroquial de l'Assumpció de Maria és una església catòlica situada a la plaça Major de Castellfort, a la comarca valenciana dels Ports. La parròquia pertany a l'arxiprestat dels Ports-Maestrat, del Bisbat de Tortosa i està declarada Bé de Rellevància Local, en la categoria de Monument d'interès local.

## Descripció

El temple es va construir en el solar d'un altre temple anterior, del que encara es veuen restes esculpides del seu retaule en un lateral exterior; sota la direcció de Jaime Asensio.
L'edifici presenta tres naus amb creuer en forma de creu llatina. Les tres primeres crugies queden separades amb arcs de maó recolzats en pilastres, sobre les que descansa la coberta d'estructura de fusta que externament acaba a dues aigües. Sobre la porta d'entrada (que és d'estil barroc i en part porticada) se situa el cor alt, al que s'accedeix per una escala lateral.
El creuer està situat en la quarta crugia i està cobert per una cúpula rebaixada de volta paredada, com en la resta de les crugies. La zona del presbiteri acaba en un absis que es cobreix en la nau central amb una semicúpula de volta paredada. Les naus laterals s'usen una com a sagristia i una altra, més petita, com a capella.
Externament la façana principal presenta tres cossos. El central, de fàbrica de carreus, forma una portada barroca amb escultures, rematada amb una cornisa mixtilínea, que acaba en uns pinacles. Quant als cossos laterals, de fàbrica de maçoneria reforçada en les cantonades amb carreus, presenten tres cossos a manera de torres campanars, una d'elles manca finalitzar.
Pel que fa al seu interior, no queda res del retaule major i han desaparegut algunes peces d'orfebreria, com un calze del segle xv amb punxó de Morella i una creu processional major. Dels seus tresors només queda una capa pluvial amb un brodat que representa el Sopar del Senyor, datada del segle xv.

## Referències

* ↑ «Castellfort». [Consulta: 19 gener 2018].
* 1 2 3 Segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007), amb codi autonòmic 12.01.038-001. «Dirección General de Patrimonio Cultural». [Consulta: 19 gener 2018].
* 1 2 turismodecastellon@dipcas.es, Patronato Provincial de Turismo de Castellón. «Iglesia Parroquial (Castellfort), arquitectura antigua de estilo barroco» (en castellà). [Consulta: 19 gener 2018].
* ↑ «MONUMENTOS DE CASTELLON Y SU PROVINCIA». [Consulta: 19 gener 2018].
# Església parroquial de l'Assumpció (Dénia)

L'església de l'Assumpció, sub invocatione Assumptionis Beatae Mariae Virginis, com era costum al S. XIII, situada a la Plaça de la Constitució de la localitat de Dénia, és una construcció del segle xviii, amb reformes dels segles XIX i XX. És Bé de Rellevància Local amb identificador nombre 03.30.063-005.
En el mateix cor de la ciutat, i a escassos metres de l'Ajuntament, està construïda en maçoneria i maó, encara que la pedra carreu s'empra en tot el sòcol. Té una coberta a dobles vessants, destacant la cúpula central de tipus blaus sobre un tambor octogonal.
Presenta una façana amb dues portes, la primera que dona l'accés al temple i la segona, la "Capella del Roser o de Sant Roc".
Al costat de l'ingrés principal es troba la torre-campanar.

## Referències

* ↑ Comissió textos religiosos. Missa pro populo. Assumptio Beatæ Mariæ Virginis. València: AVL [Consulta: 4 abril 2019]. Arxivat 4 April 2019$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ «Fitxa BRL: Iglesia Parroquial de Nuestra Señora de la Asunción». Cult.gva.es. [Consulta: setembre 2015].
Aquest article incorpora material procedent de la pàgina web de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que mitjançant una autorització va permetre agregar contingut i imatges i publicar-los sota llicència GFDL.
# Església parroquial de l'Assumpció de la Glorieta

L'Església parroquial de l'Assumpció de la Glorieta està ubicada fora dels murs del poble, al terme de Passanant i Belltall (Conca de Barberà), al camí vell de Forès. Forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Els seus carreus foren aprofitats de l'antiga església parroquial esmentada al segle xii. La seva porta és d'arc escarser, amb guarnició de l'anagrama de Maria i un ull de bou al bellmig. La façana està coronada per dues espadanyes de maó.

## Història

Al llindar de la porta hi ha la data de 1814 esculpida que podria ser la data de construcció. D'aquesta església s'ha conservat una creu d'estil gòtic datable probablement del segle xvi, actualment dipositada al Museu Diocesà de Tarragona.

## Referències

* 1 2 3

## Enllaços externs

* «Església parroquial de l'Assumpció de la Glorieta». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Església parroquial de la Mare de Déu dels Àngels (la Iessa)

L'església de la Nostra Senyora dels Àngels és un temple catòlic situat al carrer de José Antonio, en el municipi de la Iessa. És un Bé de Rellevància Local amb identificador nombre 46.10.262-004.

## Història

La parròquia va ser erigida el 20 d'octubre de 1334 i va passar a dependre de l'Arxidiòcesi de València en 1960.
La construcció de l'edifici va ser acabada en 1622 segons el model renaixentista. Va ser incendiada en 1840 durant les guerres carlines. La seua reconstrucció va durar fins a 1852.

## Descripció

* Campanar església
* Façana entrada
La torre campanar està construïda de maçoneria amb cantonades de carreu. Està forma per dos cossos separats per polistil. En el primer hi ha una espitllera i el rellotge, mentre que el segon alberga les campanes. Es remata amb una terrassa amb balustrada amb bolinches.

## Referències

* ↑ «Iglesia Parroquial de Nuestra Señora de los Ángeles».
* 1 2 «Guía de la Archidiócesis»
* 1 2 Ayuntamiento de La Yesa.
* ↑ de la Plaza Escudero, Lorenzo (2012).
# Església parroquial de la Nativitat (Alcalalí)

L'església de la Nativitat a Alcalalí és un temple de traça neoclàssica construït al segle xviii. Es troba a la plaça de l'ajuntament i la seua façana va ser rehabilitada l'any 1988.
L'església compta amb una planta de creu llatina i amb dos trams de capelles laterals entre els contraforts. El cor se situa en el imafront.
L'ornamentació interior està realitzada amb motius neoclàssics pintats en ors i blaus.
En l'exterior, la façana es remata amb una cornisa avitolada, acabant-se amb arrebossat simulant carreus.
La torre de planta quadrada i amb tres cossos, se situa en un lateral del temple.

## Referències

* 1 2 3 Jaén i Urban, G. (director), Martínez Medina, A., Oliva Meyer, J., Oliver Ramírez, J. L., Sempere Pascual, A. y Calduch Cervera, J.. Guía de Arquitectura de la Provincia de Alicante (en español). Alicante, España: Instituto de Cultura Juan Gil-Albert, Colegio Territorial de Arquitectos de Alicante, 1999, p. 314. ISBN 84-7784-353-8.
# Església parroquial dels Reguers

L'Església parroquial dels Reguers és una església barroca de Tortosa inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta rectangular, amb murs de maçoneria ordinària, coberta de teula a dos aigües. La seva façana presenta una porta d'accés, centrada, amb arc escarser rebaixat. S'hi accedeix per dos graons de pedra. Sobre l'eix de la porta s'inscriu un ull de bou i el capcer queda rematat per una cornisa mixtilínia centrada, amb corbes el·líptiques. Parament emblanquinat. A la cantonada, petita torre campanar en maó vist, de planta quadrada, amb arcs de mig punt i rellotge a sobre.

## Història

Església dedicada a Sant Antoni Abat.

## Referències

* 1 2