# Isòtops de l'actini

L'Actini (Ac) natural no presenta cap isòtop estable i està compost d'un isòtop radioactiu, el $^{227}$Ac amb un període de semidesintegració de 21,772 anys. S'han caracteritzat 36 radioisòtops, el més estable dels quals és el $^{227}$A, seguit de l'$^{225}$Ac amb un període de semidesintegració de 10 dies i el $^{226}$Ac amb un període de semidesintegració de 29,37 hores. Tota la resta d'isòtops radioactius tenen períodes de semidesintegració inferiors a 10 hores i la majoria d'ells inferior a un minut. L'isòtop de l'actini amb període de semidesintegració més curt és l'$^{217}$Ac que es desintegra mitjançant emissió alfa i captura electrònica amb un període de semidesintegració de 69 nanosegons. L'actini presenta també dos isòmers nuclears.
L'$^{227}$Ac purificat entra en equilibri amb els seus productes de desintegració als 185 dies, i llavors es desintegra d'acord amb els seus 21,773 dies de període de semidesintegració. El 98,62% de l'$^{227}$Ac es desintegra en tori ($^{227}$Th) per emissió beta i l'1,38% de l' $^{227}$Ac es desintegra en franci ($^{223}$Fr) per emissió alfa.
L'isòtop d'actini de la cadena de desintegració radioactiva del tori es coneixia amb el nom:

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica(u) | període de semidesintegració | Espín nuclear |
| rang de variació natural (fracció molar) |||
| $^{206}$Ac | 89 | 117 | 206.01450(8) | 25(7) ms | (3+) |
| $^{206m1}$Ac | 80(50) keV | 80(50) keV | 80(50) keV | 15(6) ms | |
| $^{206m2}$Ac | 290(110)# keV | 290(110)# keV | 290(110)# keV | 41(16) ms | (10-) |
| $^{207}$Ac | 89 | 118 | 207.01195(6) | 31(8) ms [27(+11-6) ms] | 9/2-# |
| $^{208}$Ac | 89 | 119 | 208.01155(6) | 97(16) ms [95(+24-16) ms] | (3+) |
| $^{208m}$Ac | 506(26) keV | 506(26) keV | 506(26) keV | 28(7) ms [25(+9-5) ms] | (10-) |
| $^{209}$Ac | 89 | 120 | 209.00949(5) | 92(11) ms | (9/2-) |
| $^{210}$Ac | 89 | 121 | 210.00944(6) | 350(40) ms | 7+# |
| $^{211}$Ac | 89 | 122 | 211.00773(8) | 213(25) ms | 9/2-# |
| $^{212}$Ac | 89 | 123 | 212.00781(7) | 920(50) ms | 6+# |
| $^{213}$Ac | 89 | 124 | 213.00661(6) | 731(17) ms | (9/2-)# |
| $^{214}$Ac | 89 | 125 | 214.006902(24) | 8.2(2) s | (5+)# |
| $^{215}$Ac | 89 | 126 | 215.006454(23) | 0.17(1) s | 9/2- |
| $^{216}$Ac | 89 | 127 | 216.008720(29) | 0.440(16) ms | (1-) |
| $^{216m}$Ac | 44(7) keV | 44(7) keV | 44(7) keV | 443(7) µs | (9-) |
| $^{217}$Ac | 89 | 128 | 217.009347(14) | 69(4) ns | 9/2- |
| $^{217m}$Ac | 2012(20) keV | 2012(20) keV | 2012(20) keV | 740(40) ns | (29/2)+ |
| $^{218}$Ac | 89 | 129 | 218.01164(5) | 1.08(9) µs | (1-)# |
| $^{218m}$Ac | 584(50)# keV | 584(50)# keV | 584(50)# keV | 103(11) ns | (11+) |
| $^{219}$Ac | 89 | 130 | 219.01242(5) | 11.8(15) µs | 9/2- |
| $^{220}$Ac | 89 | 131 | 220.014763(16) | 26.36(19) ms | (3-) |
| $^{221}$Ac | 89 | 132 | 221.01559(5) | 52(2) ms | 9/2-# |
| $^{222}$Ac | 89 | 133 | 222.017844(6) | 5.0(5) s | 1- |
| $^{222m}$Ac | 200(150)# keV | 200(150)# keV | 200(150)# keV | 1.05(7) min | high |
| $^{223}$Ac | 89 | 134 | 223.019137(8) | 2.10(5) min | (5/2-) |
| $^{224}$Ac | 89 | 135 | 224.021723(4) | 2.78(17) h | 0- |
| $^{225}$Ac | 89 | 136 | 225.023230(5) | 10.0(1) d | (3/2-) |
| $^{226}$Ac | 89 | 137 | 226.026098(4) | 29.37(12) h | (1)(-#) |
| $^{227}$Ac | 89 | 138 | 227.0277521(26) | 21.772(3) a | 3/2- |
| $^{228}$Ac | 89 | 139 | 228.0310211(27) | 6.15(2) h | 3+ |
| $^{229}$Ac | 89 | 140 | 229.03302(4) | 62.7(5) min | (3/2+) |
| $^{230}$Ac | 89 | 141 | 230.03629(32) | 122(3) s | (1+) |
| $^{231}$Ac | 89 | 142 | 231.03856(11) | 7.5(1) min | (1/2+) |
| $^{232}$Ac | 89 | 143 | 232.04203(11) | 119(5) s | (1+) |
| $^{233}$Ac | 89 | 144 | 233.04455(32)# | 145(10) s | (1/2+) |
| $^{234}$Ac | 89 | 145 | 234.04842(43)# | 44(7) s | |
| $^{235}$Ac | 89 | 146 | 235.05123(38)# | 40# s | 1/2+# |
| $^{236}$Ac | 89 | 147 | 236.05530(54)# | 2# min | |

### Notes

* Els valors marcats amb # no estan derivats únicament de dades experimentals, sinó que en part es basen en tendències sistemàtiques. Els espins amb arguments d'assignació febles es troben entre parèntesis.
* Les incerteses es troben en forma concisa entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors d'incertesa indiquen una desviació estàndard, tret de la composició isotòpica i la massa atòmica estàndard de la IUPAC, que utilitzen incerteses expandides.

## Referències

* ↑ Van Nostrand's Encyclopedia of Chemistry. Wylie-Interscience, 2005, p. 332. 0-471-61525-0. «Chemical Elements»
* Masses isotòpiques de l'Ame2003 Atomic Mass Evaluation Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Composicions isotòpiques i masses atòmiques estàndard de Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Semivida, espín i dades d'isomers triades d'aquestes fonts:
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops del radi | Isòtops de l'actini | Isòtops del tori |