# Gherla

Gherla (pronunciació en romanès: [ˈgerla]; en hongarès: Szamosújvár; en alemany: Neuschloss) és un municipi del comtat de Cluj, Romania (a la regió històrica de Transsilvània). Es troba a 45 quilòmetres de Cluj-Napoca al riu Someșul Mic i té una població de 20.203 habitants. La ciutat administra tres pobles: Băița (abans Chirău i Kérő en hongarès), Hășdate (Szamoshesdát) i Silivaș (Vizszilvás).
La ciutat era coneguda anteriorment com Armenopolis (armeni: Հայաքաղաք Hayakaghak; alemany: Armenierstadt; en hongarès: Örményváros) perquè estava poblada per armenis.

## Història

El 1937 es va trobar a Gherla una tauleta d'argila que contenia un cuneïforme fragmentari cuneïforme persa antic del rei aquemènida Darius I. Pot estar relacionat amb les activitats epigràfiques de Darius I en relació amb la seva campanya escita del 513 aC, tal com va informar Heròdot.
La localitat es va registrar per primera vegada el 1291 com un poble anomenat Gherlahida, (probablement derivat de la paraula eslava grle, que significa " gual "). El segon nom era armeni, Հայաքաղաք Hayakaghak, que significa "ciutat armènia"; va prendre el nom oficial llatí i grec medieval Armenopolis, així com el nom alternatiu alemany Armenierstadt. Posteriorment, el nom de Szamosújvár es va utilitzar en els registres oficials hongaresos, que significava "la nova ciutat de Someș ". Abans de 1918, Gherla formava part del Regne d'Hongria comitatus de Szolnok-Doboka. Va tornar a formar part d'Hongria entre 1940 i fins al final de la Segona Guerra Mundial.
La ciutat moderna va ser construïda a principis del segle xviii per armenis, successors de la diàspora armenia cilícia, que originalment s'havien establert a Crimea i Moldàvia, i es van traslladar a Transsilvània un cop després del 1650. Després de dos anys de campanya del bisbe armenio-catòlic Oxendius Vărzărescu, es van convertir de l'església apostòlica armenia a l'església catòlica armènia.
Gherla és la seu de l'Ordinariat per als catòlics de ritu armeni a Romania, així com la d'un grecocatólica diòcesi – la diòcesi de Cluj-Gherla (sufragània a la grecocatólica arquebisbe d'Alba Iulia i Făgăraş-Blaj, que residia a Blaj). Al centre de la ciutat es troben el sant Gregori il·luminador i la catedral armènia de la Santíssima Trinitat. La principal església armenio-catòlica es va construir el 1792. La diòcesi greco-catòlica va ser creada per la Butlla Papal Ad Apostolicam Sedem el 26 de novembre de 1853 i el primer bisbe va ser Ioan Alexi.
Aquí es va construir una fortalesa dels Habsburg que es va convertir en presó el 1785. Durant el règim comunista, la presó es va utilitzar per a detinguts polítics (vegeu la presó de Gherla). Avui és una presó d'alta seguretat romanesa.
La ciutat és visitada sovint per pelegrins ortodoxos que es dirigien al poble proper de Nicula i al monestir de Nicula.
Gherla també tenia una important població jueva que va ser delmada durant l'Holocaust. Després de la guerra, la majoria de la població jueva restant va abandonar la ciutat. La sinagoga i el monument commemoratiu de l'Holocaust són visitats per turistes de molts països.

## Població

Segons el cens romanès de 2011, hi havia 20.982 persones vivint a la ciutat, de la següent manera:
* 15.952 (76,0%) romanesos
* 3.435 (16,4%) hongaresos
* 735 (3,5%) gitanos
* 61 (0,3%) més, inclosos 16 alemanys

## Fills il·lustres

* Tamás Aján
* Gergely Pongrátz
* Silviu Prigoană

## Referències

* 1 2 Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: «Tab13. Populația stabilă după religie – județe, municipii, orașe, comune», 01-07-2013. Arxivat de l'original el 2013-09-21. [Consulta: 5 agost 2013].
* ↑ Mallows, Lucy. Transylvania. Chalfont St. Peter: Bradt Travel Guides, 2008, p. 256. ISBN 9781841622309.
* ↑ Steve Kokker, Cathryn Kemp. Romania & Moldova. Footscray, Victoria: Lonely Planet, 2004, p. 159. ISBN 9781741041491.
* ↑ Kuhrt, 2013, p. 197.
* ↑ Frye, 1984, p. 103.
* ↑ Schmitt, 2000, p. 53.

## Bibliografia

* Kuhrt, A. The Persian Empire: A Corpus of Sources from the Achaemenid Period. Routledge, 2013. ISBN 978-1136016943.
* Frye, Richard Nelson. Handbuch der Altertumswissenschaft: Alter Orient-Griechische Geschichte-Römische Geschichte. Band III,7: The History of Ancient Iran. C.H. Beck, 1984. ISBN 978-3406093975.
* Schmitt, Rüdiger. The Old Persian Inscriptions of Naqsh-i Rustam and Persepolis. Corpus Inscriptionum Iranicarum by School of Oriental and African Studies, 2000. ISBN 978-0728603141.

## Enllaços externs

* Armenierstadt Aquest article incorpora fragments d'una publicació que està en domini públic: «». A: Charles Herbermann. Catholic Encyclopedia. Nova York: Robert Appleton, 1913.
* Armenians in Romania at the Central European University site Arxivat 2020-08-20 a Wayback Machine.