OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estació d'UIB

L'estació de la UIB (o de la Universitat) és una estació del metro de Palma. En fou anunciada la construcció el 2004 i fou inaugurada el 25 d'abril de 2007. S'hi accedeix de l'exterior a través d'un edifici construït a la part sud del campus de la UIB. Té un primer nivell, a peu de carrer, on se situen les màquines autovenda de bitllets, lavabos i un servei de préstec de bicicletes, el Mou-teB. La zona d'andanes se situa al soterrani, al qual s'accedeix mitjançant escales mecàniques o ascensor. Al soterrani es troba la zona de peatge abans d'entrar a les andanes. Hi ha un autobús gratuït que surt de l'estació i circumval·la cada quart d'hora tot el campus. Amb una previsió inicial d'ús d'un milió de viatges a l'any, atesa la baixa utilització fora dels dies laborables, el 2013 va deixar de prestar servei els diumenges i festius, i dissabtes a partir de les 12:30.

## Referències

* ↑ «El Govern anuncia la construcció d'un metro que connectarà la plaça d'Espanya, son Castelló, son Sardina i la UIB». Vilaweb, 21-11-2004 [Consulta: 11 maig 2004].
* ↑ «Bus gratuït a la UIB des de l'estació de metro fins als diferents edificis». DBalears, 24-09-2008. Arxivat de l'original el 2016-06-24 [Consulta: 15 maig 2016]. Arxivat 2016-06-24 a Wayback Machine.
* ↑ Jimeno Vicente, Cari «El metro arriba a Palma». DBalears, 22-02-2006. Arxivat de l'original el 2016-06-24 [Consulta: 12 maig 2016]. Arxivat 2016-06-24 a Wayback Machine.
* ↑ «A partir del dia 1 de gener el metro Palma-UIB deixarà de prestar servei els festius i els caps de setmana des de les 14.30 hores del dissabte». Manacor Noticias, 28-12-2012.
Mapa Metro de Palma :
Línies que passen per aquesta estació :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Metro de Palma |||||
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Son Sardina | 1 | terminal | terminal |
# Estació d'Uxes

L'estació d'Uxes es troba a la localitat gallega d'Uxes, al municipi d'Arteixo, a la província de la Corunya. Té serveis de mitjana distància operats per Renfe.
Es troba a la línia que uneix Zamora amb la Corunya, al tram entre Santiago de Compostel·la i la Corunya, que forma part de l'eix atlàntic d'alta velocitat, entre les estacions de Cerceda-Meirama i A Coruña.

## Trens
### Mitjana Distància

| Línia | Origen/destinació | Destinació/origen |
| 4 | A Coruña | Santiago de Compostela Vigo-Guixar |

## Referències

* ↑ Red ferroviaria española Arxivat 2013-09-27 a Wayback Machine. Ministerio de Fomento

## Enllaços externs

* Estació d'Uxes a la web d'Adif
# Estació de Beniferri

L'estació de Beniferri és una estació subterrània localitzada al barri de Benicalap de València i que forma part de les línies 1 i 2 de l'operador Metrovalència. L'estació pertany a la zona tarifària A de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) i l'Autoritat de Transport Metropolità de València (ATMV). L'adreça oficial de l'estació és l'avinguda de les Corts Valencianes, número 17.

## Història

Una de les primeres estacions fetes per Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV), l'estació es va inaugurar el 8 d'octubre de 1988, juntament amb la resta d'estacions subterrànies de les línies 1 i 2, les quals formaven el tram que havia d'unir les antigues línies de FEVE del nord (Bétera/Llíria) amb la sud (Villanueva de Castellón). A la solemne inauguració de l'estació i la línia assistiren Ricard Pérez Casado, alcalde de València; Joan Lerma, president de la Generalitat Valenciana i José Barrionuevo, ministre de transports; entre d'altres autoritats.
Amb la construcció del nou traçat subterràni, el que originalment havía estat una línia amb dos ramals, esdevingué dues línies diferenciades: la 1 i la 2. No obstant això, l'any 1998, el tram fina a Llíria tornà a considerar-se un ramal de la línia 1. Des de 2015, la línia que va fins a Llíria i passa per l'estació ha tornat a dir-se línia 2, triant aquesta vegada el color rosa, ja que l'antic color verd estava sent utilitzat per la línia 5.

## Distribució

L'estació, subterrània i de dimensions reduïdes, es troba estructurada en dos nivells: el superior, on s'hi troben els accessos a les vies i les finestretes de venda de bitllets i l'inferior, on hi han dues vies paral·leles amb dues andanes, una a cada banda. Les andanes no compten amb mampares de seguretat. Està preparada per al servici a persones invidents, sordes i discapacitades físiques.
L'accés a l'estació es troba a l'avinguda de les Corts Valencianes, comptant-ne amb dos. Malgrat el nom de l'estació, aquesta no es troba al barri de Beniferri, sinó entre els barris de Benicalap (Benicalap) i Sant Pau (Campanar).

### Línies

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Bétera | Empalme | | Campanar | Castelló |
| Llíria | Empalme | ... | Campanar | Torrent Avinguda |

## Vegeu també

* Llista d'estacions de Metrovalència

## Referències

* ↑ Plànol de línies i estacions de Metrovalencia
* ↑ https://www.trenscat.com/pval/metrovlc1_ct.html
* ↑ https://www.trenscat.com/pval/metrovlc2_ct.html
* ↑ https://www.lovevalencia.com/linea-1-metrovalencia.html
* ↑ Plànols zonals de l'ATMV
* ↑ https://www.metrovalencia.es/ca/consulta-estaciones/
* ↑ https://www.metrovalencia.es/wordpress/?page_id=428
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-11-22. [Consulta: 25 març 2021].
* ↑ https://valenciablancoynegro.blogspot.com/2018/10/el-metro-cumple-treinta-anos.html
* ↑ http://epoca1.valenciaplaza.com/ver/144296/bonig-maquilla-el-plano-de-metrovalencia-para-aparentar-cuatro-lineas-nuevas-.html
* ↑ «Ficha de Estación: Beniferri» (en castellà). Metrovalència. [Consulta: 7 juliol 2016].
# Espluga de les Llenes

L'Espluga de les Llenes és un cavitat natural del terme d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Està situada al nord-est de la vila d'Abella de la Conca, a la carena que separa les valls del barranc de la Vall i del barranc de Cal Palateres, al vessant sud-oriental del Cap de les Llenes, al capdamunt de la Costa de Fontanet.

## Etimologia

Segons Joan Coromines, el topònim Esplugues procedeix del mot comú llatí speluncas (coves o baumes). La segona part del topònim, de les Llenes, denota la relació de proximitat amb el lloc anomenat Cap de les Llenes.

## Referències

* ↑ Coromines, 1995.

## Bibliografia

* COROMINES, Joan. "Esplugues". Dins Onomasticon Cataloniae. Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de parla catalana. IV D-J. Barcelona: Curial Edicions Catalanaes i Caixa d'Estalvis i de Pensions de Barcelona "La Caixa", 1995. ISBN 84-7256-825-3.

## Enllaços externs

* L'Espluga de les Llenes en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Escut d'Alcover

L'escut oficial d'Alcover té el següent blasonament:
Escut caironat: d'atzur, un mig vol abaixat d'or. Per timbre una corona mural de vila.

## Història

Va ser aprovat el 17 de desembre de 1984. L'ala és el senyal parlant tradicional referent al nom de la vila.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de l'Alt Camp

## Referències

* ↑ «DECRET 391/1984, de 17 de desembre, pel qual s'autoritza l'Ajuntament d'Alcover per adoptar el seu escut heràldic municipal.» (pdf). DOGC num 511, 17-12-1984. [Consulta: 25 juny 2010].
# Aeroport de Maquela

L'aeroport de Maquela (codi IATA: ---, codi OACI: FNMQ) és un aeroport que serveix Maquela do Zombo a la província de Uíge a Angola.

## Enllaços externs

* OpenStreetMap - Maquela
* OurAirports - Maquela
* Maquela Airport
# 1767
## Esdeveniments

* 2 d'abril: S'inicia l'expulsió dels jesuïtes dels territoris de la monarquia hispànica
* 13 de maig, Salzburg: Mozart estrena Apol·lo i Jacint la seva primera òpera.
* Publicació de la darrera entrega de Tristram Shandy
* Arriben baleners a l'Antàrtida per treure'n profit comercial
* Epidèmia de verola al sud de l'Àfrica

## Naixements
### Països Catalans

   * 1 d'abril, Barcelona: Domènec Badia i Leblich, 'Alí Bei', espia, arabista i aventurer català (m. 1818)

### Resta del món

* 1767 -
** Berlínː Amalie Beer, salonnière jueva alemanya (m. 1854).
** Sevilla: Luis Daoíz y Torres, militar espanyol, participant en l'aixecament del 2 de maig de 1808 de la Guerra del Francès.
* 15 de març - Waxhaws, Carolina del Sud (EUA): Andrew Jackson, 7è President dels Estats Units d'Amèrica (m. 1845).
* 25 de març - La Bastida de Murat, Ólt (França): Joachim Murat, noble i militar francès (m. 1815)
* 4 d'abril - París: Constance Marie Charpentier, pintora francesa que es va especialitzar en les escenes de gènere i retrats (m. 1849).
* 12 de maig - Badajoz (Espanya): Manuel de Godoy y Álvarez de Faria Ríos Zarosa ,gentilhome, polític espanyol ennoblit i favorit reial.(m. 1851)
* 22 de juny - Potsdam (Alemanya): Wilhelm von Humboldt, lingüista i polític alemany (m. 1835).
* 11 de juliol - Braintree (Massachusetts) (els EUA): John Quincy Adams, 6è President dels Estats Units d'Amèrica (m. 1848).

## Necrològiques
### Països Catalans

* 1 d'abril, Madrid: Maria Ladvenant i Quirante, actriu i empresària teatral valenciana (n. 1741).
Resta del món
* 25 de juny - Georg Philipp Telemann, compositor alemany (n. 1681)
* 2 d'octubre, Parísː Louise-Magdeleine Horthemels, gravadora francesa (n. 1686).

## Referències

* ↑ «Domènec Badia i Leblich | enciclopèdia.cat». [Consulta: 15 abril 2020].
* ↑ «Beer, Amalie» (en anglès). Complete Works of Carl Maria von Weber. Digital Edition, 04-09-2022. [Consulta: maig 2024].
* 1 2 Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Marie Pape-Carpantier» (en francès). [Consulta: 15 abril 2020].
* ↑ García de Cortázar, Fernando.. Breve historia de España. Nueva ed. act. Madrid: Alianza Editorial, 2017. ISBN 978-84-9104-756-8.
* ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
* ↑ «John Quincy Adams | Biography, Facts, & Presidency» (en anglès). [Consulta: 5 juliol 2020].
* ↑ Lorenzo, Luciano García. Autoras y actrices en la historia del teatro español (en castellà). EDITUM, 2000, pàg. 138 i següents. ISBN 978-84-8371-169-9.
* ↑ «Georg Philipp Telemann | enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Poulson, Elizabeth «Louise-Magdeleine Horthemels: Reproductive Engraver». Woman's Art Journal, 6, 2, 1985, pàg. 20–23. DOI: 10.2307/1357994. ISSN: 0270-7993.
# 177 aC

El 177 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Pulcre i Grac o també any 577 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «177 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Gai Claudi Pulcre i Tiberi Semproni Grac.
* Claudi Pulcre obté la província d'Ístria i marxa ràpidament de Roma sense realitzar les cerimònies de presa de possessió establertes. Es veu obligat a tornar. Va després a la seva província amb un nou exèrcit, quan coneix la revolta dels istris, i conquereix tres ciutats sotmetent als revoltats. Després ataca els lígurs, als que també derrota, i celebra un doble triomf al tornar a Roma.
* Semproni Grac obté Sardenya com a província, fa la guerra contra els sards i els iliens revoltats i els derrota. Durant l'hivern es manté als quarters i a la primavera següent fa noves operacions fins a aconseguir la submissió dels rebels que han d'entregar ostatges.
* Es funda la colònia romana de Luni, a la desembocadura del riu Magra, a Etrúria, per poder combatre millor als lígurs.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 10
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 11-18
* ↑ Polibi. Història, XXVI, 7
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 35
* ↑ Polibi. Història. II, 16
# 1796
## Esdeveniments
### Resta del món

* Matrimoni de Napoleó
* 9 de febrer - Pequín (Xina): Abdicació de l'emperador Qianlong (1711-1799).
* 13 d'abril i 14 d'abril - Millesimo (Ligúria, Itàlia): els revolucionaris francesos guanyaren la batalla de Millesimo en el marc de la guerra de la Primera Coalició.
* 10 de maig - Itàlia: Batalla de Lodi. Napoleó Bonaparte derrota l'exèrcit austríac al pont de Lodi sobre l'Adda.
* 18 d'agost - Espanya i França signen el Tractat de Sant Idelfons de 1796 que representa una aliança en el curs de les guerres napoleòniques contra la Primera Coalició.
* 30 de desembre, Badia de Bantry (Irlanda): Fugida de les tropes franceses després de l'Expedició d'Irlanda.
* Fi de La conjuration des Égaux, intent de revolta a França
* Carl Friedrich Gauß enuncia les regles de construcció de polígons regulars
* Invenció de la litografia

## Naixements
### Països Catalans

* 16 d'octubre, Sabadell: Pere Turull i Sallent, conegut com el Rico Catalán, industrial sabadellenc.
* Francesc Canivell i de Vila

### Resta del món

* 23 de gener, Berlín: Heinrich Soussmann, flautista i compositor alemany que va compondre molta música per a flauta, exercicis i fins i tot un mètode.
* 18 de març: Jakob Steiner, matemàtic suís.
* 6 de juliol, Gàtxina, província de Sant Petersburg, Imperi Rus: Nicolau I, tsar rus.
* 23 de juliol, Estocolm, Suècia: Franz Berwald, compositior suec (m. 1868).
* 26 de juliol, París (França): Jean-Baptiste Camille Corot, pintor realista francès (m. 1875).
* 30 de novembre, Löbejün, prop de Halle (Saxònia-Anhalt): Carl Loewe, compositor alemany (m. 1869).
* 24 de desembre, Morges, Cantó de Vaud, Suïssa: Cecilia Böhl de Faber, Fernán Caballero, escriptora espanyola (m. 1877).
* Malaca, Malàisia: Abdullah bin Abdul Kadir Munshi, escriptor malaisi
* l'Havana, Cuba: Antonio Raffelin Roustán de Estrada, músic i compositor cubà.

## Necrològiques
### Resta del món

   * 12 de maig, Ansbach, Baviera: Johann Peter Uz, poeta alemany (n. 1720).
   * 8 de juny, Moscou (Rússia): Felice Giardini, violinista i compositor italià (n. 1716).
   * 21 de juliol, Ellisland, prop de Dumfries, Escòcia: Robert Burns, el més conegut poeta en llengua escocesa (n. 1759).

## Referències

* ↑ Walter, Xavier.. Petite histoire de la Chine. ISBN 978-2-212-53872-4.
* ↑ Grimley, Daniel M. «Berwald family: 5. Franz (Adolf) Berwald». A: Grove Music Online, 2001. DOI 10.1093/gmo/9781561592630.article.02946 [Consulta: 21 abril 2020].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Jean-Baptiste Camille Corot» (en francès). [Consulta: 29 juliol 2020].
* ↑ «Johann Carl Gottfried Loewe | enciclopèdia.cat». [Consulta: 24 abril 2020].
* ↑ «Biografía autora». A: La hija del Sol (Anotada) (en castellà). eBookClasic, 2016-01-25.
* ↑ «Uz, Johann Peter nell'Enciclopedia Treccani» (en italià). Arxivat de l'original el 2020-01-05. [Consulta: 28 maig 2020].
* ↑ «GIARDINI, Felice in "Dizionario Biografico"» (en italià). Arxivat de l'original el 2020-08-06. [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ «Robert Burns | Biography & Facts» (en anglès). [Consulta: 23 juliol 2020].

## Vegeu també

* Calendari d'esdeveniments
* Taula anual del segle XVIII
# John Joseph Lydon

John Lydon (31 de gener de 1956 a Holloway, Londres, Anglaterra), també conegut com a Johnny Rotten és un músic punk anglès conegut principalment per haver estat el vocalista del llegendari grup Sex Pistols, pioners de la primera ona del punk. Després de la dissolució de la seva primera banda va formar Public Image Limited. La seva imatge provocadora i sarcàstica van influenciar a una nova i rebel joventut a finals dels anys 70.

## Biografia

John Lydon va néixer a Holloway, Londres. Durant la seva infància va viure amb els seus pares, catòlics procedents d'Irlanda, i amb els seus tres germans. Amb set anys va contreure meningitis, perdent la memòria després d'un llarg coma. Actualment està casat amb Nora Forster, mare d'Ari Up, vocalista de la banda punk d'influència reggae The Slits.

### Sex Pistols

Lydon solia merodejar per la botiga de Malcolm McLaren, SEX, per l'any 1975. Quan Malcolm va tornar de Nova York, on havia representat als New York Dolls durant una gira, va idear la formació d'un grup amb un estil similar, però barrejat amb la imatge de Richard Hell. La banda ja tenia a tres dels seus components, Steve Jones, Glenn Matlock i Paul Cook, per a quan McLaren es va fixar en Lydon, que per aquest llavors li va cridar l'atenció pel seu pèl tenyit de verd i la seva samarreta de Pink Floyd amb les paraules "I hate" ("jo odio") escrites amb retolador damunt, per al lloc de vocalista.
El 1977 la banda va publicar la famosa cançó "God Save the Queen" durant les noces de plata de la reina Isabel II. La cançó va ser un èxit però va causar tanta polèmica que Lydon va ser fins i tot agredit físicament. Passat un temps, la banda va decidir canviar al seu baixista Glen Matlock, per la qual cosa Lydon va proposar a un conegut seu com substitut, John Simon Ritchie-Beverly, que després seria conegut com a Sid Vicious. Al principi la inclusió de Vicious va ser un gran èxit però l'addicció a l'heroïna del baixista i la seva conflictiva relació amb Nancy Spungen va provocar frecs entre ambdós. El 1978 durant la primera gira de Sex Pistols pels Estats Units, la banda es va desintegrar després d'un accidentat show a San Francisco. Les últimes paraules de John van ser "Ever get the feeling you've been cheated?" ("Heu tingut mai la sensació d'haver estat enganyats?"). Més tard, l'autor del fanzine Punk Legs McNeil citaria en el seu llibre Please Kill Me l'haver-se trobat amb John al CBGB pocs dies després d'aquest últim recital i haver-li vist una remera que es va vendre durant el tour en la qual deia "Jo vaig sobreviure al tour dels Sex Pistols", i sota li havia escrit en marcador "Però la banda no".

## La seva vida després de Sex Pistols

Després de la separació dels Pistols, Lydon es va dedicar al grup Public Image Limited, que va formar amb l'exguitarrista de The Clash Keith Levene. El 1996 els Sex Pistols es van reunir novament ja sense Sid Vicious, mort el 1979, per a una gira mundial que després van repetir el 2002 i 2004.
# 430 aC

El 430 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Cras i Jul, o també any 324 ab urbe condita). La denominació 430 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Epidèmia de tifus a Atenes, que provocà la mort d'una quarta part dels atenencs. D'aquesta epidèmia són les primeres observacions sobre immunologia. Tucídides diu que les úniques persones que gosaven ocupar-se dels malalts eren les que ja havien patit la malaltia i havien sobreviscut.
* Aliança de l'atenenc Pèricles, Perdicas II de Macedònia i el rei Sitalces dels odrisis durant la Guerra del Peloponès.
* El rei espartà Arquidam II torna a envair Àtica a l'abril, arribant fins a Làurion, però als 40 dies es va retirar davant l'epidèmia de tifus. Va enviar una comitiva encapçalada per Aristeu de Corint i Aneristos per a demanar el suport de Pèrsia però Sadocos, rei dels odrisis, la va capturar.

### República de Roma

* Luci Juli Jul i Gai Papiri Cras són elegits cònsols romans. Es van avançar als Tribuns de la plebs per a aprovar la Llei Papiria Julia que modificava l'anterior Llei Tarpeia i permetia pagar les multes en metàl·lic i no en caps de ramat.

## Necrològiques

* Zenó d'Elea, filòsof grec membre de l'escola d'Elea.
* Filip de l'Alta Macedònia, rei de l'Alta Macedònia entre el 454 aC i el 430 aC.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, II, 52
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, II, 95-101
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XII, 50, 51
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, II, 29, 53, 67
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 21
* ↑ Diògenes Laerci. Vides i opinions de filòsofs eminents, IX, 25
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, II, 95
# 486 aC

El 486 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Viscel·lí i Rútil (o també any 268 ab urbe condita). La denominació 486 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Mègacles, de la família dels alcmeònides i germà d'Agariste, la mare de Pèricles, és condemnat a l'ostracisme.

### Egipte

* A l'antic Egipte s'aixeca una revolta contra l'Imperi Aquemènida.

### República Romana

* Espuri Cassi Viscel·lí i Pròcul Virgini Tricost Rútil són elegits cònsols a Roma.
* Després de l'expulsió dels Tarquinis de Roma, els hèrnics van ser per un temps hostils a la República però aviat es va establir un tractat d'amistat que va signar el cònsol Espuri Cassi Viscel·lí. Titus Livi diu que el tractat va seguir a una derrota militar dels hèrnics que van ser privats de dos terços del seu territori, però és probable que el tractat fos simplement un complement del signat poc abans pel mateix Cassi amb els llatins, i que buscava una lliga contra els eqües i els volscs.
* Cassi Viscel·lí, que exercia el seu tercer consolat, va presentar una llei agrària, la Lex Cassia agraria, per la qual s'ordenava el repartiment de les terres arrabassades als hèrnics a favor dels plebeus i dels llatins. El seu col·lega Virgini Tricost es va oposar a aquesta llei, que es va aprovar però no va tenir cap efecte. L'any següent (485 aC) Cassi Viscel·lí va ser jutjat i condemnat a mort, acusat d'aspirar al poder reial davant l'assemblea de les tribus romanes, pels qüestors dels parricidis Cesó Fabi i Luci Valeri Potit, i condemnat pels patricis que el miraven com a traïdor a la seva causa. Va ser escanyat i decapitat. Van arrasar casa seva fins als fonaments i el solar on es trobava, davant del temple de Tel·lus, va quedar abandonat.

### Xina

* La primera part del Gran Canal de la Xina està construït durant el regnat del rei Fuchai Wu. Vincula el riu Huai He.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Alcibíades, VII, 1
* ↑ Heròdot. Històries, IV, 145
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, III, 6
* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 24.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 41
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, I, 43
* ↑ «Grand Canal». The free dictionary. Arxivat de l'original el 2012-03-23. [Consulta: 11 gener 2024].