OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alzina de Pelleu

L'Alzina de Pelleu (Quercus ilex subsp. ballota) és un arbre que es troba al municipi d'Isona i Conca Dellà (el Pallars Jussà) i la carrasca més gruixuda de tot Catalunya.

## Dades descriptives

* Perímetre del tronc a 1,30 m: 5,28 m.
* Perímetre de la base del tronc: 6,61 m.
* Alçada: 15 m.
* Amplada de la capçada: 21,3 m.
* Altitud sobre el nivell del mar: 550 m.

## Entorn

L'arbre es troba al límit d'una feixa de conreu de secà, en un extrem on resten vestigis de carrascar típic de muntanya mitjana, acompanyat d'exemplars dispersos de garric, savina i lligabosc. En l'estrat herbaci hi abunda ravenissa groga, margall i bufadors. Pel que fa a la fauna, hi ha llangardaixos, tudons, perdius, cucuts, cruixidells, mallerengues blaves, senglars, conills i ratolins de bosc.

## Aspecte general

Tot i ser un exemplar de carrasca molt revellit i que no gaudeix de grans condicions pluviomètriques, no s'ha conservat del tot malament. Amb tot, s'aprecien diversos punts de la capçada amb certa sequera, especialment una branca que està pràcticament morta, distintes necrosis i força presència d'artròpodes, i a la base del tronc hi ha un cau, que sembla de guineu. Es pot dir que aquest gran arbre perviu i resisteix heroicament com pot el pas dels anys.

## Observacions

És un arbre que fa d'amorriador al ramat i que ofereix un espai de trobada o repòs a la gent que a la primavera i l'estiu treballen en els camps del lloc. A la base de la soca hi ha restes de paret seca, que mostren el caràcter humanitzat i d'ús de l'arbre.

## Accés

Atès el mal estat del camí, és molt difícil accedir a l'arbre i cal arribar-hi amb un autèntic tot terreny en alguns trams en cas d'anar amb vehicle. Des de Tremp, cal prendre la carretera C-1412 en direcció a Vilamitjana i trencar a l'esquerra una mica després de passar el quilòmetre 59. Llavors, s'ha de travessar el canal de Gavet i seguir la pista pocs metres fins a girar a la dreta al primer encreuament. Aleshores s'ha de continuar per la pista que duu cap al bosc de Galliner (el qual està en molt mal estat), seguir en direcció al roc de Neret, vorejar-lo camp a través per l'esquerra fins que, després de travessar una petita pineda a la serra del Coll, trobar l'alzinar de Pelleu i aquesta gran alzina. GPS 31T 0328695 4671444.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Boada, Martí; Boada, Arnau, 2011. Arbres remarcables de Catalunya. 100 ombres colossals. Edicions Brau, Figueres. ISBN 9788496905535. Pàgs. 160-161.

## Enllaços externs

* Alzina de Pelleu - Parcs naturals - Generalitat de Catalunya Arxivat 2016-02-18 a Wayback Machine. (català)
* Congostos i natura: Consorci del Montsec Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (català)
* Conèixer Catalunya (català)
# Clavellada

La clavellada, l'escrita, la bastina (per extensió errònia), la bastina clavejada, el clavell, la rajada, la rajada punxosa o la rajada vera (Raja clavata) és una espècie de peix de la família dels raids i de l'ordre dels raïformes.

## Descripció

Els mascles poden assolir 105 cm de longitud total i les femelles 120. El pes màxim és de 18 kg. És ovípar, els ous tenen com a banyes a la closca i les femelles en ponen entre 52 i 170 a l'any. Menja tota mena d'animals bentònics, preferiblement crustacis. És depredat per Chelidonichthys gurnardus.
És un peix marí, de clima subtropical (70°N-29°S, 25°W-42°E) i demersal que viu entre 20-577 m de fondària. Es troba a l'oceà Atlàntic oriental (des d'Islàndia, Noruega, la Mar del Nord i l'oest del Mar Bàltic fins al Marroc i Namíbia), la Mediterrània i la mar Negra.
Es comercialitza fresc i congelat. És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ https://dialnet.unirioja.es/servlet/articulo?codigo=1191807 Comentaris sobre algunes causes d'errors o d'inexactituds en la nomenclatura catalana dels peixos marins, Miquel Duran i Ordiñana
* 1 2 3 4 5 6 FishBase (anglès)
* ↑ Dorel, D., 1986. Poissons de l'Atlantique nord-est relations taille-poids. Institut Francais de Recherche pour l'Exploitation de la Mer. Nantes, França. 165 p.
* ↑ Muus, B.J. i J.G. Nielsen, 1999. Sea fish. Scandinavian Fishing Year Book, Hedehusene, Dinamarca. 340 p.
* ↑ Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.
* ↑ Stehmann, M. i D.L. Bürkel, 1984. Rajidae. p. 163-196. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and Mediterranean. UNESCO, París. vol. 1.
* ↑ De Gee, A. i A.H. Kikkert, 1993. Analysis of the grey gurnard (Eutrigla gurnardus) samples collected during the 1991 International Stomach Sampling Project. ICES C.M. 1993/G:14. 25 p.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Mytilineou, C., C.-Y. Politou, C. Papaconstantinou, S. Kavadas, G. D'Onghia i L. Sion, 2005. Deep-water fish fauna in the Eastern Ionian Sea. Belg. J. Zool., 135(2): 229-233.
* ↑ Frimodt, C., 1995. Multilingual illustrated guide to the world's commercial coldwater fish. Fishing News Books, Osney Mead, Oxford, Anglaterra. 215 p.

## Enllaços externs

* AQUATAB
Viccionari
# Delta de Kronecker

La delta de Kronecker és una convenció d'escriptura que serveix per expressar i valorar la igualtat o desigualtat entre dues variables. El símbol n'és la lletra grega delta δ i pren el nom del matemàtic Leopold Kronecker. Els valors de les variables, típicament elements de conjunts d'índexs, se solen posar com a subíndexs, δ$_{ij}$, o en un superíndex i un subíndex: δ$_j$$^i$. Els valors són:
* $\delta _{ij}=\delta _{j}^{i}={\begin{cases}0,&{\mbox{si }}i\neq j\\1,&{\mbox{si }}i=j\end{cases}}$
S'utilitza en molts àmbits de les matemàtiques, (per exemple la matriu identitat es pot escriure com a δ$_{ij}$) però naturalment, l'ús de la delta de Kronecker es restringeix a aquells contextos en què els símbols 0 i 1 tinguin sentit, com són, per exemple, el conjunt ℕ dels nombres naturals, anells amb unitat o cossos.

## Processament de senyals digitals

En processament de senyals digitals el mateix concepte és representat com una funció damunt $\mathbb {Z}$ (enters):
$\delta [n]={\begin{cases}1,&n=0\\0,&n\neq 0.\end{cases}}$
La funció es refereix com un impuls, o impuls de la unitat. I quan estimula un element del tractament de senyals, la sortida es diu la resposta d'impuls de l'element.

## Propietats de la funció Delta

La Delta de Kronecker té la propietat per la qual $j\in \mathbb {Z}$:
    $\sum _{i=-\infty }^{\infty }a_{i}\delta _{ij}=a_{j}.$
Si els nombres enters es veuen com a espai de mesura, dotat amb la mesura de comptar, després aquesta propietat coincideix amb la propietat definida de la funció de delta de Dirac:
    $\int _{-\infty }^{\infty }\delta (x-y)f(x)dx=f(y),$
De fet, la delta de Dirac va ser nomenada a causa de la delta de Kronecker a causa d'aquesta propietat anàloga. En el tractament de senyals és generalment el context (temps discret o continu) que distingeix les funcions de Kronecker i Dirac. I pel conveni, $\delta (t)\,$ indica generalment el temps continu (Dirac), mentre que les discussions com a i, j, k, l, m, i n són generalment reservats per al temps discret (Kronecker). Una altra pràctica comuna és representar seqüències discretes amb els claudàtors; així: $\delta [n]\,$. És important observar que el delta de Kronecker no és el resultat de mostrejar la funció de delta de Dirac. El delta de Kronecker s'utilitza en moltes àrees de les matemàtiques.

### Àlgebra lineal

En àlgebra lineal, la matriu identitat es pot escriure com a $(\delta _{ij})_{i,j=1}^{n}\,$.
Si es considera com a tensor, el tensor de Kronecker, pot ser escrit $\delta _{j}^{i}$
Un altre exemple del seu ús a l'àlgebra lineal és per la base canònica d'un espai vectorial, que compleix ${\vec {e}}_{i}\cdot {\vec {e}}_{j}=\delta _{ij}$
# Tractat del Prut

El Tractat del Prut fou signat als bancs del riu Prut, entre l'Imperi Otomà i el Tsarat Rus, el 21 de juliol de 1711, i acabà la Campanya del Prut. La guerra fou una derrota de Rússia davant els otomans; tanmateix la seva conclusió significava que els otomans es retiraven de la Gran Guerra del Nord, amb què els russos podien concentrar-se en els seus altres adversaris (principalment Suècia).
El tractat estipulava el retorn d'Azov a mans otomanes, s'havien de demolir Taganrog i altres fortaleses russes, i el tsar es comprometia a no interferir en els afers de la Confederació de Polònia i Lituània, que els russos cada vegada veien més sota la seva esfera d'influència.

## Referències

* ↑ Internet Encyclopedia of Ukraine «Prut Treaty of 1711» (en anglès). Encyclopedia of Ukraine. Canadian Institute of Ukrainian Studies, 4, 1993 [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ «Russo-Turkish Wars» (en anglès). Columbia Electronic Encyclopedia, 6th Edition, març 2021 [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ Rickard, J. «Treaty of the Pruth, 21 July 1711» (en anglès). historyofwar.org, 24-12-2000. [Consulta: 27 febrer 2025].
# Corporació Metropolitana de Barcelona

La Corporació Metropolitana de Barcelona (CMB) fou una entitat supramunicipal creada l'any 1974 per a administrar els 26 municipis que formaven part de l'Entitat Municipal Metropolitana de Barcelona [EMMB].
Els municipis que integraven l'Entitat Municipal Metropolitana de Barcelona, desapareguda l'any 1987, entren en les activitats de l'Entitat Metropolitana del Transport: Badalona, Barcelona, Castelldefels, Cornellà, Esplugues de Llobregat Gavà, l’Hospitalet de Llobregat, Montcada i Reixac, Montgat, el Prat de Llobregat, Sant Adrià de Besòs, Sant Boi de Llobregat, Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Just Desvern, Santa Coloma de Gramenet, Tiana i Viladecans. Els municipis que entren en les activitats de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics i Sanejament son: Badalona, Barberà del Vallés, Barcelona, Begues, Castellbisbal, Castelldefels, Cerdanyola del Vallès, Cornellà de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Gavà, l`Hospltalet de Llobregat, Molins de Rei, Montcada i Reixac, Montgat, Pallejà, El Papiol, El Prat de Llobregat, Ripollet, Sant Adriá de Besós, Sant Andreu de la Barca, Sant Boi de Llobregat, Sant Climent de Llobregat, Sant Cugat del Vallès, Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Just Desvern, Sant Vicenc dels Horts, Santa Coloma de Cervelló, Santa Coloma de Gramenet, Tiana, Torrelles de Llobregat i Viladecans.
L'any 1987 el Parlament de Catalunya aprova la llei d'ordenació territorial, que dissol la Corporació Metropolitana de Barcelona. Les seues competències passen a mans de l'Entitat Metropolitana dels Transports, l'Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament dels Residus. En la supressió de la Corporació es va considerar que era part de la lluita pel poder territorial entre CiU, que sustentava el Govern de la Generalitat de Catalunya, i el PSC, que mantenia l'alcaldia de Barcelona i gran part dels ajuntaments de la seua corona.
L'any 2010 el Parlament de Catalunya aprovà la creació del Consorci de l'Àrea Metropolitana de Barcelona, amb certa reminiscència a la CMB.

## Referències

* ↑ «Llei 7/1987, de 4 d'abril, per la qual s'estableixen i regulen actuacions públiques especials en la conurbació de Barcelona i en les comarques compreses dins la seva zona d'influència directa». DOGC, 08-04-1987. [Consulta: 1r juliol 2021].
* ↑ «Entitat Metropolitana dels Serveis Hidràulics i del Tractament dels Residus». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 5 febrer 2023].

## Vegeu també

* Àrea Metropolitana de Barcelona (territori)
* Àmbit Metropolità de Barcelona (territori)
* Corporació Metropolitana de Barcelona (administració)
* Consorci de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (administració)
* Urbanisme de Barcelona
# Cova de Cabrafeixet

La cova de Cabrafeixet o l'Abric de Cabrafreixet és un abric (balma) del municipi del Perelló (Baix Ebre) amb representacions de pintura rupestre protegides com a Patrimoni de la Humanitat en el conjunt de l'Art rupestre de l'arc mediterrani de la península Ibèrica. Està situada als peus del Morral de Cabrafreixet al vessant oriental del massís de Cardó (terme del Perelló), a uns 100 m d'alçada des del nivell del barranc de les Nines.
La balma amb les pintures té una llargada d'uns 10 m, una profunditat mitjana d'1,70 m i una alçada d'uns 4 m. L'accés està barrat amb una tanca de ferro.

## Pintures rupestres

Les pintures es localitzen a l'extrem dret de la cavitat i s'agrupen en tres zones, comptabilitzant un total de 13 representacions.
El primer grup, d'esquerra a dreta, consta de 6 figures: representació d'un quadrúpede incomplet de 10,7 cm, un caprí mascle en moviment de 14 cm, una cérvola de 26,1 cm de formes realistes amb les extremitats replegades, restes de pintura situades darrere del cérvol, representació d'un arquer de 25,8 cm i una figura incompleta de caprí de 4,8 cm.
El segon grup, a un metre a la dreta de l'anterior, consta de les figures 7 a 10: representació masculina de 19 cm, restes d'una cornamenta de cérvol de 5,7 cm, restes de pigments, i una taca de pigment de forma ovalada.
El tercer grup es troba uns dos metres a la dreta de l'anterior i s'hi han documentat les figures 11 a 13: restes de pigment, representació d'un cérvol incomplet de 15,4 cm, i restes de possibles quadrúpedes de 15,2 cm.
Totes elles corresponen a l'estil de les pintures naturalistes llevantines de Catalunya i del Llevant mediterrani. També poden haver estat pintades algunes de les petites concavitats immediates, en les que es conserven restes de pintura.

## Referències

* 1 2 3 4 5

## Enllaços externs

* Cabra Feixet (el Perelló, Baix Ebre), gencat.cat
* Wikiloc: Cabra Feixet.
# Cualbra abellera de compota de poma

L'abellera de compota de poma (Russula fellea) és una cualbra del grup de les cualbres abelleres, una espècie de bolet pertanyent a la família de les russulàcies.

## Descripció

És un bolet de mida mitjana, amb barret de fins a 8 cm de diàmetre, de convex a estés; superfície groga, de groc ocràcia a groc brunenca, sovint d'un únic color; cutícula gairebé completament separable; marge aprimat, poc pentinat.
Làmines blanquinoses, amb tints del color del barret.
Cama de longitud similar al diàmetre del barret; del color del barret però més pàl·lid.
Carn inicialment blanca, més tard groguenca, immutable; gruixuda i ferma; olor fruitada, de compota de poma; tast molt acre.

## Hàbitat i distribució geogràfica

Freqüent; tant de sòls silicis com calcificats; des de l'estiu a finals de tardor, tendeix a preferir finals de temporada; de l'estatge montà; en boscos de planifolis però també mixtes amb coníferes; típic vora faig, algun cop bedoll i pi.

## Reaccions químiques

Fe + carn: Negativa
Tintura de guaiac + carn: Subnul·la

## Risc de confusió amb altres espècies

La cualbra groguenca (Russula ochroleuca) té un aspecte similar però és inodora, té la cama blanca, la carn lleument acre i una forta reacció al guaiac.
L'abellera fruitada (Russula farinipes) recorda l'abellera de compota de poma per tenir una olor fruitada i la recció negativa o dèbil al guaiac, però el marge del barret és fortament pectinat i la carn del barret consistent i elàstica.

## Comestibilitat

No és comestible degut el seu tast molt acre.

## Referències

* 1 2 3 Llistosella, Jaume. Russulals de Catalunya i de les Illes Balears, Tesi Doctoral. Barcelona: Universitat de Barcelona, 1997. ISBN 978-84-475-2089-3.
* 1 2 3 Læssøe, Thomas; Petersen, Jens H. Fungi of Temperate Europe. Princeton: Princeton University Press, 2019. ISBN 9780691180373.
* 1 2 3 Sarnari, Mauro. Monografia illustrata del genere Russula in Europa, Tomo primo. Terni: Associazione Micologica Bresadola, 1998.
# Cuirassa (tortugues)

La closca o cuirassa de les tortugues està formada, generalment, per plaques òssies revestides de plaques queratinitzades, i a vegades només per plaques còrnies. Es divideix en el plastró (part ventral) i l'escut (part dorsal). La columna vertebral i les costelles es fusionen formant plaques sota la pell i formen la closca. Exteriorment a la pell, la closca està coberta per escuts, plaques còrnies que la protegeixen de manera més eficaç. Les closques de moltes espècies de tortugues presenten colors brillants amb motius originals que permeten als individus de les mateixes espècies identificar-se a certa distància.
Les tortugues poden sobreviure de manera sorprenent a lesions severes en la closca, i les escletxes profundes o les porcions desaparegudes de teixit poden reomplir-se d'os i curar-se. En algunes tortugues com en els trioníquids, en la tortuga de nas de porc d'Austràlia o en la gran tortuga de mar, tortuga llaüt, els falten peces i la closca es cobreix només amb pell.
* Peces del plastró
* Peces de l'escut
El plastró és la part gairebé plana de l'estructura de la closca d'una tortuga. És la part que cobreix el ventre, similar en composició a la cuirassa; amb una capa externa de material punxegut dividit en plaques anomenades escuts i una capa subjacent d'ossos que s'entrecreuen.
En certes famílies, hi ha una frontissa entre els escuts pectoral i abdominal que permeten a la tortuga tancar-se gairebé del tot. En certes espècies, es pot determinar el sexe de la tortuga mirant si el plastró és còncau (mascle) o convex (femella). Això es deu a la posició que adopten per aparellar-se.
Les plaques del plastró s'uneixen al llarg d'una sutura central que recorre el mig del plastró. Les longituds relatives dels segments de la sutura poden servir per a identificar una espècie de tortuga o tortuga d'aigua. Hi ha sis parells lateralment simètrics d'escuts al plastró: gular, humeral, pectoral, abdominal, femoral i anal (començant pel cap i progressant envers la cua).
Les sutures dels escuts abdominal i gular són d'una mida aproximadament equivalent, igual que les dels escuts femoral i pectoral. La comparació de configuració del plastró serveix per a distingir dues espècies.
Els antics xinesos usaven els plastrons de les tortugues per a dur a terme un tipus de vidència anomenat plastromància.
Viccionari
# DTW

DTW té els següents significats:
* Deformació temporal dinàmica (del seu nom en anglès Dynamic Time Warping), algorisme que permet mesurar la semblança entre dues sèries que variïn amb el temps
* DTW també és el codi de la IATA de l'Aeroport Metropolità de Detroit, als Estats Units
# Antisimètric

En matemàtiques l'adjectiu antisimètric s'utilitza en diversos sentits, la major part dels quals es refereix a un tipus especial de simetria que involucra un canvi de signe.
* En lògica matemàtica i teoria de conjunts, una relació antisimètrica és una relació binària R tal que (xRy i yRx) implica $x=y$.
* En la teoria de les funcions el terme funció antisimètrica s'utilitza a vegades per a referir-se a una funció senar d'una variable. Més generalment, es pot aplicar el terme a una funció f: R$^n$ → R tal que f(-x) = -f(x).
* De manera similar, un element d'un espai vectorial (per exemple) es diu antisimètric quan canvia de signe en aplicar-hi una certa operació. Per exemple, una matriu antisimètrica és una matriu A tal que en transposar-la canvia de signe: $A^{T}=-A$. Semblantment, un tensor antisimètric és un tensor que canvia de signe sota l'acció de les transposicions.
* En àlgebra multilineal una aplicació multilineal antisimètrica és una aplicació multilineal f: E$^n$ → F el valor de la qual canvia de signe quan es bescanvien de lloc dos dels seus arguments. En particular, una aplicació bilineal és antisimètrica quan satisfà $f(y,x)=-f(x,y)$.

## Referències

* ↑ «Antisymmetric Relation - Algebra-calculators.com» (en anglès americà), 01-11-2021. [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ «Antisymmetric relation» (en anglès). [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ Antisymmetric Matrix a MathWorld (anglès)
# EPH

EPH té els següents significats:
* Energetický a Průmyslový Holding, empresa del sector de l'electricitat amb seu a Praga, a la República Txeca
* Enhanced Processing Hardware, unitat central de processament del satèl·lit artificial OPTOS
* Receptor Eph (de l'acrònim en anglès Erythropoietin-Producing human Hepatocellular), receptor cel·lular del tipus tirosina-cinasa
* Etilfenidat (del seu nom en anglès EthylPHenidate), psicoestimulant anàleg del metilfenidat
* EPH també és l'abreviatura de l'efedrina, fàrmac estimulant del sistema nerviós central
* Eph també és l'abreviatura de l'efesita, mineral de la classe dels silicats
* Eph. també és l'abreviatura (del nom en llatí Ephesios) de la Carta als Efesis, epístola que forma part del Nou Testament
* eph. també és l'abreviatura (del nom en llatí ephemeris) d'efemèrides, taula de dades de posicions dels astres
# EUL

EUL té els següents significats:
* Esquerra Unitària Europea (del seu nom en anglès European United Left), grup parlamentari del Parlament Europeu integrat per partits d'orientació socialista i comunista
* Estadi Universitari de Lisboa, estadi poliesportiu de Lisboa, a Portugal
* Universitat Europea de Lefka (del seu nom en anglès European University of Lefke), universitat pública de Nicòsia, a Xipre
* Biblioteca de la Universitat d'Exeter (del seu nom en anglès Exeter University Library), biblioteca de la universitat pública d'Exeter, al Regne Unit
* Llistat d'ús d'emergència/Prequalificació (del seu nom en anglès Emergency Use Listing), procediment de l'OMS per a l'aprovació urgent de medicaments
* Eul també és l'abreviatura de l'eulitina, mineral de la classe dels silicats
# Editorial Tria Llibres

L'Editorial Tria Llibres és una editorial catalana, valenciana i mallorquina creada el 2009 a Barcelona, i amb seccions a València, Manacor i Nova York. És una de les primeres editorials del país i de l'estat basada íntegrament en la tecnologia d'impressió digital per encàrrec, un avenç tecnològic que ha revolucionat l'edició i la difusió de llibres.
Tria Llibres és el primer segell de l'Associació Cultural Editorial Tria, formada per un grup de professionals de l'edició i el disseny gràfic, la gestió cultural, el llenguatge, les humanitats, l'economia, les noves tecnologies de la informació i de la comunicació, el periodisme, i la ciència.

## Col·leccions i autors

Tria Llibres publica les col·leccions Tria de Narrativa, Tria d'Assaig, Tria de Poesia i Tria de Teatre; i en el seu catàleg compta amb autors com el periodista i guionista Jair Domínguez, el lingüista Jesús Tuson, l'historiador i investigador Antoni Tugores, el professor de dret constitucional Hèctor López Bofill, els escriptors Santiago Forné, Carles Bellver, Pau Palacios, Jakob Gramss i Josep Lluís Roig, i els poetes Enric Casasses, Bernat Nadal, Jaume C. Pons Alorda, Pau Vadell, Joan Tomàs Martínez, Sílvie Rothkovic, Sairica Rose, Lluís Massanet i Sara Bailac.

## Referències

* ↑ «Ha nascut l'editorial Tria Llibres. El sector editorial viu una època de constant canvi per la irrupció de les noves tecnologies.». iCat fm. [Consulta: 15 abril 2011].
* ↑ «Tria Llibres publica per primera vegada a l'estat i simultàniament un mateix títol en paper, digital i audiollibre». 3cat24, 14-07-2010. [Consulta: 15 abril 2011].
* ↑ «Tria Llibres fa camí a un nou món editorial». Dbalears.cat, 14-07-2010. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 15 abril 2011].
* ↑ «Tria Llibres, editant al segle XXI». 13/07/2010. VilaWeb. Arxivat de l'original el 16 de juliol 2010. [Consulta: 15 abril 2011].
* ↑ «Tria Llibres aposta per la impressió digital per encàrrec». 30/12/2009. Fundació Escacc. [Consulta: 15 abril 2011].
* ↑ «Tria Llibres i #llegimipiulem presenten el llibre 'Conta’m la veritat sobre l'amor». Vilaweb, 24-02-2011. [Consulta: 15 abril 2011].
* ↑ «Lluís Massanet plasma sus ideas e imágenes sugerentes en el poemario ´Interstici´». Diario de Mallorca, 02-03-2013 [Consulta: 12 abril 2013].
* ↑ «Llibres fets a mida». El Punt, 28-12-2009. [Consulta: 15 abril 2011].

## Enllaços externs

* Lloc web de l'editorial Arxivat 2019-12-17 a Wayback Machine.
* Catàleg de Tria Llibres