OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Habitatge a Miramar 2

L'Habitatge a Miramar 2 és una obra de Figuerola del Camp (Alt Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Aquest edifici està situat al carrer principal del nucli de Miramar. És una casa entre mitgeres i la seva situació, damunt mateix un penya-segat, fa que tingui dos nivells constructius. La façana que dona al carrer, de gran extensió, té planta i pis i presenta escasses obertures, distribuïdes irregularment. La porta d'accés té arc carpanell, a la dovella central del qual figura la data 1805. Damunt la porta s'obre un balcó rectangular amb llinda de fusta, de poca volada. La façana posterior presenta quatre nivells i distribució irregular de les obertures. L'edifici es corona amb un ràfec doble o cobertura de teula. El material de construcció és el paredat arrebossat i pintat.

## Història

Miramar va ser de d'antic un lloc d'assentament. L'època de màxima expansió va produir-se el segle xviii, la qual cosa fa pensar que la data de 1805 que apareix a la llinda de la porta correspon a una restauració sobre una edificació molt anterior.
En l'actualitat, l'edifici ha perdut la seva funció de residència habitual, en transformar-se Miramar en conjunt en un nucli d'estiueig.

## Referències

* 1 2 3

## Enllaços externs

* «Habitatge a Miramar 2». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Habitatge a l'avinguda Catalunya, 5 (la Palma de Cervelló)

L'Habitatge a l'avinguda Catalunya, 5 és una obra noucentista de la Palma de Cervelló (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa amb una interessant façana que presenta tres registres d'ornamentació amb rajoles de color verd i blanc i blanc i blau, així com un coronament ondulant que fa de barana del tancament del terrat. Una de les bandes de rajoles està situada a la línia d'acabament del guardapols de finestres i porta, tot formant una ondulació. L'altra està situada com a coronament de la façana, per sota de la cornisa ondulant, i és disposada en línia recta. La tercera es troba al passamans de la barana del terrat.
Damunt la porta i les finestres hi ha tres òculs. A la part central de la barana hi diu: ANY 1922.

## Referències

* 1 2
# Habitatge a l'avinguda d'Espanya, 12 (Tremp)

L'Habitatge a l'avinguda d'Espanya, 12 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres situat a l'Avinguda d'Espanya. L'edifici consta d'una construcció de quatre altures, planta baixa i tres pisos. Destaca el tractament formal dels elements arquitectònics amb regust classicista. La planta baixa mostra parament de pedra vista i consta d'un accés situat a la dreta i d'un finestral amb dos mainells. En el primer pis destaquen especialment les dues finestres, amb ampit corregut suportat per mènsules molt desenvolupades. L'altre element destacable del frontis és la galeria del pis superior, conformada per cinc arcs de mig punt, a mode de solana, decorada amb elements geomètrics i vegetals esgrafiats. La propietat de la "Caja de pensiones para la Vejez y de Ahorro" queda ressaltada a partir de l'anagrama que es repeteix en relleus petris, vitralls i reixes metàl·liques.
# Habitatge a la cantonada de Bisbe Lorenzana amb Fontanella (Olot)

L'habitatge a la cantonada de Bisbe Lorenzana amb Fontanella és una casa de planta rectangular amb teulat a quatre aigües prop del centre de la ciutat d'Olot. Disposa de baixos amb porxo, seguint la tipologia de les cases veïnes, ocupat per locals comercials; primer pis, amb un boínder al mig de la balconada, amb vidres de colors, i dues portes d'accés (del pis a fora) a dit balcó. El tercer pis té tres finestres balconades. La simetria regeix l'ordenació d'aquesta casa. La cornisa del teulat va ser decorada amb motllures.
A mitjans de la segona meitat del segle xviii començà un vigorós redreçament demogràfic i econòmic a tot Catalunya. Aquesta prosperitat, que convertí Olot en la vila més poblada de la nostra comarca, inclosa Girona, es manifestà amb un creixement urbanístic molt significatiu. Es bastiren tres edificis importants a la capital de la Garrotxa de gran incidència a la vila: l'Església parroquial de Sant Esteve, l'església del Tura i l'Hospici. Tots tres donaren una imatge diferent a la ciutat a partir del nou equilibri creat entre el teixit urbà i les emergències.

## Notes

* 1 2 «HABITATGE AL C/ MULLERES - C/ FONTANELLA». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2016].
# Habitatge a la carretera Prats de Lluçanès, 80 (Sant Llorenç Savall)

L'habitatge de la carretera Prats de Lluçanès, 80 és una obra del municipi de Sant Llorenç Savall (Vallès Occidental) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici aïllat de planta quadrangular, situat a un dels extrems de la població. És format per planta baixa i un pis, amb coberta a quatre vessants. La façana d'accés mostra finestres allindanades, tres per planta, decorades amb ceràmica vidriada, motiu que també apareix a les obertures de la resta de les façanes. La façana posterior, que dona a la banda del riu i és orientada a llevant, té una galeria que forma, a la planta baixa, un cos tancat de perfil corb amb terrassa superior on s'obren arcades de mig punt peraltades.
# Habitatge a la carretera de la Font Picant (Sant Hilari Sacalm)

L'Habitatge a la carretera de la Font Picant és una obra de Sant Hilari Sacalm (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa aïllada, situada a la carretera que va en direcció a la Font Picant.
Consta de planta baixa, pis i golfes, i té una teulada a doble vessant.
Tota la façana és encoixinada, i inclús hi ha encoixinats als brancals de les obertures, que són en arc rebaixat (de rajol), i a la part superior de la cornisa, coronada per un frontó triangular que presenta al centre un esgraonat.
La finestra central del pis té un balcó.
La casa està protegida per un petit mur, realitzat en obra i amb ferro forjat, al voltant de la casa hi ha un jardí.

## Referències

* 1 2 3 4 5
# Habitatge a la plaça Capdevila, 19 (Tremp)

L'Habitatge a la plaça Capdevila, 19 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici situat entre mitgeres i de quatre altures, planta baixa i tres pisos, els dos darrers de factura moderna. Els elements arquitectònics rellevants se situen en la planta baixa i primer pis, que remeten a un estil eclecticista. Destaquen, a la planta baixa, el revestiment simulant carreus, l'emmarcament de cada obertura, els motius decoratius vegetals sobre la llinda de les obertures i les cartel·les que suporten la balconada superior. En el primer pis, un balcó corregut amb la barana metàl·lica de perfil ondulat i molt treballada, emmarca tres finestres balconeres. Aquestes presenten els muntants en forma de pilastres estriades amb capitells jònics amb llinda motllurada, molt sobresortida del perfil de la façana. El ràfec és suportat per mènsules amb decoració de volutes i coronat per una balustrada.
# Habitatge a la plaça de Fra Bernadí, 1 (Manlleu)

L'Habitatge a la plaça de Fra Bernadí, 1 és una obra de Manlleu (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de quatre pisos i planta baixa. Està construïda seguint l'estructura de tres cossos, un de central en forma de torre i coberta a quatre vessants, i dos de planta rectangular a banda i banda, seguint la tipologia de la casa de la Caixa d'Estalvis de Manlleu, situada al seu davant. En comú tenen la torre, i els esgrafiats de la façana.

## Història

L'edifici, construït als anys 80 del segle xx, queda inserit a l'entorn arquitectònic de la plaça seguint els tipus de l'arquitectura manlleuenca de principis de segle.

## Referències

* 1 2
# Habitatge a la plaça de la Vila, 12 (Torroella de Montgrí)

L'Habitatge a la Plaça de la Vila, 12 és una obra amb elements renixentistes de Torroella de Montgrí (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici situat a la banda nord de la plaça Major. És format per planta baixa, dos pisos i golfes. A la planta baixa hi ha dos dels arcs que formen el porxo que envolta la plaça; són de pedra, de mig punt. Al primer pis hi ha dos balcons amb obertures rectangulars, el de l'esquerra de tipus clàssic, amb pilastres i entaulament amb frontó triangular. La resta de les obertures són rectangulars, excepció feta de les que corresponen al pis de les golfes, que són de mig punt (dues d'elles modificades). Al nivell del segon pis hi ha, centrat, un rellotge de sol esgrafiat.

## Història

La casa ha experimentat diverses modificacions al llarg dels anys. A la façana hi són visibles dues dates: el 1579 a una finestra del primer pis, i el 1725 al rellotge de sol.

## Referències

* 1 2
# Habitatge a la plaça del Mercat, 3 (Tremp)

L'Habitatge a la plaça del Mercat, 3 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres situat a la Plaça del Mercat. L'edifici consta d'una construcció de sis altures, planta baixa, tres pisos i terrat. Destaca la simetria dels vans, les baranes metàl·liques amb el perfil curvilini, les cartel·les del ràfec amb forma de voluta i la balustrada del terrat. Tota la composició és característica de l'arquitectura tradicional de final del segle xix i principis del XX.
# Habitatge a la plaça del Mercat, 4 (Tortellà)

L'Habitatge a la plaça del Mercat, 4 és un edifici de Tortellà (Garrotxa) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Aquest edifici està situat en el xamfrà existent entre el carrer de França i la Plaça del Mercat del poble de Tortellà. Són destacables les dues reixes de ferro que conserven la data i les inicials de l'hereu que va portar a terme les obres: 1897 / V. C.
Tot i que la resta de la casa no ofereix res especialment remarcable, els balcons estan sostinguts per mènsules decorades amb fullatges estilitzats fets d'estuc i les baranes són del fosa.

## Referències

* 1 2
# Habitatge a la rambla de Sant Just, 30

L'Habitatge a la rambla de Sant Just, 30 és una obra de Sant Just Desvern (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un habitatge unifamiliar construït en una de les zones més privilegiades de Sant Just Desvern, on dominen les construccions baixes i aïllades, molt a prop del denominat Parador, lloc d'arribada i de partença del transport públic de la vila. L'habitatge és en cantonera de planta baixa, pis i amb una torratxa prismàtica en un dels costats que dona lloc a una planta més, a manera de golfes. Està precedida d'una petita zona de jardí que la privatitza del pas de vianants. Aquesta zona conserva en la composició una clara simetria amb la porta d'accés en arc de mig punt centralitzada, a banda i banda, finestres amb sobrefinestres que tot i ser allindades recreen visualment la forma corbada. En la planta pis destaca el balcó amb brèndoles de ferro central i en la imposta figura inscrita la data "1923". La coberta és en teules àrabs amb una cornisa que recorda la solució de les edificacions vernaculars. Tot el parament està estucat i restaurat recentment.
# Habitatge a la riera de Sant Domènec, 6 (Canet de Mar)

L'Habitatge a la riera de Sant Domènec, 6 és una obra de Canet de Mar (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'una casa entre mitgeres de planta baixa i dos pisos. A la planta baixa hi trobem la porta d'accés i un gran finestral. Al primer pis hi ha un balcó corregut sostingut per mènsules amb barana de ferro i dues portes balconeres. Al segon pis hi ha dos balcons enrasats a nivell de façana. Totes les obertures estan emmarcades per motllures. La coberta és plana. El coronament és una barana d'obra.
# Habitatge a la ronda Alfons X, 100-110 (Mataró)

L'Habitatge a la ronda Alfons X, 100-110 és una obra de Mataró (Maresme) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici plurifamiliar de planta baixa i tres plantes pis. Simetria en la composició general de l'edifici d'on sobresurten els volums rectangulars dels extrems amb coberta a quatre aigües i d'accés a l'edifici. Destaca l'horitzontalitat de la seva composició posant-se de manifest en l'estucat de la planta baixa, les obertures i les cornises de la façana.
# Habitatge al Camí Ral, 395 (Mataró)

L'Habitatge al Camí Ral, 395 és una obra eclèctica de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta baixa i dues plantes pis. Presenta una porta i finestra reixada amb arcs escarsers a la planta baixa. A la planta pis un balcó longitudinal sustentat per quatre mènsules i dues obertures i al segon pis dos balcons aguantats per cartel·les. A la cornisa s'observa el ritme dels dentellons i més amunt un acroteri amb balustre.
# Habitatge al Carreró, 41 (Mataró)

L'Habitatge al Carreró, 41 és un edifici de Mataró (Maresme) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'una casa entre mitgeres de planta baixa i tres plantes pis. La façana presenta un eix de simetria central on se situa l'accés a la planta baixa i els balcons a les plantes pis. El portal d'accés té un arc escarser amb brancals i dovelles de pedra i una porta amb decoració de talla de fusta (segle xviii). La composició de la façana utilitza un acusat joc de relleus que retallen el balcó i emmarquen cada pis. A la part alta de l'edifici trobem una cornisa amb dentellons.
# Habitatge al carrer Barcelona, 4 (Sant Vicenç dels Horts)

L'Habitatge al carrer Barcelona, 4 és una obra del municipi de Sant Vicenç dels Horts (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres de planta baixa i pis cobert a dues vessants. La composició de la façana és ordenada a partir de les obertures, amb cert caire noucentista. Finestres i portes són d'arc de mig punt, amb pilastres i capitells encastats. Al primer pis hi ha tres portes que donen a una balconera comuna. La cornisa és de fines motllures i el frontó, rebaixat, presenta gelosies.
Com a únic element ornamental hi ha cinc mènsules sota la peanya del balcó, que representen el bust d'una noia amb garlanda de flors, i un doble arc amb muntants corresponent a una mena d'obertura cega que es troba a l'eix central del pis.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Beata Maria, 5 (Mataró)

L'Habitatge al carrer Beata Maria, 5 és una obra de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta baixa i dues plantes pis. Presenta dos portals amb brancals i llindes de pedra en planta baixa i balcó i finestra al primer i segon pis.
Hi ha una capelleta votiva dedicada a la Mare de Déu dels Dolors, al primer pis.

## Història

La casa seu del museu arxiu de Santa Maria i la casa Escolà conserven elements gòtics tardans del segle xviii a les façanes, refetes durant el segle xviii. Les dues cases i la contigua havien conformat una masia, can Seguí, documentada a l'època. Els tres cossos de la masia al segle xviii s'habilitaren com a casa de cós.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Bellmunt, 8 (Canovelles)

L'Habitatge al carrer Bellmunt, 8 és una obra del municipi de Canovelles (Vallès Oriental) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici aïllat. Sobre una superfície rectangular, està format per soterrani i planta, aprofitant el pendent del terreny. Pertany a la tipologia de ciutat-jardí. Està flanquejat per grans barres de ferro a cada banda que permeten la cobertura dels espais lliures o terrasses de la planta.
La casa, construïda per a un matrimoni amb quatre noies, està estructurada de la següent manera: a la planta soterrani hi ha els dormitoris de les noies amb els corresponents banys. També hi ha un espai dedicat a museu de cotxes antics. A la planta hi ha el dormitori de matrimoni, la cuina i el saló, en forma de grans figures geomètriques irregulars de vidre. A la part inferior del jardí es baixa per una gran escalinata. Els materials emprats són aplacat de sorra de marbre amb ciment blanc, maó i vidre.

## Història

Com a anècdota dir que la idea del propietari del terreny era d'una masia amb un caire més o menys modern. L'expedient es va realitzar el 15 de setembre de 1977 i el permís d'obra el 31 de gener de 1978.

## Referències

* 1 2 3 4 5
# Església parroquial de Santa Coloma de Cervelló

L'Església parroquial de Santa Coloma de Cervelló és una obra del municipi de Santa Coloma de Cervelló (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'església és d'una nau, amb capelles laterals afegides al segle xvi, que es cobreixen amb volta d'arestes. Al lloc on devia haver-hi l'absis, a llevant, hom obrí el 1594 el portal actual, amb llinda monolítica i rebranques de pedra. La volta de la nau és de canó seguida, una mica apuntada. A ponent conserva l'aparell ben escairat en carreus (visibles a l'interior) d'un romànic tardà, de la fi del segle xii o primeria del segle xiii, i una finestra en forma de creu. L'ull de bou superior és més tardà. El campanar, de planta quadrada és a migdia, on hi ha també la sagristia moderna i, al sud-est, una construcció rectangular, coberta amb embigat que es comunica amb un pas elevat sobre el camí, d'arcs carpanells, que comunica l'església amb la rectoria propera.

## Història

El 1026, al cartulari de Sant Cugat, se cita l'altar de Santa Coloma dins el Terme de Montpedrós. El 1089 l'església és ja documentada com a parròquia, dedicada a Santa Maria i a Santa Coloma. A partir del 1323 es comença a anomenar Santa Coloma de Cervelló. A partir de la fi del segle xvi hi ha documentats els altars de Sant Antoni, de Sant Sebastià, de Sant Roc, etc.

## Referències

* 1 2
# Església parroquial de Santa Maria de Vilalba

L'Església parroquial de Santa Maria de Vilalba és una obra historicista d'Abrera (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici adossat a una altra construcció pel seu costat dret. És de planta rectangular i absis al final de la nau. Està cobert a dues aigües amb teula àrab. La façana principal està arrebossada i pintada de blanc excepte alguns elements com les arcuacions cegues, les bandes i les cantoneres. La porta principal es un arc de mig punt i té una motllura en la seva part superior. Per sobre hi ha una rosassa i en la part superior un campanar d'espadanya d'un sol ull.
# Església parroquial de la Immaculada Concepció (Sot de Ferrer)

L'església de la Immaculada Concepció de Sot de Ferrer va ser traçada per l'arquitecte Mínguez i realitzada pel mestre d'obres Mauro Minguet a la fi del segle xviii en estil neoclàssic.
Destaca sobretot per l'altar major obra de Juan de Juanes una de les obres més importants de la pintura renaixentista valenciana. La pintura és un oli sobre taula estant format per dues parts principals. La inferior, en la qual apareix la Immaculada al centre envoltada pels seus pares i la superior, en la qual apareix Déu.

## Referències

Aquest article incorpora material procedent de la pàgina web de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que mitjançant una autorització va permetre agregar contingut i imatges i publicar-los sota llicència GFDL.
# Església parroquial de la Mare de Déu de les Neus (Montfort)

L'església parroquial de la Mare de Déu de les Neus, és l'església principal de la població de Montfort, d'estil gòtic, construïda en el segle xv (encara que la seua construcció i ampliacions van durar fins al segle xviii) a la muntanya del castell, sobre les restes de l'antiga fortalesa, el castell de Montfort.

## Origen

L'origen de l'assentament és molt antic, pot ser que des de temps de les primeres poblacions iberes, i la seua funció sempre va ser bàsicament defensiva. Així es va mantenir sota el domini àrab i en els primers temps de la Reconquesta.

## Arquitectura

Des de la seua primera construcció, ja com a Església, ha sofert nombroses modificacions. La primera es va fer entre 1710 i 1712, afectant a la remodelació del cos de la nau on es troba la portada principal, obra del mestre picapedrer d'Alacant José Terol el Major, que presenta dos cossos separats per un entaulament corregut, freturós de decoració. Entre els anys 1771-1772 es va procedir a l'ampliació i eixample del creuer i la portada lateral de l'església, obra del mestre paleta d'Alacant Vicente Mingot, que presenta un sol cos i amb un entaulament llis, sense cap mena de decoració, indicant clarament el pas cap al neoclassicisme.

### Torre anterior al segle xiii

És de gran importància la Torre-Campanar, restaurada en 1998. Es tracta d'una torre tardogòtica de carreu, amb una altura màxima de 30 m, que va quedar constituïda com a campanar de la primitiva església parroquial Santa Maria del Castell.

## Curiositats

* A la plaça que dona accés a l'escalinata de l'Església (plaça Sant Pasqual) va viure durant alguns anys -segle XVI- Sant Pasqual Bailón, patró dels Congressos Eucarístics.
* En aquesta església va rebre les aigües baptismals el cèlebre marí montfortí Jordi Joan i Santacília al segle xviii.

## Referències

* ↑ http://www.monfortedelcid.es/visit-monforte/descubre-monforte-del-cid/historia/
* 1 2 3 «http://www.monfortedelcid.es/municipio.asp?». Arxivat de l'original el 2014-10-29. [Consulta: 7 setembre 2015].

## Bibliografia

* Antonio Mestre Sanchís. Historia de la Provincia de Alicante, tomo IV. Ediciones Mediterráneo S.A., 1985. ISBN 84-85-856-50-3.

## Vegeu també

* Orito, pedania de Montfort. Santuari i Ermites.

## Enllaços externs

* Web de Turisme del Excm. Ajuntament de Montfort
# Església parroquial de la Mare de Déu dels Dolors (Dolores)

L'església parroquial de la Mare de Déu dels Dolors és un edifici històric de la localitat de Dolores (Baix Segura, País Valencià). És un temple d'estil neoclàssic del segle xviii. Té categoria de Bé de Rellevància Local amb el codi 03.34.064-001.
El poble de Dolores sorgeix de les colonitzacions impulsades pel cardenal Belluga a principis del segle xviii en la comarca del Baix Segura, amb l'aprofitament de la dessecació de les terres pantanoses de la zona. Es va projectar un assentament en sis carrers i tres places, en la principal de les quals s'alçarà aquesta parròquia. Es va construir a meitat de la centúria, com marca la data de 1742, que s'aprecia inscrita en el mateix edifici.
L'església de la Mare de Déu dels Dolors està construïda en planta rectangular sobreelevada amb terra colindant. L'interior té forma de creu llatina, amb quatre trams en els peus amb volta de canó. En el primer d'ells hi ha el cor, on s'hi troba una reproducció policromada de l'escut del cardenal Belluga. Les capelles, de planta quadrada, tenen obertures als costats contigus. Mentre, el creuer és també de planta quadrada, a sobre hi té una cúpula circular sobreelevada pel tambor, amb finestres d'il·luminació als costats. A continuació hi ha el presbiteri, de gran profunditat, flanquejat per la capella de la comunio i la sagristia, formant, al remat, un rectangle. El paviment és de marbre a dos colors en trama d'escaquer.
Al tractar-se d'una construcció de trànsit entre el tardobarroc i el primer neoclassicisme, hi ha altars de les dues tendències, tot predominant les més modernes. En la capella major hi ha un retaule monumental dels anys 1940.
Quant a l'exterior, la façana té un aspecte asímetric, accentuat per un únic campanar. Hi ha dos pòrtics, neoclàssiques, que emmarquen l'accés principal i lateral.

## Referències

* ↑ Fitxa BIC de l'església de la Mare de Déu dels Dolors