OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chaetostoma alternifasciatum

Chaetostoma alternifasciatum és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ Tschudi J. J. von 1846. Ichthyologie. Pp. ii-xxx + 1-35, Pls. 1-6. A: Untersuchungen über die Fauna Peruana. Scheitlin & Zollikofer, St. Gallen. 1844-46, in 12 parts. Fauna Peru.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Fowler, H. W. 1945. Colombian zoological survey. Pt. I.--The freshwater fishes obtained in 1945. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 97: 93-135.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Salcedo, N. J. 2006: New species of Chaetostoma (Siluriformes: Loricariidae) from central Peru. Copeia 2006 (núm. 1): 60-67.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Odinofàgia

L'odinofàgia és el terme mèdic per a descriure el símptoma consistent en un dolor de gola produït en empassar. La intensitat del dolor pot anar des de lleu fins a tan sever que els pacients ni tan sols poden empassar-se la seva pròpia saliva. Depenent de la intensitat, pot arribar a produir disfàgia.
Les causes més freqüents de l'odinofàgia són infeccions de la gola com l'amigdalitis o la faringitis, infeccions pel fong Candida, herpes o citomegalovirus, o la ingesta de substàncies càustiques o medicaments agressius. A més, com a causa es poden trobar afeccions dentals tals com pericoronitis, estomatitis i cirurgies de tercers molars, per exemple.
# Anna Caroline de Lagrange

Anna Caroline de Lagrange (París, 1825 - 1905) fou una cantant francesa.
Mostrà una precocitat extraordinària per a la música i una nena encara, cridava l'atenció dels entesos com a pianista fins que un dia, havent-la sentida cantar el professor Bordogni, li'n va dir
| « | <Llenci vostè el seu piano pel balcó i ocupis només del cant que la conduirà a la fama i a la fortuna>. | » |
I així fou.
Després de diversos assajos a París partí vers Itàlia, i no tardà a imposar-se a aquell públic, en aquell temps un xic hostil vers els artistes francesos. Després corregué arreu dels principals teatres d'Europa i Amèrica, assolint sempre èxits calorós.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 24, pàg. 282 (ISBN 84-239-4524-3)
# Odometria

L'odometria és l'ús d'informació obtinguda mitjançant sensors de moviment per a estimar la variació de la posició d'un element en relació amb el temps. L'odometria és emprada en robòtica per a l'estimació de la posició relativa d'un robot en relació a la posició inicial. Aquest mètode és sensible a errors degut a la integració de mesuraments de velocitat en el temps.
La paraula odometria prové de la composició de les paraules gregues hodos ("viatjar" o "trajecte") i metron ("mesura").

## Referències

* ↑ Cox, Ingemar J.; Wilfong, Gordon T. Autonomous Robot Vehicles (en anglès). Springer Science & Business Media, 2012-12-06, p. 221. ISBN 978-1-4613-8997-2.
* ↑ Tzafestas, S. G.. Introduction to Mobile Robot Control (en anglès). Elsevier, 2013-10-03, p. 490. ISBN 978-0-12-417103-9.
* ↑ Siciliano, Bruno; Khatib, Oussama. Springer Handbook of Robotics (en anglès). Springer Science & Business Media, 2008-05-20, p. 477. ISBN 978-3-540-23957-4.

## Vegeu també

* Navegació per estima
* Odometria visual
# Calliurichthys scaber

Calliurichthys scaber és una espècie de peix de la família dels cal·lionímids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima subtropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nova Zelanda i l'Illa de Lord Howe.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Jordan, D. S. & Fowler, H. W., 1903. A review of the dragonets (Callionymidae) and related fishes of the waters of Japan. Proceedings of the United States National Museum v. 25 (núm. 1305): 939-959.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Paulin, C., A. Stewart, C. Roberts i P. McMillan, 1989. New Zealand fish: a complete guide. National Museum of New Zealand Miscellaneous Series Núm. 19. xiv+279 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fricke, R., 2001. Callionymidae. Dragonets. p. 3549-3571. A: K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma.
* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Chaetostoma branickii

Chaetostoma branickii és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 13,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Perú.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Salcedo, N. J. 2006: New species of Chaetostoma (Siluriformes: Loricariidae) from central Peru. Copeia 2006 (núm. 1): 60-67.
* Steindachner, F. 1881. Beiträge zur Kenntniss der Flussfische Südamerika's. II. Denkschr. Akad. Wiss. Wien v. 43: 103-146, Pls. 1-7.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Hormona alliberadora de tirotropina

L'Hormona alliberadora de tirotropina, en anglès: Thyrotropin-releasing hormone (TRH), o també thyrotropin-releasing factor (TRF), thyroliberin o protirelin, és una neurohormona tròpica, tripeptídica que estimula l'alliberament de l'hormona TSH (thyroid-stimulating hormone) i prolactina de la pituitària anterior. El TRH s'ha usat clínicament per al tractament de la degeneració espinocerebral en humans.

## Síntesi

La TRH es produeix en neurones de l'hipotàlem. Al principi es sintetitza com el precursor aminoàcid 242.

## Història

La seqüència de TRH va ser determinada primer i sintetitzada per Roger Guillemin i Andrew V. Schally el 1969.

## Referències

* ↑ Zhang J, Watanabe Y, Yamada S, Urayama A, Kimura R «Neuroprotective effect and brain receptor binding of taltirelin, a novel thyrotropin-releasing hormone (TRH) analogue, in transient forebrain ischemia of C57BL/6J mice». Life Sci., 72, 4–5, 2002, pàg. 601–7. DOI: 10.1016/S0024-3205(02)02268-3. PMID: 12467901.
* ↑ References used in image are found in image article in Commons:Commons:File:Thyroid_system.png#References.
* ↑ Taylor T, Wondisford FE, Blaine T, Weintraub BD «The paraventricular nucleus of the hypothalamus has a major role in thyroid hormone feedback regulation of thyrotropin synthesis and secretion». Endocrinology, 126, 1, January 1990, pàg. 317–24. DOI: 10.1210/endo-126-1-317. PMID: 2104587.
* ↑ Boler J, Enzmann F, Folkers K, Bowers CY, Schally AV «The identity of chemical and hormonal properties of the thyrotropin releasing hormone and pyroglutamyl-histidyl-proline amide». Biochem. Biophys. Res. Commun., 37, 4, November 1969, pàg. 705–10. DOI: 10.1016/0006-291X(69)90868-7. PMID: 4982117.
* ↑ Burgus R, Dunn TF, Desiderio D, Guillemin R «[Molecular structure of the hypothalamic hypophysiotropic TRF factor of ovine origin: mass spectrometry demonstration of the PCA-His-Pro-NH2 sequence]» (en francès). C.R. Hebd. Seances Acad. Sci., Ser. D, Sci. Nat., 269, 19, November 1969, pàg. 1870–3. PMID: 4983502.
# Anna Fèdorova

Anna Boríssivna Fèdorova (en ucraïnès, Анна Бори́сівна Федорова) (Kíiv, 27 de febrer de 1990) és una pianista ucraïnesa de música clàssica.

## Biografia

Anna Boríssivna Fèdorova va néixer a Kíiv en una família de músics. Va començar a tocar el piano a l'edat de cinc anys. Va donar el seu primer recital públic a sis anys i el seu debut internacional va ser l'any 1997 a la Filharmònica Nacional d'Ucraïna.
Fèdorova ha fet concerts a diverses sales de tot Europa, a l'Amèrica del Nord i a l'Amèrica del Sud, incloses actuacions en el Concertgebouw d'Amsterdam, el Palau de Belles Arts de Mèxic, i el Teatre Colón de l'Argentina. Ha guanyat nombroses competicions internacionals de piano, inclòs el Primer Premi a la Rubinstein de Polònia, l'any 2009.
El 2008, es va graduar en el Lysenko Musical College for Gifted Children. Ha estudiat amb Leonid Margarius a l'Accademia Pianistica Incontri col Maestro a Imola, Itàlia.

## Referències

* ↑ «Biography» (en anglès). www.annafedorova.com. Arxivat de l'original el 2021-05-27. [Consulta: 16 novembre 2017].
* ↑ «Het Vademecum Kamermuziek online». Vademecum Kamermuziek. Arxivat de l'original el 25 de març de 2012. [Consulta: 5 juny 2011].
* ↑ «Concertgebouw – Anna Fedorova: Onwaarschijnlijk gaaf pianospel». Het Concertgebouw. Arxivat de l'original el 29 de setembre de 2011. [Consulta: 5 juny 2011].
* ↑ «Fryderyk Chopin – Information Centre – Anna Fedorova – Biography». The Fryderyk Chopin Institute. Arxivat de l'original el 2020-11-18. [Consulta: 5 juny 2011].
* ↑ «Anna Federova at the Colon». COMMANDOpera, 11-11-2009. Arxivat de l'original el 13 d'agost de 2011. [Consulta: 5 juny 2011].
* ↑ «Biography». Anna Fedorova. Arxivat de l'original el 11 de juny de 2011. [Consulta: 5 juny 2011].
* ↑ «English version – Międzynarodowa Fundacja Muzyczna im. Artura Rubinsteina w Łodzi». ArturRubinstein.pl. [Consulta: 5 juny 2011].
* ↑ «Leonid Margarius » PUPILS». Leonid Margarius. Arxivat de l'original el 11 de març de 2009. [Consulta: 5 juny 2011].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
* Interpretació de la Balada N° 4 de Chopin a YouTube
* Interpreció del concert número 2 de Rakhmàninov, amb la Nordwestdeutsche Philharmonie sota la direcció de Martin Panteleev.
# Callopanchax monroviae

Callopanchax monroviae és una espècie de peix de la família dels aploquèilids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: sud de Libèria.

## Referències

* ↑ AQUATAB.NET
* 1 2 «Callopanchax monroviae» (en anglès). Fishbase.

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Roloff, E. & W. Ladiges. 1972. Roloffia mouroviae spec. nov. -- Beschreibung einer reuen Rofoffia-Art aus Liberia. Aquar. Terrar. Z. v. 25 (núm. 9): 299-301.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Chaetostoma brevilabiatum

Chaetostoma brevilabiatum és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11,9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ Tschudi J. J. von 1846. Ichthyologie. Pp. ii-xxx + 1-35, Pls. 1-6. A: Untersuchungen über die Fauna Peruana. Scheitlin & Zollikofer, St. Gallen. 1844-46, in 12 parts. Fauna Peru.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Dahl, G. 1942. Three new fishes of the family Loricariidae from the Magdalena system. K. Fysiogr. Sällsk. Lund Förh. v. 11 (núm. 8): 80-86.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Salcedo, N. J. 2006: New species of Chaetostoma (Siluriformes: Loricariidae) from central Peru. Copeia 2006 (núm. 1): 60-67.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Hort de la Planta

L'Hort de la Planta és un paratge del Pallars Jussà situat en el terme municipal de Conca de Dalt, dins del territori de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, a la Quadra de Llania.
Està situat a l'esquerra de la Noguera Pallaresa poc després que aquest riu hagi emprès la direcció nord-sud després del múltiple canvi de gir que fa en superar el Congost de Collegats. Queda a llevant i a l'altra banda del riu de l'àrea de descans de la Font de la Figuereta, de la carretera N-260, al nord-oest de la Quadra de Llania.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ofensiva de Sanç Garcés (1156)

L'Ofensiva de Sanç Garcés, dux de Pamplona és la campanya militar iniciada l'agost del 1156 pel fill de Garcia Ramires, dux de Pamplona contra Ramon Berenguer IV.

## Context

L'ofensiva s'emmarca en la problemàtica sorgida arran del Testament d'Alfons I d'Aragó (1131) per la seva successió.

## L'ofensiva

Sanç Garcés aprofità l'absència de Ramon Berenguer IV, que estava batallant a les Guerres baussenques a Provença, per iniciar la seva ofensiva. Concentrà les seves forces Tudela i l'agost del 1156 ocupà Fontellas, prop de Tudela. Seguidament, durant el mes de desembre del 1156, realitzà una ràtzzia per terres aragoneses fins a Saragossa.

## Conseqüències

El 15 de gener del 1157, el bisbe de Pamplona, que s'havia ofert com a penyora davant de Ramon Berenguer IV en cas que Sanç Garcés ataqués Aragó durant l'absència del comte català, es veié obligar a complir la seva promesa, doncs Ramon Berenguer reclamà al Papa l'inclompliment, i aquest havia estès butlla el 15 de gener del 1157 recordant el jurament del bisbe. Està documentat que el juny del 1157, el bisbe encara estava en poder del comte de Barcelona.

## Referències

* ↑ Coll i Alentorn, Miquel: Història, Volum 3
# Alfonso Ferrabosco (fill)

Alfonso Ferrabosco (Greenwich vers 1573 - [...?], 1628), fou un compositor anglès, era fill il·legítim d'Domenico també músic i compositor.
Fou mestre de capella del fou educat per un músic de la cort anglesa. El 1601 entrà al servei de Jaume I i el 1605 es convertí en mestre de música del Príncep de Gal·les sempre al servei del rei el 1626 fou nomenat compositor de música d'aquest. Era amic íntim del poeta Ben Jonson, algunes de les obres del qual li posà música.
Dedicà a aquell príncep un llibre d'Ayrs (1609) i a banda de nombroses composicions sobre texts de Jonson, se li deu: Lessons for 1, 2 and 3 viols (Londres, 1609). Deixà també algunes obres inèdites.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 23, pàg. 82. (ISBN 84-239-4523-5)
# Assut

Assut (de l'àrab as sad, 'barrera') és una presa de reduïdes dimensions. Es tracta d'una obra de fàbrica de poca alçària construïda transversalment en un riu o en un rierol per a aturar l'aigua, fer-ne pujar el nivell i derivar-la fora de la llera en general cap a una séquia.
L'assut és una part important en els regadius tradicionals que segueixen en ús en les hortes de València i Múrcia.
L'assut de Xerta es troba en la confluència dels municipis de Xerta, Benifallet i Tivenys al riu Ebre, va ser construït per la ciutat de Tortosa a la dècada de 1440. Al segle xvi s'hi van afegir un parell de molins de regolf i una pesquera, però les séquies no es van posar en funcionament fins als segles xix (esquerra) i xx. Tradicionalment es considera que a partir d'aquest assut comença el Delta de l'Ebre.

## Imatges d'assuts

* Assut del riu Millars a Vila-real
* Assut de Cullera, entre Sueca i Fortaleny

## Referències

* ↑ Fabregat, Emeteri; Vidal, Jacobo «La canalització de l'Ebre a la regió de Tortosa (1347-1851)». Quaderns d'Història de l'Enginyeria, 8-2007, pàg. 3-50.
* ↑ Vidal Franquet, Jacobo. La construcció de l'assut i séquies de Xerta‐Tivenys (Tortosa) a la Baixa Edat Mitjana: de la promoció municipal a l'episcopal. Benicarló: Onada Edicions, 2006. ISBN 9788496623057.
* ↑ Vidal Franquet, Jacobo «La continuidad de una obra medieval: azud, acequias, molinos y pesquera del Bajo Ebro en la época del Renacimiento». Quaderns d'Història de l'Enginyeria, 11-2010, pàg. 129-174.
* ↑ Fagregat Galcerà, Emeteri. L'impacte de l'arròs. El delta de l'Ebre a la dècada del 1860. Benicarló: Onada Edicions, 2006.
* ↑ "El azud de Xerta", Revista Cimbra (del Colegio de Ingenieros Técnicos de Obras Públicas e Ingenieros Civiles) núm. 367, gener-febrer 2006 (en format PDF), (castellà)

## Vegeu també

* Resclosa de desguàs
* Presa d'aigua
* La Contraparada
* L'assut de Xerta
* Assuts del País Valencià
Viccionari
# Cal·listo (mitologia)

D'acord amb la mitologia grega, Cal·listo (en grec antic Καλλιστώ) va ser una nimfa del bosc, filla de Licàon o també de Nicteu.
S'havia consagrat a Àrtemis com a verge caçadora, i vivia a les muntanyes amb les seves companyes del seguici de la deessa. Zeus se n'enamorà i, per obtindre-la, adoptà la figura d'Àrtemis, perquè Cal·listo defugia tots els homes. Segons altres tradicions, va prendre la forma d'Apol·lo, el déu germà d'Àrtemis. D'aquesta unió va néixer Arcas. Cal·listo estava embarassada d'Arcas quan un dia les seves companyes amb Àrtemis van decidir de banyar-se en una font, i al desvestir-se es va descobrir la seva falta. Àrtemis, enfurismada, la va expulsar i la va transformar en ossa. Es deia també que la transformació l'havia provocat Hera, gelosa de Zeus, o també una prevenció de Zeus que va voler amagar la seva estimada i apartar-la així de la venjança de la seva dona. Però Hera la va descobrir i va persuadir Àrtemis perquè la matés amb una fletxa. O potser va ser Àrtemis que la va matar per no haver sabut guardar la seva virginitat. Zeus la va transformar en una constel·lació, l'Ossa Major. De vegades se li atribueix un segon fill a més d'Arcas, el déu Pan.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 85. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 41-42. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 84-297-4146-1
# Chaetostoma lepturum

Chaetostoma lepturum és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 21,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ Tschudi J. J. von 1846. Ichthyologie. Pp. ii-xxx + 1-35, Pls. 1-6. A: Untersuchungen über die Fauna Peruana. Scheitlin & Zollikofer, St. Gallen. 1844-46, in 12 parts. Fauna Peru.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Regan, C. T. 1912. Descriptions of new fishes of the family Loricariidae in the British Museum Collection. Proceedings of the Zoological Society of London. 1912 (pt 3): 666-670, Pls. 75-77.
* Salcedo, N. J. 2006: New species of Chaetostoma (Siluriformes: Loricariidae) from central Peru. Copeia 2006 (núm. 1): 60-67.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Hort del Romeral

L'Hort del Romeral és un antic hort, ara camp de conreu amb fruiters, del municipi de Castell de Mur, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Mur, en terres del poble de Vilamolat de Mur.
Està situats a la dreta de la llau del Romeral, al nord de la Costa del Rei, a l'extrem de llevant del Serrat de les Bancalades.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació