OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# OMX Helsinki 25

L'OMX Helsinki 25 (OMXH25) és el principal índex borsari de la Borsa de Hèlsinki a Finlàndia.

## Components

Actualment (1 d'agost del 2007), les 25 empreses que componen l'índex són les següents:
| Amer Sports Cargotec Elisa Fortum Kesko | KONE Konecranes Metso M-real Neste Oil | Nokia Nokian Renkaat Nordea Outokumpu Outotec | Rautaruukki Sampo Sanoma WSOY Stora Enso TeliaSonera | TietoEnator UPM Uponor Wärtsilä YIT |
# ONDA (Marroc)

ONDA són les sigles de l'Office National Des Aéroports (àrab: المكتب الوطني للمطارات, al-Maktab al-Waṭanī li-l-Maṭārāt), l'autoritat controladora aeroportuària del Marroc. La seu de la companyia es troba a l'Aeroport Internacional Mohammed V de Casablanca.

## Història

ONDA es va establir al juliol de 1990 sota llei parlamentària 14-89. Abans d'això, els aeroports del Marroc eren administrats pel Ministeri de Transports del Marroc. Un any més tard, ONDA va inaugurar l'Aeroport d'Al Massira a Agadir. El 15 de setembre de 2003, Abdelhanine Benallou, va ser nomenat nou director general d'ONDA.
Encara que Marroc té xifres d'accidents d'aviació, el nombre d'incidents greus amb víctimes mortals directament relacionades amb un aeroport (aproximació, enlairament o accidents de terra) són molt baixos. El nombre total d'accidents amb víctimes mortals al Marroc ha estat de 19, del que resulten 792 morts. Els mateixos números per a esdeveniments directament relacionats amb els aeroports són 5 resp. 171. La majoria dels incidents relacionats amb l'aeroport són des de fa molt de temps, l'últim incident és de 1986.

## Fites

* L'aeroport de Menara a Marràqueix va celebrar l'arribada del passatger dos milions el 23 de novembre de 2005.
* L'aeroport d'Agadir-Al Massira a Agadir va obtenir el certificat ISO 9001/2000 el 16 de desembre de 2005.

## Associacions i acords

ONDA va ajudar en la supervisió de la construcció de l'Aeroport Internacional Yasser Arafat, amb el que s'ha agermanat l'Aeroport Internacional Mohammed V. També va organitzar programes de capacitació per a enginyers palestins al Marroc el 1997 pocs mesos abans de la inauguració de l'aeroport de Gaza al desembre de 1998.
El 12 de març de 2003 ONDA va signar un acord d'associació amb Aeroport de Niça-Costa Blava, Niça, França.

## Salon Convives de Marque

Sota el nom Salon Convives de Marque ONDA ofereix serveis de sala VIP en alguns dels aeroports que gestiona. Els serveis oferts inclouen l'accés a la sala VIP, assistència durant el check-in, recuperació d'equipatge, embarcament i assistència en les "formalitats" (control de passaports, seguretat, etc.) (prioritat d'embarcament).
El servei VIP no està vinculat a cap línia aèria específicament: qualsevol persona pot sol·licitar l'afiliació. Actualment el servei VIP és ofert als aeroports següents: Mohammed V (Casablanca), Rabat-Salé, Fes-Saïss, Agadir, Marràqueix i Tànger. L'accés al Servei VIP poden ser comprat per individus (18.000 dírhams), parelles (24.000 Dh) i empreses i organitzacions (60.000 Dh + 150 Dh per usuari).

## Referències

* ↑ Xifres dels informes d'Aviation Saf. database. Morocco. Retrieved July 27, 2008
* ↑ Incidents relacionats amb aeroports de la mateixa font. Només s'hi compten els accidents des de 1950 i només quan es relacionen directament amb els aeroports del Marroc (APR, Init clb etc).
* ↑ ONDA website on Services, (French), Retrieved 17 March 2012
* ↑ Application form Arxivat 2012-05-30 a Wayback Machine., Retrieved 17 March 2012

## Enllaços externs

* ONDA Arxivat 2012-01-07 a Wayback Machine.
* Web oficial d'ONDA Arxivat 2012-02-20 a Wayback Machine. (àrab)
* Web oficial d'ONDA (francès)
# OSHWA

L'Associació de maquinari de codi obert (amb acrònim anglès OSHWA) és una organització sense ànim de lucre que defensa el maquinari de codi obert. Pretén actuar com a centre d'activitats de maquinari de codi obert de tot tipus, alhora que coopera activament amb altres iniciatives com la Llicència de maquinari obert TAPR, els grups de desenvolupament de codi obert al CERN i l'Open Source Initiative (OSI). També ha estat actiu en la promoció de la diversitat i la terminologia inclusiva dins del moviment del maquinari de codi obert.
L'OSHWA es va establir com a organització el juny de 2012 per l'enginyera Alicia Gibb, que havia estat treballant a l'Open Hardware Summit durant els estudis de postgrau. Després d'un cert debat sobre la marca amb l'OSI, l'any 2012 l'OSHWA i l'OSI van signar un acord de coexistència.
L'Open Source Hardware Summit és la trobada anual organitzada per OSHWA per a la comunitat de maquinari obert que té lloc en un lloc diferent cada any. La cimera inclou presentacions de projectes i desenvolupaments dins del camp del maquinari obert per part d'una àmplia gamma de ponents. OSHWA ofereix la beca Ada Lovelace que cobreix els costos de la cimera per animar les dones, LGBTA+ i/o altres minories a participar activament en la tecnologia oberta.
El 2016, OSHWA va anunciar el seu programa de certificació per a maquinari de codi obert a l'Open Hardware Summit de Portland, Oregon. La certificació pretén oferir un procés senzill als productors de maquinari obert per indicar que els seus productes compleixen un estàndard uniforme i ben definit per al compliment de codi obert.

## Referències

* ↑ «What Is Open Source Hardware And Why Should You Care?» (en anglès). fossbytes.com, 15-10-2016.
* ↑ Pearce, Joshua. «Rehab Addict's Nicole Curtis and Hackers Agree : Open Hardware Rules» (en anglès). Huffington Post, 02-10-2016.
* ↑ «A Resolution to Redefine SPI Signal Names» (en anglès). Open Source Hardware Association. [Consulta: 4 octubre 2021].
* ↑ James, LeeLee. «How to Write a Code of Conduct» (en anglès). Open Source Hardware Association.
* ↑ Gibb, Alicia. «The Evolving Aspects of a Welcoming Community» (en anglès). Open Source Hardware Association.
* ↑ «Founder of Open Source Hardware Association shares her story» (en anglès). Opensource.com.
* ↑ «When two (open source) worlds collide - Inspect-a-Gadget» (en anglès). ComputerWeekly.
* ↑ «OSI and OSHWA Sign Agreement» (en anglès). Open Source Initiative. Arxivat de l'original el 2023-01-30. [Consulta: 30 gener 2023].
* ↑ «The people, talks, and swag of Open Hardware Summit». , 10-10-2016.
* ↑ «Ada Lovelace Fellowship» (en anglès). Open Source Hardware Association. [Consulta: 19 abril 2017].
* ↑ «Open Source Hardware Certification» (en anglès). Hackaday.
* ↑ «Requirements for Certification» (en anglès). Open Source Hardware Certification. Open Source Hardware Association. [Consulta: 19 abril 2017].
# Michel Aoun

Michel Naim Aoun (àrab: ميشال عون, Mixāl ʿŪn) (Haret Hreik, Líban, 19 de febrer de 1935) és un polític i antic comandant libanès, president del Líban del 31 d'octubre del 2016 fins al 30 d'octubre del 2022. Va ser primer ministre del Líban entre el 22 de setembre de 1988 i el 13 d'octubre de 1990.

## Biografia

Al setembre de 1988, el llavors president Amin Gemayel va nomenar Aoun al capdavant d'un govern militar que liderés el país, i aquest va declarar la Guerra d'Alliberament contra les forces de l'exèrcit sirià el 14 de març de 1989, es va oposar a l'Acord de Taif que no donava un termini per a la retirada de les tropes sirianes, es va negar a reconèixer els presidents recentment elegits René Moawad i Elias Hrawi, es va enfrontar amb les Forces libaneses dirigides per Samir Geagea i va sobreviure a un intent d'assassinat el 12 d'octubre de 1990. El 13 d'octubre, les forces sirianes van llançar una operació decisiva contra Aoun, envaint els seus reductes, inclòs el Palau Presidencial de Baabda i matant centenars de soldats i civils libanesos. Aoun va fugir a l'ambaixada francesa a Beirut on va declarar la seva rendició i més tard se li va concedir asil a França on va viure a l'exili durant 15 anys. A l'exili va fundar i liderar el partit Moviment Patriòtic Lliure.
Va retornar de l'exili el maig de 2005, onze dies després de la retirada de les tropes sirianes del Líban causada per la Revolució dels Cedres.
El 2006 el Moviment Patriòtic Lliure de Michel Aoun va arribar a un acord amb Hassan Nasral·là, líder de Hezbol·là per unir-se a l'Aliança 8 de març pel seu antagonisme al govern de Fouad Siniora.

## Referències

* ↑ Mroue, Bassem; Sewell, Abby. «Lebanon president leaves with no replacement, crisis deepens» (en anglès). Associated Press, 30-10-2022. [Consulta: 15 juny 2023].
* ↑ «Líbano elige presidente a Michel Aoun tras más de dos años de vacío de poder» (en castellà). La Vanguardia, 31-10-2016. [Consulta: 2 març 2025].
* 1 2 «Profile: Michel Aoun», 13-06-2005. [Consulta: 18 maig 2008].
* ↑ Gambill, Gary C. «The Syrian Occupation of Lebanon» (en anglès), 13-05-2003. [Consulta: 18 maig 2008].
* ↑ «Aoun and Hezbollah, unlikely allies» (en anglès). France 24, 05-06-2009. [Consulta: 1r febrer 2025].
# Obaga Fosca

L'Obaga Fosca és una obaga del terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme de Claverol, al Pallars Jussà. Es troba en territori de l'antic enclavament dels Masos de Baiarri.
Està situada a la part oriental de l'enclavament, a l'esquerra de la llau de Perauba, al sud-est de la Roqueta i de l'Obaga de Barrera, al nord-est del Serrat Pelat, al nord de la Solana de l'Extrem i al sud-oest de l'Obaga de Castilló.
# Obaga de Costes

L'Obaga de Costes, és una obaga del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Toralla i Serradell, en el territori del poble de Serradell.
Està situada al vessant meridional de l'extrem de llevant de la Muntanya de Sant Aleix, a l'esquerra del barranc de les Boïgues. És al nord-oest de l'extrem de ponent del Serrat del Ban, just al nord del paratge de Boïgues.
# Obaga de Gallinova

L'Obaga de Gallinova és una obaga i una partida rural del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en territori de l'antic poble d'Herba-savina.
Està situada al sud d'Herba-savina, en tot el vessant nord del Gallinova, a l'extrem occidental de la Serra de Carreu.
Consta de 215,8050 hectàrees de pastures, matolls i terres improductives.

## Referències

* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 14 juliol 2010].
# Era de Tardà

L'Era de Tardà és un paratge del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori que havia estat de l'antiga caseria dels Masos de la Coma.
Està situat a ponent de la Coma d'Orient i a llevant de Perauba, al nord-oest del paratge de Sant Andreu. És a la carena que davalla cap al nord-oest de la Serra del Pi i de les Roques de Sant Andreu.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Obaga de Montpedrós

L'Obaga de Montpedrós és una obaga del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori que havia estat de l'antic poble de Segan.
Es troba a llevant d'Hortoneda, al vessant occidental del Montpedrós, al nord-oest de les Bordes de Segan. És a migdia de la Solana de la Font de Montsor i a llevant de lo Solanell.
# Tulcea

Tulcea (en búlgar, rus, i en ucraïnès: Тулча, Tultxa; en turc: Hora-Tepé o Tolçu) és una ciutat amb estatus de municipiu a Dobruja (Romania). És la capital del comtat (districte) de Tulcea. Situada a la vora del riu Danubi, més exactament l'afluent Tulcea que es divideix en el Sant Jordi i Sulina. Al 2011 tenia 73.707 habitants.

## Història

Ovidi ho va narrar a Epistulae exPonto, i deia que el seu nom procedia del seu fundador, els dacis anomenats "Carpyus Aegyssus".
Al segle i, Aegyssos/Aegyssus va ser conquistat pels romans, que havien d'establir una base per a la flota romana que defensés la frontera del nord-est de l'imperi, consolidant-lo amb muralles i torres altes (les ruïnes de defensa segueixen sent visibles).
Llavors va ser governada per l'Imperi Romà d'Orient (segles IV i VI), per l'Imperi Búlgar (678-c.1000; 1185-segle xiv), per Gènova (segles X- xiii), i va formar part del govern local de Dobruja de Balik (Balica), Dobrotitsa (Dobrotici), i, per un espai breu de temps després de 1390, governada pel príncep Mircea cel Batrân de Valaquia.
Al 1416 va ser conquistada per l'Imperi Otomà, i concedida a Romania, juntament amb la resta de Dobruja, al 1878. Al voltant del 1848, Tulcea seguia sent una ciutat petita de la drassana, sent-li concedit l'status de ciutat al 1860, quan es va convertir en capital de la província.

## Geografia

El Delta del Danubi ocupa la major part de la província, sent actualment la Reserva de la Biosfera més gran de la UE. Existeix una gran quantitat d'aus, entre elles una espècie de pelicà (que figura en l'escut del Delta). L'activitat principal és la pesca, i existeix la drassana d'Aker que ocupa a gran part de la població.

## Demografia

Segons el cens del 2002, Tulcea té una població de 99.875 habitants, el 92,3 % dels quals són romanesos. Els grups significatius de la minoria inclouen als russos lipovans (sobre un 3,4 % de la població total), i als turcs (1,4 %).

## Personatges importants

* Dimitar Petkow, Primer ministre búlgar
* Grigore Moisil, matemàtic
* Tora Vasilescu, actriu
* Virginia Mirea, actriu
* Crinera Antonescu, diputat
* Traian Cosovei, escriptor
* Stefan Karadzha, Revolucionari búlgar

## Referències

* ↑ Theophanes, ibid., p.357-358
* ↑ Nicephorus, ibid., p.34
* ↑ Laiou, A. E. Constantinople and the Latins (Foreign Policy of Andronicus II, 1282-1328). Cambridge, Mass., 1972.
* ↑ Brâtianu, G. I. à Cetatea Albă (Akkerman) au debut du XIVeme siècle-Byz, 2, 1926, 153-168
# Portada/efemèride març 18

Adrienne Bolland
« 17 de març · 18 de març · 19 de març »
# Església parroquial de la Mare de Déu de l'Esperança (Teresa)

L'església parroquial Mare de Déu de l'Esperança, en Teresa, a la comarca de l'Alt Palància, és un lloc de culte declarat de manera genèrica Bé de Rellevància Local, en la categoria de Monument d'interès local, segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007), amb codi autonòmic 12.07.110-001.

## Descripció

Es tracta d'un temple pertanyent a la Diòcesi de Sogorb-Castelló, en concret a l'arxiprestat de Sant Antoni Abat, amb seu a Xèrica.
L'edifici és del segle xvi. Construït seguint les pautes de l'estil manierista amb les variants d'aquesta comarca, utilitza com a materials maçoneria i cadirat, i presenta una façana que s'estructura en costat de l'epístola, en el qual se situen tant l'accés al temple, que es realitza després de pujar una doble escalinata, com la torre campanar.
La planta presenta una sola nau, amb capelles, de menor altura que la central, entre els contraforts, i coberta interiorment acabada, en nau, capella major, presbiteri i capelles laterals, en Volta de creueria. També presenta sagristia i baix cor (amb front rebaixat) amb coberta plana en tots dos casos. En la seva disposició es distingeixen tres crugies.
Durant la guerra del 36 el temple va sofrir greus desperfectes, la qual cosa va fer necessària la seva reconstrucció gairebé total, que va ser duta a terme pel Servei Nacional de Regions Devastades i Reparacions, per la qual cosa del temple original tan solament queda el primer tram de l'església i el talús que es va construir per igualar el terreny de la plaça amb la construcció.
Externament es troba adossada per la part de l'absis a altres edificis, i es pot observar la presència d'un ràfec de teules ceràmiques decorat amb mènsules del mateix material.
La façana, que com hem dit anteriorment està en un lateral de l'edifici, presenta una portada de tipus pòrtic (amb coberta en forma de volta de canó i de major altura que les capelles situades entre els contraforts), en el qual es distingeixen una portada en forma de retaule renaixentista, d'una porta de dues fulles de fusta folrades de plaques metàl·liques; emmarcada per pilastres compostes de fust acanalat, amb arquitrau llis i una fornícula de triangular frontó i decoracions esfèriques. A més, a l'esquerra de la portada pot veure's un rellotge de sol.
Aquest lateral en el qual es presenta la façana és on es troba la torre campanar, de fàbrica, igual que la resta del temple, de maçoneria i carreu; presenta quatre cossos (en el qual el primer presenta forma de talús) i rematada.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/detalles_brl.asp?
* ↑ http://www.obsegorbecastellon.es/parroquias/PaginaParroquia.php?idparroquia=131 Arxivat 2015-12-22 a Wayback Machine.
* 1 2 Panfleto publicitario del Centro de Dinamización Turística de la Mancomunidad Alto Palancia.
# Obaga de Sacoberta

L'Obaga de Sacoberta és una obaga del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori que havia estat de l'antic poble de Perauba. És un dels multiples topònims que ha mantingut l'accent salat.
Es troba a llevant d'Hortoneda, a molta distància, a l'esquerra de la llau de la Solana de Palles, a migdia de la Solana de Palles i al sud-oest del Pletiu de la Solana de Palles.

## Referències

* ↑ Caldentey, Jordi «La catalanitat de l’article salat». dBalears, 24-04-2014.
* ↑ «mapa (cal fer un pas d'aproximació)». Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Obaga de la Borda

L'Obaga de la Borda, és una obaga del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà, en territori del poble de la Rua.
Està situada al sud de Faidella, al sud-est del Tros del Boix, a ponent de Can Miquel de la Borda i al nord de les Solanes.

## Etimologia

Com molts altres, aquest topònim és romànic i de caràcter descriptiu. Es refereix a una obaga on hi havia una borda. Es refereix a l'actual masia de Can Miquel de la Borda, que anteriorment fou una construcció d'habitatge tan sols estacional.
# Nampeyo

Nampeyo (Hano, Reserva Hopi, Arizona, 1859 - 1942) va ser la més gran terrissaire no sols d'ètnia hopi sinó també de tots els nadius de la cultura pueblo. El seu nom en tewa, Num-pa-yu, volia dir "serp que no mossega". No se sap gaire sobre la seva joventut, era filla de grangers i aviat guanyà fama de bona terrissaire tradicional hopi mercè que el seu marit treballà per a uns arqueòlegs. Des del 1875 aquesta terrissa fou adquirida pels blancs, i des del 1896 enviada a la Smithsonian Institution. També participà amb la seva obra a l'exposició de Chicago del 1910, cosa que li donà fama internacional. Continuà fent pots per als turistes que visitaven la reserva fins a la seva mort, malgrat quedar-se cega el 1924.

## Enllaços externs

* Mostra del treball de Nampeyo Arxivat 2007-01-03 a Wayback Machine.
# Obagot del Móra

L'Obagot del Móra, és un indret del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Està situat al sud de la vila d'Abella de la Conca, A l'esquerra del barranc de Fonguera, en el costat de ponent del Cap del Pla. Aquest obagot, característic pels talussos de terra fina vermellosa que es van desfent amb les pluges, és a la dreta de la Carretera d'Abella de la Conca, en direcció a aquesta vila, just abans de travessar el pont damunt del barranc de Fonguera.

## Etimologia

Es tracta d'una obaga petita i fosca, pertanyent a la casa dels Móra. És, per tant, un topònim romànic descriptiu.
# Observatori Astronòmic Teyler

L'Observatori Astronòmic Teyler (en neerlandès, Teylers Sterrenwacht) és un observatori astronòmic al sostre de la Sala Ovalada del Museu Teyler de Haarlem.
L'observatori va ser construït com a proposta de Jacobus Barnaart (1726-1780), un dels cinc primers directors de la Fundació Teyler, responsable d'administrar part de l'herència de Pieter Teyler van der Hulst seguint la seva voluntat. Barnaart tenia un gran interès en l'astronomia i volia construir un observatori astronòmic al sostre de la Sala Ovalada, però el sostre era de fusta, material que transfereix en excés les vibracions i impedeix efectuar observacions fiables i precises. Així que, s'hi va construir un belvedere —un mirador per contemplar el panorama— en el seu lloc.
Fins al 1817, l'observatori tenia una cambra obscura, que va ser utilitzat per a dibuixar la vista contemplada des del belvedere. Tot i que no ha sobreviscut cap dibuix, els arxius del Museu Teyler tenen proves que Vincent Jansz. van der Vinne (1736-1811) va rebre 86 florins neerlandesos «per pintar les parets i el sostre de la cúpula». Aquesta no va ser l'única obra d'art dels primers observadors astronòmics, ja que al terrat de la primera escala hi ha un gerro lliurat per Jan Woortman el 1781 que, encara que va perdre, es pot apreciar a la pintura del pati interior de la Fundatiehuis de Wybrand Hendriks. El got va ser la marca registrada de Teyler, i és visible a la part superior del generador electroestàtic Van Marum també. Posteriorment es va construir un nou observatori al jardí, que més tard va ser utilitzat com a estudi pel conservador Jan van Borssum Buisman.
La col·lecció del gabinet de físics del Museu Teyler conté diversos telescopis i altres instruments emprats. Actualment l'observatori no es pot utilitzar per a calcular mesures precises, tot i que continua utilitzant-se per a observacions manuals.

## Galeria d'imatges

* Pati interior de la Fundatiehuis, Haarlem (Wybrand Hendriks, ca. 1800). Els visitants del museu utilitzant l'observatori per veure les vistes de Haarlem i els seus voltants.
* Disseny d'un observatori al sostre de la Sala Ovalada del Museu Teyler (Leendert Viervant; dibuix, 498 x 374 mm.)

## Referències i notes

* 1 2 «Observatori Astronòmic Teyler» (en neerlandès). Museu Teyler. Arxivat de l'original el 2014-07-18. [Consulta: 26 març 2012].
* 1 2 3 Teyler 1778-1978. Studies en bijdragen over Teylers Stichting naar aanleiding van het tweede eeuwfeest (en neerlandès), 1978, p. 189.
* ↑ «Fotografia de la retirada de l'escala en ple període de restauració» (en neerlandès). Teyler Net, 08-09-2011. Arxivat de l'original el 2011-10-03. [Consulta: 26 març 2012].
# Observatori Astronòmic de Castelltallat

L'Observatori Astronòmic de Castelltallat és un observatori astronòmic inaugurat l'any 2004, està situat a la serra de Castelltallat al municipi de Sant Mateu de Bages sobre un turó a 911 metres d'altitud, on també hi ha les ruïnes del castell de Montedono que té el seu origen al segle VII.
El lloc és l'ideal per situar aquest aparell que ens apropa al cel. Té una cúpula de 5,25 metres de diàmetre i un telescopi de 420mm de diàmetre, que permet l'observació de les estrelles, les nebuloses i les galàxies de l'univers. S'ofereixen activitats, tant de dia com de nit, per conèixer el món de l'astronomia. L'observatori també té una funció educativa, dirigida als escolars, i constitueix un centre astronòmic de referència a tot Catalunya.

## Referències

* ↑ Turisme a prop de Barcelona. Diputació de Barcelona, 2007.

## Vegeu també

* Serrat de l'Àliga (Sant Mateu de Bages)

## Enllaços externs

* http://www.observatoricastelltallat.com