OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# IMIBIC

L'Instituto Maimónides de Investigación Biomédica de Córdoba (IMIBIC) és un centre de recerca bàsica i aplicada dedicat a la biologia molecular i cel·lular, la biologia estructural i computacional i la química, amb experts en proteòmica, genòmica, bioestadística, espectrometria de massa i microscòpia digital avançada. L'IMIBIC va ser fundat a l'octubre de 2008 per la Junta d'Andalusia i la Universitat de Còrdova. El director científic de l'Institut és Justo Castaño Fuentes.
Els objectius de l'IMIBIC són promoure la recerca multidisciplinària d'excel·lència, fomentar la col·laboració entre les entitats locals i els instituts de recerca internacionals, proporcionar una formació d'alt nivell en ciències biomèdiques al personal investigador, estudiants i visitants, promoure la innovació i la transferència de tecnologia i activar un diàleg obert amb el públic a través d'activitats educatives i de divulgació. La missió estratègica final és traslladar els resultats a la clínica.
El 2012 va captar 4,95 milions d'euros, el doble que un any abans.

## Referències

* ↑ Marina Álvarez asegura que el Imibic es un "referente consolidado en investigación biomédica" en Andalucía, La Vanguardia, 22/11/2017 (castellà)
* ↑ El Imibic lo certifica: la dieta mediterránea te hace menos obeso, en el diario Cordópolis, 29/01/2016 (castellà)
* ↑ Imibic, Reina Sofía y UCO descubren dianas terapéuticas y marcadores para el diagnóstico de cáncer de próstata, La Vanguardia, 04/10/2017 (castellà)
* ↑ El Imibic captó 5 millones para investigación y sigue creciendo, en Diario Córdoba, 27/09/2013 (castellà)
# Sfera Ebbasta

Sfera Ebbasta (Sesto San Giovanni, 7 de desembre de 1992) és un raper i cantant italià.
Va aconseguir reconeixement després de la publicació del disc XDVR (2015), enregistrat amb la col·laboració del productor discogràfic Charlie Charles i DEACC. El seus següents treballs discogràfics, com Sfera Ebbasta (2016), Rockstar (2018) i la seva reedició Popstar Edition (2018), i Famoso (2020), també van aconseguir popularitat al seu país. Amb tot, Ebbasta va ser un dels artistes amb majors vendes a Itàlia a la dècada de 2010.

## Discografia

* 2013: Emergenza Mixtape Vol. 1
* 2015: XDVR
* 2016: Sfera Ebbasta
* 2018: Rockstar
* 2020: Famoso
* 2022: Italiano
* 2023: X2VR

## Referències

* ↑ «Sfera Ebbasta: «Sono il nuovo ragazzo della Via Gluck»» (en italià). Vanity Fair Italia, 30-03-2018. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ «Un bravo ragazzo in un brutto quartiere: intervista a Sfera Ebbasta» (en italià). Rolling Stone, 13-05-2016. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ «Intervista a Sfera Ebbasta: "Il mio tour al via: da Ciny fino a... Hollywood Blvd"» (en italià). Panorama, 13-10-2016. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ «Che vi piaccia o meno, Sfera Ebbasta è il primo italiano nella Top 100 di Spotify» (en italià). Rolling Stone, 23-01-2018. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ Macias, Ernesto. «Meet Sfera Ebbasta, Italy's Superstar-in-Waiting» (en anglès). Interview Magazine, 05-01-2021. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ «Sfera Ebbasta: conversamos con el trapero italiano que conquista el mercado hispano con "Baby" y J Balvin» (en castellà). El Comercio, 12-12-2020. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ «Sfera Ebbasta, entrevista en Mondo Sonoro (2021)» (en castellà). Mondo Sonoro, 26-01-2021. [Consulta: 24 setembre 2022].
# Carrer Tapis (Figueres)

El Carrer Tapis és un carrer del municipi de Figueres (Alt Empordà). El conjunt de la via forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, com també almenys un dels seus edificis.

## Conjunt del carrer

En el conjunt del carrer s'observa la persistència damunt la parcel·lació original del raval N.E. de restes de l'edificació del XIX sobretot portals d'arc emmarcats en pedra. Les pautes comunes i majoritàries de la composició de les façanes amb obertures verticals i volades decreixents formant eixos regulars, cornises i balcons motllurats.

## Número 58

L'edifici del número 58 del carrer Tapis de Figueres forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Edifici entre mitgeres situat a l'eixample de la ciutat. És una casa amb planta baixa i primer pis amb una terrassa com a coberta. A les obertures de la planta baixa se'ls ha col·locat una mena de llinda en arc rebaixat com a motiu decoratiu. El primer pis té una balconada correguda, que ocupa tota l'amplada de l'edifici, amb quatre obertures decorades amb un guardapols, els capitells del qual decorats amb motius vegetals. La testera de l'edifici està decorada per un cos central esglaonat amb volutes als costats, amb un medalló decorat per motius florals al centre.

## Referències

* ↑ «Carrer Tapis». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 gener 2015].
* ↑ «Carrer Tapis, 58». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 gener 2015].
# Picot del Chocó

El picot del Chocó (Veniliornis chocoensis) és una espècie d'ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita la selva humida de les terres baixes a l'oest de Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Woodpeckers». IOC World Bird List, 01-08-2022. [Consulta: 9 gener 2023].
* ↑ «The IUCN Red List of Threatened Species» (en anglès). International Union for Conservation of Nature and Natural Resources. [Consulta: 26 abril 2009].
# Can Marcet (Barcelona)

Can Marcet és un xalet al districte núm. 7, Horta-Guinardó, darrera el col·legi dels Salesians. Antigament s'anomenava Manso Calvet. Edifici de tres plantes amb torre quadrada, molt ben conservat. Masia de tipus residencial de notables proporcions, amb façanes als quatre vents. Gran part dels seus terrenys de cultiu i jardins foren venuts als salesians per a bastir el col·legi. Disposa d'instal·lació d'aigua provinent de la mina de Can Travi.
L'any 1858 era propietat dels Baulenas. El 1872 passà a Frederic Marcet i Vidal, del qual prengué el nom. A la seva mort passà a la seva esposa, Dolors Planàs i Armet. D'aquí que també es conegui la finca com a "Quinta Dolores". L'any 1925 se separà de la finca la part ocupada pels salesians. Finalment, l'any 1940, la casa-torre i la resta de la finca va ser comprada per les religioses de la Visitació de Santa Maria "Saleses".

## Referències

* 1 2 3 «Can Marcet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 20 maig 2020].

## Enllaços externs

* «Can Marcet». Cercador Patrimoni Arquitectònic. Ajuntament de Barcelona.
# Charles Clifford

Charles Clifford (Gal·les, c. 1820 - Madrid, 1 de gener de 1863) va ser un fotògraf britànic que va desenvolupar la seva carrera professional a Espanya.
Va ser un dels pioners de la fotografia espanyola i, juntament amb Jean Laurent, un dels més destacats. Les primeres notícies de la seva activitat a Espanya es remunten a 1850, i des de llavors va realitzar àlbums fotogràfics de gairebé totes les seves terres, ciutats i monuments l'interès no es va limitar al merament documental, sinó que va transcendir per l'extraordinària composició i qualitat tècnica.
En els seus inicis va utilitzar la tècnica del daguerreotip, però ja el 1852 va començar a utilitzar el calotip. El 1856 va començar a fotografiar el col·lodió humit. En aquesta última tècnica va destacar la seva sèrie de preses de 1857 i 1858 de l'obra del Canal d'Isabel II de Madrid i l'àlbum de 1862 del viatge oficial d'Isabel II per Andalusia, considerada la seva obra mestra.
El 1860, tot seguint la visita oficial d'Isabel II, feu fotografies memorables als Països Catalans; entre d'altres, el palmerar d'Elx, la primera panoràmica de Lleida i una panoràmica impressionant de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Biografías de fotógrafosː Charles Clifford (1819-1863)». Centro de Estudios de Castilla-La Mancha. Arxivat de l'original el 7 de juliol 2014. [Consulta: 18 setembre 2016].

## Bibliografia

* FONTANELLA, Lee, Clifford en España. Un fotógrafo en la corte de Isabel II, Madrid, El Viso, 1999. ISBN 978-84-95241-06-1.
* PIÑAR SAMOS, Javier y Carlos Sánchez Gómez, «Clifford y los álbumes de la Academia», Academia: Boletín de la Real Academia de Bellas Artes de San Fernando, núm. 98 y 99, primer y segundo semestre de 2004, págs. 9-52.
* SOUGEZ, Marie-Loup, Historia de la Fotografía, Madrid, Cátedra, 2004. ISBN 84-376-0288-2.

## Enllaços externs

* Archivos del J. Paul Getty Museum Arxivat 2021-09-07 a Wayback Machine.
# Sigma d'Àries

Sigma d'Àries (σ Arietis) és una estrella de la constel·lació d'Àries.
Sigma d'Àries és una nana de la seqüència principal blanca-blava del tipus B de la magnitud aparent +5,52. Està aproximadament a 480 anys llum de la Terra.

## Referències

* ↑ «On the precision of the determination of spectral classes and colour excesses of O-A2 stars by the methods of two color diagrams». Izvestiya Krymskoi Astrofizicheskoi Observatorii, 1959, pàg. 25.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars. IV. Evolution of rotational velocities» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1-2012. DOI: 10.1051/0004-6361/201117691.
* ↑ «A stellar rotation census of B stars: from ZAMS to TAMS» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 22-09-2010, pàg. 605–619. DOI: 10.1088/0004-637X/722/1/605.
* 1 2 «A stellar rotation census of B stars: from ZAMS to TAMS» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 22-09-2010, pàg. 605–619. DOI: 10.1088/0004-637X/722/1/605.

## Enllaços externs

* SIMBAD
* Aladin previewer
# Carrer d'en Fortó (Tortosa)

El carrer d'en Fortó és un carrer del barri de Remolins a Tortosa (Baix Ebre), inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Comunica amb el carrer Major de Remolins i amb el carrer de Jerusalem, a més amb el paral·lel de l'Esplanada a través del carreró d'en Fortó.
És un carrer d'uns 55 metres de longitud i de 2,5 metres d'ample. L'habitatge núm. 9 és modern, però els altres conserven una estructura i una distribució possiblement de la darreria del segle xix o començament del XX, simplement amb les façanes arrebossades modernament en alguns casos. L'alçada dels habitatges oscil·la entre el compost per planta i pis i el que té planta, dos pisos i golfes.
En destaquen les cases núm. 24 i núm. 12. La núm. 24 és de planta i dos pisos, poc modificada. La façana encara resta emblanquinada. Mostra a l'est el mur de separació, fet amb maons de cantell reforçats a cada tram per pilastres de maó pla. Presenta teulada amb estructura de fusta i obertures petites allindades amb cert esplandit.
La núm. 12 té planta i un pis. La façana és arrebossada simulant carreus, i sota el voladís hi ha una línia de manises de dibuix geomètric, d'influència modernista.
Alguns habitatges tenen balcons de ferro amb base de manises vidriades decorades. D'altres tenen només finestres.

## Història

El carrer és dins del barri de Remolins, l'antic sector reservat als jueus. Encara que els habitatges estaven construïts com a molt antic al segle xix, havent desaparegut les construccions originals, manté el traçat medieval del segle xii.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Carrer d'en Fortó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].
# Districte de Gjilani

El districte de Gjilani (en albanès: Rajoni i Gjilanit; en serbi: Гњилански округ, romanitzat: Gnjilanski okrug) és un dels set districtes (les divisions administratives de nivell superior) de Kosovo, establert per l'ONU el 1999 i des de llavors ha estat sota l'administració de la UNMIK.
La seva capital és la ciutat de Gjilani.

## Municipis

El districte de Gjilani té un total de 6 municipis amb 287 nuclis habitats:
| Municipi | Població (2011) | Superfície (km²) | Densitat (km²) | Nuclis |
| Gjilani | 90.015 | 385 | 233,8 | 54 |
| Viti | 46.959 | 278 | 168,9 | 39 |
| Kamenica | 35,600 | 423 | 84.2 | 58 |
| Ranilug | 3.866 | 78 | 49,6 | 13 |
| Klokot | 2.556 | 24 | 106,5 | 4 |
| Parteš | 1.787 | 18 | 99,3 | 3 |
| Districte de Gjilani | 180.783 | 1,206 | 149,9 | 287 |