# 29 de juliol

El 29 de juliol és el dos-cents desè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents onzè en els anys de traspàs. Queden 155 dies per a finalitzar l'any.

## Esdeveniments
### Resta del món

* 626 - inici del setge fallit de Constantinoble pels àvars, els eslaus, els búlgars i altres tribus paganes en coordinació amb els perses acampats a l'altra banda del Bòsfor.
* 1836 - París (França): S'inaugura de l'Arc de Triomf, encarregat el 1808 per l'emperador Napoleó després de la victòria d'Austerlitz
* 1851 - Observatori Astronòmic de Capodimonte (Nàpols, Itàlia): Annibale de Gasparis descobreix l'asteroide (15) Eunòmia
* 1907 - Poole Harbour (Dorset, Anglaterra): Sir Robert Baden-Powell funda el moviment escolta amb la primera acampada a Brownsea Island
* 1914 - Durant la Primera Guerra Mundial, Rússia inicia els seus moviments militars contra l'imperi Austrohongarès
* 1921 - Alemanya: Adolf Hitler esdevé líder del Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys
* 1925 - Rio de Janeiro (Brasil): Irineu Marinho funda el diari O Globo.
* 1936 - Còrdova (Espanya): Són afusellats per les tropes sublevades els diputats republicans Luis Dorado Luque i Antonio Bujalance López.
* 1944 - Berlín: Alemanya concedeix la Creu de Ferro a Joan Pujol i Garcia, Garbo, agent doble català que desenvolupà un paper clau en l'èxit del desembarcament de Normandia al final de la Segona Guerra Mundial.
* 1947 - Estats Units: l'ENIAC, el primer computador electrònic completament digital, es reactiva després d'haver estat fora de servei des del 9 de novembre de 1946 per millorar-ne la memòria. Seguirà funcionant fins al 2 d'octubre de 1955.
* 1957 - Viena (Àustria): Neix l'Agència Internacional de l'Energia Atòmica (AIEA), organisme de les Nacions Unides, per tal de promocionar l'ús pacífic i segur de les tecnologies nuclears
* 1958 - Washington D.C. (Estats Units): Eisenhower signa la National Aeronautics and Space Act, l'acta de fundació de la NASA.
* 1981 - Londres (Anglaterra): el Príncep Carles es casa amb Lady Diana Spencer.
* 2005 - Observatori de Mont Palomar (Califòrnia, Estats Units): s'anuncien, el mateix dia, tres descobriments astronòmics de planetes nans: (136199) Eris, l'objecte transneptunià més gran descobert fins aleshores, i altres dos grans objectes del cinturó de Kuiper, (136108) Haumea i (136472) Makemake.

## Naixements
### Països Catalans

* 1356 - Perpinyà, Catalunya del Nord: Martí l'Humà, rei de la Corona d'Aragó (m. 1410).
* 1892 - Palamósː Maria Trias Joan, empresària hotelera catalana (m. 1960).
* 1899 - Barcelonaː Rosario Pi Brujas, directora, guionista, productora, pionera de la cinematografia catalana i espanyola (m. 1967).
* 1910 - Barcelona: Maria Espinalt i Font, soprano catalana considerada una primera figura de l'escena estatal (m. 1981).
* 1921 - Sagunt (Camp de Morvedre): Jaume Bru i Vidal, historiador i poeta valencià (m. 2000).
* 1926 - Ciutadella de Menorcaː Antoni Moll Camps, escriptor i traductor, considerat el «Patriarca de les lletres menorquines» (m. 2023).
* 1943 - Palma: Jaume Pomar i Llambias, poeta mallorquí (m. 2013).
* 1953 - Perpinyà: Dominique Bona, escriptora nord-catalana multipremiada que publica novel·les i biografies en francès.
* 1958 - València: Carmen Ninet Peña, política valenciana, ha estat diputada a Corts.
* 1960 - Amposta (Montsià): Marta Cid i Pañella, política catalana, Consellera d'Educació de la Generalitat de Catalunya.
* 1975 - Girona (Gironès): Josmar, cantant, productor musical i estrella mediàtica.
* 1979 - Granollersː Sandra Sabatés, periodista catalana.

### Resta del món

* 1805 - París (França): Alexis de Tocqueville pensador, jurista, polític i historiador francès (m. 1859).
* 1876 - Tula, Rússia: Maria Uspénskaia , actriu russa de cinema.
* 1877 - Maggianico, Lecco, Itàlia: Renzo Bianchi, compositor italià.
* 1883 - Predappio (la Romanya, Itàlia): Benito Mussolini, polític italià, creador del règim feixista a Itàlia (m. 1945).
* 1893 - Arkansasː Dorothy Shaver, empresària estatunidenca de la indústria de la moda.
* 1898 - Rymanów (Polònia): Isidor Isaac Rabi, físic i professor universitari estatunidenc d'origen austríac, Premi Nobel de Física de l'any 1944 (m. 1988).
* 1900 - Boden, Norrbotten, (Suècia): Eyvind Johnson, novel·lista suec, Premi Nobel de Literatura de l'any 1974 (m. 1976).
* 1905 -
** Nova York: Clara Bow, actriu novaiorquesa del cinema mut (m. 1965).
** Jönköping (Suècia): Dag Hammarskjöld, polític i diplomàtic suec, Secretari General de l'ONU i Premi Nobel de la Pau de 1961 (m. 1961).
* 1909 - Jefferson City, Missouri, (EUA): Chester Himes, escriptor afroamericà, conegut sobretot per les seues novel·les de sèrie negra (m. 1984).
* 1916 - Chicago, Illinois, (EUA): Budd Boetticher, director de cinema durant el període clàssic de Hollywood (m. 2001).
* 1925 - Quios (Grècia): Mikis Theodorakis, compositor i intel·lectual grec, conegut també per la seva militància política.
* 1934 - Berlín, Alemanya: Albert Speer, arquitecte i urbanista alemany.
* 1937:
** Raleigh, Carolina del Nord (EUA): Daniel McFadden, economista, Premi Nobel d'Economia de l'any 2000.
** Sōja (Japó): Ryutaro Hashimoto (橋本龍太郎),polític japonès. Ocupà el càrrec de Primer Ministre de l'11 de gener de 1996 al 30 de juliol de 1998 (m. 2006).
* 1939 - Bilbao (Espanya): Teresa Marta Ruiz Penella, coneguda artísticament com a Terele Pávez, actriu basca (m. 2017).
* 1950 - Gallipolis, Ohio: Jenny Holzer, artista avantguardista estatunidenca, que exhibeix aforismes a l'espai públic.
* 1951 - Madrid (Espanya): Cristina Narbona Ruiz, economista, política i professora universitària espanyola, Presidenta del PSOE.
* 1953 - Deal (Nova Jersey, EUA): Patti Scialfa, cantautora i guitarrista nord-americana, membre de l'E Street Band des de 1984.
* 1960 - Niça (França): Didier van Cauwelaert, escriptor i guionista francès d'origen belga. Premi Goncourt de l'any 1994.
* 1981 - Oviedo (Espanya): Fernando Alonso, pilot espanyol de Fórmula 1, doble campió del món.
* 1982 - Preetz (Alemanya): Allison Mack, actriu estatunidenca coneguda per la sèrie Smallville, condemnada a presó per tràfic sexual relacionat amb una secta destructiva.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 1943 - Nova York (EUA): Maria Gay, Maria de Lourdes Pichot i Gironès, mezzosoprano catalana (n. 1876).
* 1949 - Riudarenes (la Selva): Iu Pascual i Rodés, pintor paisatgista català (n. 1883).
* 2021 - Barcelonaː Renata Muller von Rathlef, gimnasta catalana especialitzada en gimnàstica artística (n. 1939).

### Resta del món

* 1018 - Lieja (principat de Lieja, Sacre Imperi Romanogermànic): Balderic II, segon príncep-bisbe (n. ?).
* 1709 - Milà, (Itàlia): Pieter Mulier (el Jove), pintor neerlandès del Barroc (n. 1637).
* 1833 - Hull, Yorkshire (Anglaterra): William Wilberforce, polític britànic, filantrop i un dels líders del moviment per abolir la tracta d'esclaus (n. 1759).
* 1844 - Karlsbad, Alemanya: Franz Xaver Wolfgang Mozart, compositor, director d'orquestra i professor de música (n. 1791).
* 1856 - Bonn, Prússia: Robert Schumann, compositor i pianista romàntic alemany (n. 1810).
* 1866 - Boursaultː Barbe-Nicole Ponsardin, la Vídua Clicquot, empresària francesa de la indústria del xampany (n. 1777).
* 1890 - Auvers-sur-Oise (Illa de França, França): Vincent van Gogh, pintor i dibuixant holandès (n. 1853).
* 1900 - Monza, Itàlia: Humbert I, rei d'Itàlia, a conseqüència d'un atemptat perpetrat per l'anarquista Gaetano Bresci (n. 1844).
* 1913 - La Haia (Països Baixos): Tobias Michael Carel Asser, advocat neerlandès, Premi Nobel de la Pau 1911 (n. 1838).
* 1966 - Sydney: Thea Proctor, artista modernista australiana.
* 1974 - Londres (Regne Unit): Cass Elliot, cantant estatunidenca, coneguda principalment per formar part del grup The Mamas and The Papas (n. 1941).
* 1979 - Berlín (Alemanya): Herbert Marcuse, filòsof i sociòleg alemany, una de les principals figures de l'Escola de Frankfurt (n. 1898).
* 1983 -
** Ciutat de Mèxic (Mèxic): Luis Buñuel, director de cinema espanyol (n. 1900).
** Château-d'Oex (Suïssa): David Niven, actor anglès (n. 1910).
* 1990 - Viena, Àustria: Bruno Kreisky, polític austríac socialdemòcrata, canceller d'Àustria entre 1970 i 1983 (n. 1911).
* 1992 - Bucarestː Lucia Demetrius, actriu, traductora i poetessa romanesa (n. 1910).
* 1994 - Shiptons-on-Stour, Anglaterra: Dorothy Crowfoot Hodgkin, química i professora anglesa, guardonada amb el Premi Nobel de Química 1964 (n. 1910).
* 1998 - Montevideo, Uruguai: Jorge Pacheco Areco, polític i periodista uruguaià, president de la República Oriental de l'Uruguai entre el 6 de desembre de 1967 i l'1 de març de 1972 (n. 1920).
* 2017 - Poona (Índia): Eunice de Souza, poetessa, crítica literària i novel·lista contemporània índia en llengua anglesa.

## Festes i commemoracions

* Sisé dia de les festes de Moros i Cristians de la Vila Joiosa (Marina Baixa)
* Dia Internacional del Tigre des del 2010
* Ólavsøka, dia nacional de les illes Fèroe.

### Santoral

Les dates entre parèntesis corresponen a l'any de la mort de la persona citada.

#### Església Catòlica

* Sants al Martirologi romà (2011): Llàtzer de Betània, Maria de Betània i Marta de Betània; Cal·línic de Gangra, màrtir (303); Fèlix de Roma, màrtir (s. III-IV); Simplici, Faustí, Viatrix i Ruf de Roma, màrtirs, patrons de Fulda (304); Llop de Troyes, bisbe (479); Pròsper d'Orléans, bisbe (s. V); Olaf II de Noruega, rei (1030); Guillem Pinchon, bisbe de Saint-Brieuc (1234); Josep Zhang Wenlan, Pau Chen Changpin, Joan Baptista Lou Tingyin, Marta Wang Louzhi, màrtirs (1861)
** Beats: Urbà II, papa (1099); Lluís Eixarc i Bertran, Mancio de Santa Cruz, Pedro de Santa María, dominics màrtirs (festa antiga, actualment el 10 de setembre) (1627); Charles-Nicolas-Antoine Ancel, monjo màrtir (1794); Louis Martin, pare de Teresa de Lisieux (1894); Lucio Martínez Mancebo i companys màrtirs: Antonio López Couceiro, Felicísimo Díez González, Saturio Rey Robles, Tirso Manrique Melero, Gumersindo Soto Barros, Lamberto de Navascués y de Juan, Manuel Albert Ginés, dominics màrtirs (1936); Juan Bautista Egozcuezábal Aldaz, dels Germans de Sant Joan de Déu, màrtir (1936); José de Calasanz Marqués, salesià màrtir (1936); Àngel Maria Prat i Hostench i 16 carmelites màrtirs de Cervera (1936).
* Sants que ja no apareixen al Martirologi: Serafina de Mamia, verge llegendària (s. I o V); Seràpia i Sabina de Roma, màrtirs (119); Lucila, Flora, Eugeni i companys màrtirs de Roma (s. III); Beri de Constantinoble, màrtir (s. III); Faustí de Spello (s. IV); Fèlix II, antipapa (365, fins al 1962 al Martirologi romà); Llàtzer d'Ais, bisbe (411); Sulià de Luxulyan, abat (s. VI); Suliavus, abat de Saint-Pol de Léon; Kilian d'Inishcaltra, monjo (s. VII); Beatriu de Valfleury, priora (1268).
* Beats que no són al Martirologi: Alexandre de Colònia, abat de Cîteaux (1175).
* Servents de Déu: Manuel Peypoch i Sala, jesuïta màrtir (1936).
* Venerats a l'Orde de la Mercè: beat Pere d'Alger, màrtir (1451).

#### Església Copta

* 22 Abib: Laondi de Tripoli, soldat i màrtir; Macari, fill de Basílides i màrtir sota Dioclecià.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari julià)

* Se celebren els corresponents a l'11 d'agost del calendari gregorià.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)

Corresponen als sants del 16 de juliol del calendari julià.
* Sants: Onèssim d'Efes, bisbe i màrtir (s. I); Filemó d'Efes, missioner (s. I); Paul, Aleutina i Quionea de Cesarea, màrtirs (308); Antíoc de Sebaste, màrtir (s. IV); Senador, Viator, Cassiodor i Dominata, màrtirs; Atenàgores d'Heracleòpolis i companys màrtirs: Regí, Maximí, Patròfil, Ammó, Teofrastes, Cleònic, Pere i Hesiqui (311); Cicília i Eufèmia, màrtirs; Júlia de Cartago (411) o Júlia de Còrsega (618); Faust, màrtir; Pares del IV Concili de Calcedònia; Ivan de Tarnowo, màrtir (1822); Teodor de Glinsk (1859); Seraphin, Theognostos i màrtirs d'Alma Ata (1921); Magdalena de Tichwin, abadessa (1934); Matrona Baliakova d'Anemnjasev (1936); Jakov de Barnaul, bisbe i Piotr, Ivan, Teodor i Ivan, preveres màrtirs (1937): Sinaxi del Sants Russos canonitzats als sínodes de Moscou de 1547 i 1549; Constantí Licudes, bisbe.

##### Església Ortodoxa Grega

* Atenògenes, màrtir; 15.000 Màrtirs de Pisídia (1015).

#### Esglésies luteranes

* Maria de Betània, Marta de Betània i Llàtzer de Betània, seguidors de Jesús; Olaf II de Noruega, rei i màrtir.

#### Esglésies anglicanes

* Maria de Betània, Marta de Betània i Llàtzer de Betània, seguidors de Jesús.

## Referències

* ↑ Hurbanič, 2019, p. 1.
* ↑ «Acervo digital do jornal ‘O Globo’» (en portuguès brasiler). Observatório da Imprensa, 20-08-2013. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ Exposició dones d'empresa. Barcelona: Institut Català de les Dones, 2008 [Consulta: 12 agost 2013].
* ↑ Calderón Argelich, Alfonso; Rivas Gómez-Calcerrada, Gema. «Rosario Pi Brujas». Real Academia de la Historia. [Consulta: febrer 2022].
* ↑ «Maria Espinalt i Font | enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ «Dominique Bona». Colibrí Editors. [Consulta: 29 maig 2020].
* ↑ «Fitxa del diputat/ada | Corts Valencianes». [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ Villacastín, Rosa. «Sandra Sabatés habla de todo, y de todos, con Rosa Villacastín» (en castellà). Diez Minutos, 19-12-2018. [Consulta: 19 maig 2021].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Charles Alexis Henri Clérel de Tocqueville» (en francès). [Consulta: 5 juliol 2020].
* ↑ «MUSSOLINI, Benito in "Dizionario Biografico"» (en italià). [Consulta: 19 juliol 2020].
* ↑ «Dorothy Shaver (1893-1959) - Find a Grave...» (en anglès). [Consulta: 3 maig 2024].
* ↑ «The Nobel Prize in Physics 1944» (en anglès americà). [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ «The Nobel Prize in Literature 1974» (en anglès americà). [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ «Clara Bow | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 maig 2020].
* 1 2 3 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
* ↑ «Mikis Theodorakis | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 maig 2020].
* ↑ «The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 2000» (en anglès americà). [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ Press, Europa. «Muere Terele Pávez tras un derrame cerebral», 11-08-2017. [Consulta: 29 maig 2020].
* ↑ «Biografía y obras: Holzer, Jenny» (en castellà). Guggenheim Bilbao Museoa. [Consulta: 14 maig 2020].
* ↑ «Cristina Narbona Ruíz. Presidenta del PSOE». PSOE. [Consulta: 19 maig 2021].
* ↑ Larkin, Colin. The Encyclopedia of Popular Music (en anglès). Omnibus Press, 2011-05-27. ISBN 978-0-85712-595-8.
* ↑ «Didier Van Cauwelaert» (en francès), 13-06-2005. [Consulta: 30 desembre 2020].
* ↑ «Allison Mack - Biography». IMDB. [Consulta: 16 juliol 2022].
* ↑ «Maria Pichot i Gironès | enciclopèdia.cat». [Consulta: 8 abril 2020].
* ↑ «Renata Muller Von Rathlef». El Punt Avui. [Consulta: 16 desembre 2023].
* ↑ «William Wilberforce | Biography, Achievements, & Facts» (en anglès). Encyclopedia Britannica.
* ↑ «Robert Schumann». Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 4 abril 2020].
* ↑ Salvador, Aitor. «Veuve Clicquot, el champán con nombre de mujer» (en castellà). The Luxury Trends, 09-03-2017. [Consulta: 28 maig 2021].
* ↑ «Vincent Willem van Gogh | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 maig 2020].
* ↑ «The Nobel Peace Prize 1911» (en anglès americà). [Consulta: 21 juliol 2020].
* ↑ Butler, Roger. Alethea Mary (Thea) Proctor (1879–1966) (en anglès). Canberra: National Centre of Biography, Australian National University.
* ↑ «the Mamas and the Papas». Encyclopaedia Brittanica. [Consulta: 16 juliol 2022].
* ↑ «29 de juliol». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Dorothy Mary Crowfoot Hodgkin». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Noted poet Eunice de Souza passes away in Mumbai» (en anglès). The Indian Express, 29-07-2017. [Consulta: 29 maig 2020].
* ↑ «What is Ólavsøka?» (en anglès). Faroe Islands, 07-07-2016. Arxivat de l'original el 2021-01-28. [Consulta: 11 juliol 2019].
* ↑ «Kalender - 29. Juli - Ökumenisches Heiligenlexikon» (en alemany). Das Ökumenische Heiligenlexikon. [Consulta: 23 desembre 2011]. Les dates entre parèntesis corresponen a l'any de la mort de la persona citada.
* ↑ Santi, beati e testimoni.

## Bibliografia

* Hurbanič, M. The Avar Siege of Constantinople in 626: History and Legend (en anglès). Palgrave Macmillan, 2019. DOI 10.1007/978-3-030-16684-7. ISBN 978-3-030-16684-7.