# 30 de maig

El 30 de maig és el cent cinquantè dia de l'any del calendari gregorià i el cent cinquanta-unè en els anys de traspàs. Queden 215 dies per a finalitzar l'any.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 1640, Montiró, Principat de Catalunya: els terços de Felip IV destrueixen la vila.
* 1840 - Morella (Ports): els carlins es rendeixen al final del setge de Morella de 1840 i s'ofereixen com a presoners de guerra durant la Primera Guerra Carlina.
* 1843, Catalunya: Començant al Camp de Tarragona, s'hi esdevé una conspiració contra el govern del general Espartero en la qual participa el general Prim.
* 1956, Barcelona, Barcelonès: tal com consta en el colofó de l'obra, s'enllesteix la publicació de la Gramàtica catalana de Pompeu Fabra a cura de Joan Coromines, coneguda també com la Gramàtica "pòstuma".
* 1987, Catalunya: s'emet a TV3 l'últim episodi de les aventures d'Oliana Molls.
* 2010, Sabadell, Vallès Occidental: se celebra la Consulta sobre la independència de Catalunya, és la primera ciutat amb més de 200.000 habitants que la realitza.
* 2015, Barcelona: tanca la llibreria La Hormiga de Oro, una de les més antigues de la ciutat.
* 2015, Barcelona: el Camp Nou viu una xiulada històrica a l'himne d'Espanya abans de l'inici de la final de la copa del Rei de futbol, disputada entre el FC Barcelona i l'Athletic de Bilbao. La xiulada és considerada com la més sonora de la història.

### Resta del món

* 1588: El darrer vaixell de l'Armada Invencible salpa de Lisboa cap al Canal de la Mànega.
* 1631, Castell de Fontainebleau, Regne de França: és signat el Tractat de Fontainebleau entre Maximilià I de Baviera i el Cardenal Richelieu
* 1814: Signatura del Tractat de París. Napoleó Bonaparte és enviat a l'exili a l'illa d'Elba.
* 1866, Praga (Imperi Austrohongarès): estrena de La núvia venuda, òpera còmica en tres actes del compositor txec Bedřich Smetana, amb llibret de Karel Sabina, al Teatre Provisional de Praga.
* 1871: Cau la Comuna de París.
* 1909, Milà (Itàlia): l'italià Luigi Ganna guanya la primera edició del Giro d’Itàlia.
* 1913: se signa el Tractat de Londres, que posa fi a la Primera Guerra Balcànica.
* 1971, EUA: La NASA llança la missió espacial Mariner 9
* 1982: Espanya ingressa a l'OTAN.
* 1990: Franjo Tuđman esdevé President de Croàcia.
* 1995, París (França): inauguració del nou edifici de la Biblioteca Nacional de França, amb projecte de Dominique Perrault.
* 1996: Andreu de York es divorcia de Sarah Ferguson.
* 1998: El terratrèmol de 6.5 Mw afecta la Província de Takhar, l'Afganistan provocant la mort d'entre 4.000 i 4,500 habitants.
* 2003, Nova York, (EUA): procedent de París hi arriba el darrer avió Concorde en servei d'Air France. Els de British Airways deixaran de volar el 25 d'octubre del mateix any.

## Naixements
### Països Catalans

* 1866 - Cadaquésː Lidia de Cadaqués, hostalera de Cadaqués, mitificada per artistes com d'Ors o Dalí (m. 1946).
* 1873 - Barcelona: Josep Falp i Plana, metge i escriptor català, que va fundar la Lliga Vegetariana de Catalunya (m. 1913).
* 1920 - Barcelona: Antoni Maria Badia i Margarit, filòleg i lingüista català (m. 2014).
* 1943 - Barcelona: Narcís Serra i Serra, polític i economista català.
* 1947 - Beniopa, la Safor: Josep Piera i Rubió, escriptor i traductor valencià.
* 1948 - Barcelona: Salvador Puig i Antich, activista autònom català, executat pel règim franquista (m. 1974).
* 1951 - Sedaví (l'Horta Sud): Ferran Torrent i Llorca, escriptor i periodista valencià.
* 1969 - Barcelona: Eva Piquer i Vinent, escriptora, periodista i professora catalana.
* 1973 - Barcelonaː Marina Garcés, filòsofa i assagista catalana.
* 1977 - Palafollsː Carme Fenoll i Clarabuch, bibliotecària catalana, que fou cap del Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya.

### Resta del món

* 1524, Istanbul, Imperi Otomà: Selim II, soldà de l'Imperi Otomà des de 1566 fins al 1574 (m. 1574).
* 1814, Priamúkhino, Imperi Rus: Mikhaïl Bakunin, anarquista rus (m. 1876).
* 1834, Dendermonde, Flandes: Emmanuel Hiel, poeta i escriptor flamenc (m. 1899).
* 1845, Torí, Regne de Sardenya-Piemont: Amadeu I d'Espanya, aristòcrata italià (m. 1890).
* 1868, Parísː Camille du Gast, celebritat francesa, pionera de l'automobilisme femení (m. 1942).
* 1879, Londres, Anglaterra: Vanessa Bell, pintora i interiorista anglesa, part del grup de Bloomsbury (m. 1961).
* 1880, Madrid (Espanya): Joaquín Fanjul Goñi, militar d'infanteria i advocat espanyol. Veterà de les campanyes de Cuba i Marroc (m. 1936).
* 1895, Budapest, Hongriaː Jelly d'Aranyi, compositora i violinista hongaresa nacionalitzada anglesa (m. 1966).
* 1899, Brooklyn, Nova York, Estats Units: Irving Thalberg, productor de cinema estatunidenc (m. 1936).
* 1907,
** Allegre, Haute-Loiraː Germaine Tillion, etnòloga francesa, membre de la resistència francesa (m. 2008).
** Hannover, Alemanyaː Elly Beinhorn, aviadora alemanya pionera (m. 2007).
* 1908,
** Norrköping, Suècia: Hannes Alfvén, astrònom i físic suec, Premi Nobel de Física de l'any 1970 (m. 1995).
** Sant Petersburgː Marina Semjonova, ballarina soviètica, la primera prima ballerina formada en aquest país (m. 2010).
** San Francisco, Califòrnia (EUA): Melvin Jerome "Mel Blanc" va ser un actor de doblatge i comediant estatunidenc (m. 1989).
* 1912, Marianglas, Gal·les: Hugh Griffith, actor gal·lès (m. 1980).
* 1912, Nova York, EUA: Julius Axelrod, bioquímic nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1970 (m. 2004).
* 1928, Ixelles: Agnès Varda, directora de cinema belga (m. 2019).
* 1931, Rigaː Vizma Belševica, poeta, escriptora i traductora letona nominada al premi Nobel de literatura (m. 2005).
* 1932, Houston, Texasː Pauline Oliveros, compositora americana, acordionista i pionera de la música electrònica (m. 2016).
* 1934, Listvianka, Unió Soviètica: Aleksei Leónov, cosmonauta soviètic que va fer el primer passeig espacial el 18 de març de 1965 (m. 2019).
* 1941, Gènovaː Marisa Solinas, actriu i cantant italiana (m. 2019).
* 1955, Little Falls, Minnesota (EUA): Brian Kobilka, científic estatunidenc, Premi Nobel de Química de l'any 2012.
* 1969, Las Palmas de Gran Canaria, Espanya: Mònica López, actriu catalana.
* 1975, Wausau, Wisconsin, Estats Unitsː Marissa Mayer, enginyera en informàtica i directiva estatunidenca.
* 1985, Budapest, Hongria: Krisztián Vadócz, futbolista hongarès.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 1898 - Barcelona: Heribert Mariezcurrena i Corrons, gravador i fotògraf català (n. 1847).
* 1924 - París: Amélie Beaury-Saurel, pintora catalana de pares francesos (n. 1849).
* 1978 - Barcelona: Josep Gonzalvo i Falcon, conegut com a Gonzalvo II, futbolista i entrenador.
* 2016 -
** Girona: Manuel Costa-Pau i Garriga, escriptor, professor, editor, traductor i pensador català. (n. 1936).
** Barcelonaː Josefina Peraire, poetessa, ceramista i escultora catalana (n. 1947).

### Resta del món

* 727 - Tervuren: Hubert de Lieja, bisbe de Lieja de 705 a 727.
* 1252, Sevilla, Regne de Castella: Ferran III de Castella, dit el Sant, rei de Castella (1217-1252) i de Lleó (1230-1252) (n. 1199).
* 1416 - Constança (Alemanya): Jeroni de Praga mor cremat per heretge (n. 1365).
* 1431 - Rouen (Regne de França): Joana d'Arc, heroïna francesa de la Guerra dels Cent Anys (n. 1412).
* 1574 - Castell de Vincennes, París (Regne de França): Carles IX de França, duc d'Orleans i rei de França (n. 1550).
* 1593 - Deptford (Anglaterra): Christopher Marlowe, dramaturg, poeta i traductor de l'època elisabetiana (n. 1564).
* 1640 - Anvers (Països Baixos): Peter Paul Rubens, pintor barroc de l'escola flamenca (n. 1577).
* 1744 - Twickenham (Anglaterra): Alexander Pope, poeta anglès (n. 1688).
* 1778 - París: Voltaire, escriptor i filòsof francès (n. 1694).
* 1840 - Londresː Mary Monckton, comtessa de Cork i Orrery i agent literària anglo-irlandesa (n.1746).
* 1901 - París (França): Théodore-Joseph Boudet de Puymaigre, folklorista i historiador de la literatura francès (n. 1816).
* 1934 - Tòquio (Japó): Tōgō Heihachirō, almirall japonès (n. 1847).
* 1943 - Mèxic: Jaume Aiguader i Miró, metge i polític català (n. 1882).
* 1951 - New Haven, Conneticut (EUA): Hermann Broch, escriptor austríac, un dels millors renovadors de la narrativa en llengua alemanya (n. 1886).
* 1960 - Peredelkino, URSS: Borís Pasternak, escriptor rus, Premi Nobel de Literatura 1958 (que refusà) (n. 1890).
* 1961 - San Cristóbal (República Dominicana) Rafael Leónidas Trujillo Molina, militar i President la República Dominicana (1930-61) (n. 1891).
* 1967 - Laconia (N. Hampshire, EUA): Claude Rains, actor britànic (n. 1889).
* 1989 - Nova Yorkː Zinka Milanov, soprano croata (n. 1906).
* 1993 - Birmingham, Alabama (EUA): Sun Ra (Herman Sonny Blount) músic de jazz nord-americà. Figura destacada de l'avantguarda jazzística (n. 1914).
* 1994 - Madrid (Espanya): Juan Carlos Onetti Borges, escriptor i periodista uruguaià (n. 1909).
* 1995 - Alcobendas (Espanya): Antonio González Flores, actor, compositor i cantant espanyol, fill de Lola Flores i del Pescaílla (n. 1961).
* 2006 - Tòquio (Japó): Shohei Imamura, guanyador dues vegades de la Palma d'Or al festival de Canes.
* 2009 -Rehobot, Israel: Ephraim Katzir, quart President d'Israel (n. 1916).
* 2010 - Madrid (Espanya): Josep Manuel Casas i Torres, geògraf valencià (n. 1916).
* 2011 - Nova York, EUAː Rosalyn Yalow, física i professora universitària, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1977 (n. 1921).
* 2012 - Cambridge, Cambridgeshire, Anglaterra: Sir Andrew Fielding Huxley, metge, biofísic i professor universitari anglès guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1963 (n. 1917).
* 2013 - Nova Delhi, Índia: Vina Mazumdar, acadèmica, feminista pionera en els estudis de les dones a l'Índia i figura destacada del moviment de dones en la postindependència (n. 1927).
* 2015 - Londres, Julie Harris, sastressa anglesa que treballà per al cinema; obtingué un Oscar al millor vestuari (n. 1921).
* 2024 - Morón, Algentina: Nora Morales de Cortiñas, psicòloga, militant dels drets humans i cofundadora de Madres de la Plaza de Mayo (n. 1930).

## Festes i commemoracions
### Santoral
#### Església Catòlica

* Sants al Martirologi romà (2011): Ferran III de Castella, rei; Hubert de Lieja, bisbe; Joana d'Arc, verge; Gaví, Protus i Genar de Porto Torres, màrtirs; Basili i Emèlia de Cesarea, pares; Anastasi de Pavia, bisbe; Dinfna de Gheel, màrtir; Luke Kirby, màrtir; Maties Kalemba, màrtir; Giuseppe Marello, bisbe d'Acqui.
** Beats William Filby, Lawrence Johnson i Thomas Cottam i Wilima Scott i Richard Newport, màrtirs; Jeanne-Germaine Castang, clarissa; Carlo Liviero, bisbe i fundador de les Petites Esclaves del Sagrat Cor; Marta Anna Wiecka, Filla de la Caritat; Otto Neururer, màrtir; Pere Tarrés i Claret, prevere.
* Sants Restitut de Càller, bisbe i màrtir; Isaac de Constantinoble, monjo; Valstà de Bawburgh, sant llegendari.

#### Església Copta

* 22 Baixans: sant Andrònic de Pannònia.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari julià)

* Se celebren els corresponents al 12 de juny del calendari gregorià.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)

Corresponen als sants del 17 de maig del calendari julià litúrgic:
* Sants Andrònic de Pannònia, un dels Setanta deixebles, i Júnia; Esteve de Constantinoble, arquebisbe; Solocó, Pamfamer i Pamfaló de Calcedònia, màrtirs; Nectari i Teòfanes de Meteora, monjos; Eudòxia de Moscou, princesa; Atanasi el Jove, taumaturg de Criscianòpolis; translació de les relíquies de Sant Adrià d'Ondrusov, abat; repòs del just Jonàs d'Odessa (1924).

#### Església d'Anglaterra

Sants Josephine Butler, reformadora social (1906); Joana d'Arc, visionària (1431); Apolo Kivebulaya, prevere evangèlic en l'Àfrica Central (1933).

#### Església Episcopal dels Estats Units

Santa Joana d'Arc, mística i soldat.

## Referències

* ↑ Elliott, John Huxtable. La revolta catalana 1598-1640: un estudi sobre la decadència d'Espanya. Universitat de València, 2006, p.434. ISBN 843706344.
* ↑ «30 de maig». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 3 novembre 2011].
* ↑ González-Arnao Conde-Luque, Mariano. Los náufragos de la Armada invencible (en castellà). Dirección de Relaciones Exteriores, Ente Público RTVE, Servicio de Publicaciones, 1988, p.9. ISBN 8450577144.
* ↑ Chapman, Tim. The Congress of Vienna: origins, processes, and results (en anglès). Routledge, 1998, p.33. ISBN 0415179947.
* ↑ «Memòria de l'esport». L'Esportiu de Catalunya, 30-05-2023. [Consulta: 30 maig 2023].
* ↑ Padrosa Gorgot, Inés. «Noguer Sabà, Lidia». A: Diccionari Biogràfic de l'Alt Empordà. Diputació de Girona, 2009, p. 557-558. ISBN 978-84-96747-54-8 [Consulta: 31 octubre 2019].
* ↑ «Josep Falp i Plana | enciclopèdia.cat». [Consulta: 28 maig 2020].
* ↑ «Antoni Maria Badia i Margarit | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ «Josep Piera i Rubio | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ «Salvador Puig i Antich | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ «Ferran Torrent i Llorca | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ «Marina Garcés i Mascareñas | enciclopèdia.cat». [Consulta: 16 març 2020].
* ↑ «Currículum vitae de Carme Fenoll» (en castellà). Instituto Cervantes. [Consulta: 27 març 2022].
* ↑ «Selim II | Ottoman sultan» (en anglès). [Consulta: 16 maig 2020].
* ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
* ↑ «Amedèo Ferdinando Maria di Savoia, duca d'Aosta, re di Spagna nell'Enciclopedia Treccani» (en italià). [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Hilary Resteck & Casey Schuster. «Camille du Gast». The Henry Ford "Women in the Winners Circle Foundation. Arxivat de l'original el 8 juny 2015. [Consulta: 13 octubre 2014].
* ↑ Godayol, Pilar. Dones de Bloomsbury. Universitat Jaume I, 2006, p. 47-74. ISBN 978-84-8021-556-5.
* ↑ «Fanjul Goñi, Joaquín - Auñamendi Eusko Entziklopedia» (en castellà). [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ «Jelly d'Arányi». Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 30 març 2020].
* ↑ Marti, Octavi «Germaine Tillion, etnóloga» (en castellà). El País [Madrid], 22-04-2008. ISSN: 1134-6582.
* ↑ Naughton, Russell. «Elly Beinhorn-Rosemeyer (1907-), Pioneer Aviatrix» (en anglès). The Pioneers, 07-02-2009. Arxivat de l'original el 2009-02-07. [Consulta: 29 març 2022].
* ↑ «The Nobel Prize in Physics 1970» (en anglès americà). [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ «Marina Timofejevna Semjonova | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 abril 2020].
* ↑ «Mel Blanc | American entertainer» (en anglès). [Consulta: 10 juliol 2021].
* ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1970» (en anglès americà). [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ «Agnès Varda | enciclopèdia.cat». [Consulta: 4 març 2020].
* ↑ «Vizma Belševica» (en anglès). MPT. Modern Poetry in Translation. [Consulta: 22 març 2021].
* ↑ «Pauline Oliveros // 1959» (en anglès). Sisters with transistors. The pioneers. [Consulta: 13 gener 2021].
* ↑ «Aleksei Leonov | Soviet cosmonaut» (en anglès). [Consulta: 16 maig 2020].
* ↑ «Addio all'attrice Marisa Solinas» (en italià). [Consulta: 19 febrer 2019].
* ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 2012» (en anglès americà). [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ «Marissa Mayer, la mujer de hierro (pionera de Google, CEO de Yahoo, icono del Silicon Valley...)». Euroresidentes. ItyIs Siglo XXI, 17-05-2015. [Consulta: 3 març 2020].
* ↑ «Heribert Mariezcurrena i Corrons | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ «La Revue de Paris» (en francès), 01-09-1932. [Consulta: 27 abril 2020].
* ↑ «Manuel Costa-Pau i Garriga | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ Redacció «S'ha mort la poetessa Josefina Peraire, atropellada per un ciclista a Barcelona». Vilaweb, 31-05-2016.
* ↑ «Jerome Of Prague | Czech philosopher» (en anglès). [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - sainte Jeanne d'Arc dite la Pucelle d'Orléans» (en francès). [Consulta: 1r maig 2020].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Charles IX» (en francès). [Consulta: 1r maig 2020].
* ↑ «Christopher Marlowe | English writer» (en anglès). [Consulta: 31 maig 2020].
* ↑ Museo del Prado.. Rubens. Madrid: Museo nacional del Prado, 2010. ISBN 978-84-8480-211-2.
* ↑ «Alexander Pope | enciclopèdia.cat». [Consulta: 6 maig 2020].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - François Marie Arouet dit Voltaire» (en francès). [Consulta: 1r maig 2020].
* ↑ «Mary Monckton, countess of Cork and Orrery». Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 4 març 2020].
* ↑ «Théodor Joseph Boudet Puymaigre | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ «Heihachiro Togo | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ «Jaume Aiguader i Miró | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ «Hermann Broch | Austrian writer» (en anglès). [Consulta: 31 maig 2020].
* ↑ «The Nobel Prize in Literature 1958» (en anglès americà). [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ «Rafael Trujillo | president of Dominican Republic» (en anglès). [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ «Zinka Milanov | enciclopèdia.cat». [Consulta: 16 març 2020].
* ↑ «Sun Ra | Biography & Facts» (en anglès). [Consulta: 31 maig 2020].
* ↑ «Juan Carlos Onetti | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ «Antonio Flores | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 maig 2020].
* ↑ «Ephraim Katzir | president of Israel» (en anglès). [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ «Rosalyn Yalow | enciclopèdia.cat». [Consulta: 6 març 2020].
* ↑ «Sir Andrew Fielding Huxley | British physiologist» (en anglès). [Consulta: 31 maig 2020].
* ↑ «Designer Julie Harris dies at 94». Belfast Telegraph digital, 31-05-2015. ISSN: 0307-1235.
* ↑ «Mor Norita als 94 anys, l'última de les Madres de Plaza de Mayo». Nació, 31-05-2024. [Consulta: 2 juny 2024].