OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Acetonitril

L'acetonitril CH 3CN és un compost químic incolor, líquid a temperatura ambient. És el nitril més senzill. Donades les seves propietats, com la polaritat, la miscibilitat en aigua, el baix punt d'ebullició, baixa acidesa i baixa absorbància en l'espectre proper als ultraviolats (200nm-400nm), s'utilitza per moltes coses i molt variades: solvent per l'extracció de butadiè, intermedi químic en la fabricació de pesticides com l'acetamiprida, solvent de compostos orgànics i inorgànics. S'utilitza també com a matèria primera per la producció d'acetofenona, àcid alfa-naftalenacètic, tiamina i acetamidina. Per extreure quitrans, fenols i agents colorants d'hidrocarburs del petroli insolubles en acetonitril. S'usa en la producció de fibres acríliques, i en la fabricació de productes farmacèutics com el lopinavir, perfums, cautxú de nitril i resines ABS (Acrilonitril-Butadeié-eStiré). En síntesi orgànica és usat com a solvent polar apròtic per preparar medicaments i productes intermedis, oligonucleòtids i pèptids. L'acetonitril d'alta puresa és també un solvent clau per les anàlisis per HPLC, donades les seves especials característiques.

## Obtenció

A diferència d'altres solvents, l'acetonitril no és obtingut com a resultat d'una síntesi directa, sinó que és un subproducte de la producció industrial d'acrilonitril. L'acrilonitril és el producte principal del procés industrial anomenat SOHIO, que és una amoxidació on el propilè reacciona amb amoníac i aire o oxigen en fase gasosa. A més d'aigua, aquest procés també genera propionitril, acetona, cianur d'hidrogen (HCN) i acetonitril com a subproductes.

## Referències

* full de seguretat de l'acetonitril. Fitxa de seguretat de l'acetonitril de ref.-AC0325 de la marca SCHARLAU.
* INCHEM Acetonitril
* CHEMICAL SUMMARY FOR ACETONITRILE (CAS NO. 75-05-8) preparat per OFFICE OF POLLUTION PREVENTION AND TOXICS - U.S. ENVIRONMENTAL PROTECTION AGENCY - Agost 1994
* European Union. Risk Assessment Report. -Informe europeu d'assessorament de riscos de l'acetonitril
* TOXICOLOGICAL REVIEW OF ACETONITRILE (EPA 1999)
# Achankovil

L'Achankovil, també anomenat Kalladeva, és un riu de l'estat de Kerala a l'Índia, que neix al peu del pas d'Achenkoil i té un curs en direcció nord-oest d'uns 100 km fins a desaiguar al Pambaiyar.
A la seva riba destquen les poblacions de Pandalam i Mauvalikarai.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Achí

    * Per altres significats vegeu Achí (desambiguació)
L'achí és un idioma maia molt proper al quitxé (K'iche'), parlada pels achís amb nucli original als municipis de Cubulco, Rabinal, San Miguel, Salamá, San Jerónimo, part de Granados i el Chol, tots pertanyents al departament de Baja Verapaz (Guatemala).

## Dialectes

L'achí té dos dialectes: Achí, Cubulco i Achí, Rabinal.

### Achí, Cubulco

Dialecte parlat per 48.252 persones a Cubulco, que posseeix els següents noms alternatius:
* Achi', Cubulco
* Cubulco
* Cubulco Achi
* Kub'u:l
* Kub'u:l Achi
* Achi', Cubulco

### Achí, Rabinal

Dialecte parlat a Rabinal per 37.300 persones, que posseeix els següents noms alternatius:
* Achi', Rabinal
* Chicaj Achi
* Rabinal
* Rab'ina:l
* Rab'ina:l Achi
* Rabinal Achi
* Rabinal K'iche'
* Rabinal Quiché
* Salama Achi
* S Jeronimo Achi
* S Miguel Chicaj Achi

## Alfabet maia achí

Comprèn els següents 30 fonemes: aa' a b' ch' ch ee e ii i j k' k l m n oo o p q q' r s t tz tz' u uu w x y

## Referències

* ↑ Guatemala Arxivat 2014-01-07 a Wayback Machine. al web del Sistema de Información de los Pueblos Indígenas de América (UNAM)
* ↑ Congreso de la República de Guatemala. «Decreto Número 19-2003. Ley de Idiomas Nacionales». ALMG. Arxivat de l'original el 2009-04-29. [Consulta: 10 gener 2014].
* ↑ Gordon, Raymond G., Jr. Ethnologue report for language code:acc & acr (anglès). Ethnologue. Ethnologue.com. Consultat el 6 de juliol de 2007
* ↑ Guillermo Chen. «Pronunciando el Alfabeto Maya Achí» (en espanyol). Guatemala Solidarity Network. YouTube, 27-12-2006.

## Enllaços externs

* Nou Testament en Achi
* Dialecte Achí, Cubulco a Global Recordings Network
* Pronunciant l'Alfabet Maia Achí a YouTube.
# Acid2

L'Acid2 és una pàgina de prova publicada i promoguda pel Web Standards Project per exposar errors de representació de pàgines web en navegadors web. S'anomena en honor de la prova de l'àcid per a l'or, i es va desenvolupar amb l'esperit d'Acid1; una prova dels estàndards Cascading Style Sheets 1.0 (CSS1). El web es va llançar el 13 d'abril de 2005, i, com en l'Acid1, una aplicació passa la prova si la renderització és igual a la d'una imatge de referència.
La prova Acid2 comprova aspectes del marcatge HTML, estils CSS 2.1, imatges PNG i data URIs. La pàgina Acid2 es podrà mostrar correctament en quaslsevol aplicació que segueixi les especificacions del World Wide Web Consortium i Internet Engineering Task Force per a aquestes tecnologies. Aquestes especificacions es coneixen com a estàndards web, ja que descriuen la manera com les tecnologies web han de funcionar.
Mentre que al moment del llançament de l'Acid2 cap navegador web superava la prova, l'Acid2 es va dissenyar amb l'Internet Explorer de Microsoft al cap. Els creadors de l'Acid2 lamentaven que no seguís els estàndards web i, per això, mostrava les pàgines d'una forma diferent als altres navegadors. L'Acid2 representava una prova per a Microsoft per fer de l'Internet Explorer un navegador seguint els estàndards, fent més fàcil dissenyar pàgines web que es mostraven correctament en qualsevol navegador.
El 31 d'octubre de 2005, el Safari 2.0.2 va esdevenir el primer navegador a passar la prova. L'Opera, el Konqueror i Firefox el van seguir. Amb el llançament de l'Internet Explorer 8 el 19 de març de 2009, les versions més recents de tots els navegadors principals passaven el test. L'Acid2 va ser seguit per l'Acid3.

## Motors compatibles

El resultat correcte és una cara somrient, que en passar-hi el cursor del ratolí sobre el nas, farà canviar-li el seu color. En el moment de presentació de la prova, cap navegador podia representar-ho correctament, però actualment, sí com a mínim 3 motors i 8 navegadors:
* WebKit i KHTML
** Navegadors: Google Chrome · iCab · Konqueror · OmniWeb · Safari · Shiira
* Prince
* Presto
** Navegadors: Internet Channel · Opera
* Gecko
** Navegadors: Mozilla Firefox 3

## Navegadors no compatibles

Malgrat que en la versió 7 de l'Internet Explorer s'ha millorat la implementació del CSS 2, aquest no passa la prova, però tot i que Microsoft va comunicar públicament que no era un dels seus objectius prioritaris millorar-ho, l'Internet Explorer 8 serà compatible.

## Enllaços externs

* Prova d'Acid2
# Acidosi tubular renal

L'acidosi tubular renal (ATR) és una afecció mèdica que implica una acumulació d'àcid en el cos a causa d'una fallada dels ronyons en acidificar adequadament l'orina. Quan la sang es filtra pel ronyó, el filtrat passa a través dels túbuls del nefró, que permet l'intercanvi de sals, ions, i altres soluts abans de drenar en la bufeta com orina. L'acidosi metabòlica que resulta de l'ATR pot ser causada per la impossibilitat de recuperar suficients anions hidrogencarbonat (alcalins) en el filtrat a la primera part de la nefrona (túbul proximal) o per la secreció insuficient d'ions d'hidrogen (àcids) en les últimes porcions del nefró (túbul distal). Encara que una acidosi metabòlica també es produeix en els pacients amb insuficiència renal, el terme ATR es reserva per a les persones amb una acidificació urinària deficient. Existeixen diferents tipus d'ATR, tots els quals tenen diferents síndromes i causes.

## Referències

* ↑ Laing CM, Toye AM, Capasso G, Unwin RJ «Renal tubular acidosis: developments in our understanding of the molecular basis». Int. J. Biochem. Cell Biol., 37, 6, 2005, pàg. 1151–61. DOI: 10.1016/j.biocel.2005.01.002. PMID: 15778079.
# Acoblament Stille

L'acoblament Stille és una reacció d'acoblament química amb derivats orgànics d'estany. La reacció de Stille implica un procés de transmetal·lació, consistent en la transferència d'un grup orgànic R unit a un àtom d'estany cap a un catalitzador de pal·ladi, sobre el qual es produeix l'acoblament amb un altre grup R' que estava coordinat sobre el Pd. Aquesta és la reacció d'acoblament catalític més emprada en l'actualitat.
Tot substrat que pateix l'addició oxidant sobre Pd$^0$ pot, en principi, acoblar-se amb qualsevol grup transferible a partir d'un derivat d'estany. L'acoblament de Stille constitueix l'exemple més aplicat en síntesi orgànica. És una reacció molt eficaç que permet l'acoblament d'un grup vinil o d'un alquilestany amb un iodur d'alquè o bé un iodur d'arè, essent una reacció catalitzada per Pd$^0$.
A pesar de l'entusiasme que desperta aquesta reacció, presenta el gran inconvenient de la toxicitat dels derivats orgànics d'estany i té tendència a ser substituïda per altres mètodes d'acoblament. Poden citar-se, per exemple, la reacció de Kharasch (M = MgX), la de Negishi (M = ZnX), la de Suzuki (M = B(OH)2) i la de Hiyama (M = SiR3). La reacció de Sonogashira també permet acoblar un derivat de iode amb triples enllaços.

## Mecanisme

El mecanisme de la reacció de Stille ha estat ben estudiat. El primer pas en el cicle catalític és la reducció del pal·ladi (II) a l'espècie Pd$^0$. Tot seguit es fa l'addició oxidant de l'halur d'alquil. Aquesta espècie reaccionarà amb l'estany intercanviant la cadena alifàtica unida a l'estany per l'halur coordinat al Pd. Quan les dues cadenes estiguin en posició cis es produirà la transmetal·lació seguida de l'eliminació reductora d'aquest compost i deixant el Pd llest per continuar el cicle catalític.
Espècies químiques de Pd emprades: Pd(PPh₃)₄, PhCH₂Pd(PPh₃)₂Cl
Grups R$_1$: vinils, enils, arils, al·lils, benzils, alquils
Grups R₂: acils, enils, al·lils, benzils, arils
Grups X:Cl, Br, I, OAc, OSO₂ sat-fluorocarbó

## Referències

* ↑ Astruc, D. Química Organometálica. 1a. Reverté.
* ↑ Vollhardt, K.P.C.; Schore, N.E.. Organic Chemistry. 5th. Freeman.
* ↑ Casado, A. L.; Espinet, P. Organometallics 1998, 17, 954–959.
* ↑ Scott, W. J.; Crisp, G. T.; Stille, J. K. Organic Syntheses, Coll. Vol. 8

## Enllaços externs

* http://www3.uva.es/quiinor/qoych/mecanismos.htm Arxivat 2009-12-27 a Wayback Machine.
* http://www.ugr.es/~quiored/qog/reac/reacciones.htm Arxivat 2009-02-27 a Wayback Machine.
# Acord d'Atoka

L'acord d'Atoka és un document signat pels representants de la Nació Choctaw d'Oklahoma i de la Nació Chickasaw amb membres de la Comissió Dawes el 23 d'abril de 1897 a Atoka, Territori Indi, ara Atoka (Oklahoma), que preveia la parcel·lació de les terres choctaw i chickasaw al Territori Indi per a persones individuals. Les disposicions d'aquest acord més tard es van incorporar a la Llei de Curtis de 1898.
L'acord també va reservar les "terres de carbó i asfalt" del procés d'adjudicació. Aquestes terres havien de ser venudes o arrendades i el producte utilitzat per al benefici de les dues tribus.
En virtut d'aquest acord, els governs tribals van ser terminades el 4 de març de 1906.
Les dues tribus van ratificar el document el novembre del 1897. Però la llei chickasaw requereix que es presenti als votants de la Nació Chickasaw, que la van rebutjar. La Llei de Curtis requereix que l'acord d'Atoka es torni a presentar als votants d'ambdues nacions. L'acord va ser aprovat en una elecció conjunta el 24 d'agost de 1898.

## Referències

* 1 2 3 4 Cox, Matthew Rex. Encyclopedia of Oklahoma History and Culture."Atoka Agreement." Retrieved May 7, 2013. Arxivat 2010-07-29 a Wayback Machine.

## Bibliografia

* Debo, Angie Debo. The Rise and Fall of the Choctaw Republic Norman: University of Oklahoma Press, 1961.
* Gibson, Arrell M. The Chickasaws. Norman: University of Oklahoma Press, 1971.
* Litton, Gaston. History of Oklahoma at the Golden Anniversary of Statehood, Vol. 1. Nova York: Lewis Historical Publishing Company, 1957.

## Enllaços externs

* Atoka Agreement (1897) Information & Videos - Chickasaw.TV
# Acord de lliure comerç entre la República Popular de la Xina i Maurici

L'acord de lliure comerç entre la República Popular de la Xina i Maurici es refereix a l'acord de lliure comerç (ALC) signat entre l'estat insular de la República de Maurici i la República Popular de la Xina (RPX)
Les negociacions d'un acord de lliure comerç (ALC) entre ambdós països van concloure formalment després de quatre rondes el 2 de setembre de 2018. L'acord en si va ser signat el 17 d'octubre de 2019. Aquest ALC es va convertir en el primer de la República Popular de la Xina amb un estat africà.
A partir de l'1 de gener de 2020, quan l'ALC va entrar en vigor, Maurici gaudirà amb efecte immediat d'un accés lliure de drets en el mercat xinès per a 8.547 productes eliminant el 88% del 96% de les línies aranzelàries de la RPX. La resta d'aquestes línies aranzelàries s'eliminarien en un termini de 5 a 7 anys.

## Referències

* ↑ «China Signs Free Trade Agreement with Mauritius» (en anglès), 28-10-2019. [Consulta: 4 gener 2021].
* 1 2 «China-Mauritius Free Trade Agreement (FTA)». Ministry of Foreign Affairs, Regional Integration and International Trade of Mauritius, 20-08-2020, pàg. 1-2.
* 1 2 «China-Mauritius FTA creates model for Beijing’s trade with Africa, observers say» (en anglès), 03-01-2021. [Consulta: 4 gener 2021].

## Vegeu també

* Relacions entre la República Popular de la Xina i Maurici
# Acord de sèptima disminuïda

L'acord musical de sèptima disminuïda és un acord de 4 notes diferents que, normalment, se situa sobre el VII grau de l'escala diatònica. Es pot considerar dins la família dels acords de dominant, ja que és una expansió del V grau de dominant. Cadascuna de les 4 notes pot actuar de sensible, per tant, si es vol, l'acord pot resoldre a una de les respectives 4 tòniques diferents. L'acord de sèptima disminuïda no és pas un acord diatònic (ja que la sèptima nota no és diatònica). Les seves 4 notes estan separades entre elles a distància d'un to i mig (inclús l'última 4a nota, està separada de la 1a també per un to i mig), així doncs és un acord simètric. Exemples:
* do - mi bemoll - sol bemoll - si doble bemoll
* si - re - fa - la bemoll
* mi - sol - si bemoll - re bemoll
* re# - fa# - la - do
Vist des d'un altre punt de vista, l'acord de sèptima disminuïda, està format per dos trítons superposats. Exemple:
* do i sol bemoll (1r tríton) + mi bemoll i si doble bemoll (2n tríton)
* si i fa (1r tríton) + re i la bemoll (2n tríton)
* mi i si bemoll (1r tríton) + sol i re bemoll (2n tríton)
* re# i la (1r tríton) + fa# i do (2n tríton)

## Referències de Conservatori

* La Música i la Ciència en Progrés de Josep M. Mestres Quadreny. Arola Editors, 2010.
* Els Principis Fonamentals de l'Harmonia. Narcís Bonet. Dinsic Publicacions Musicals. 118 pàgines.
* Vols Aprendre Harmonia? Volums 1 i 2. Montserrat Castro. Dinsic Publicacions Musicals. 170 pàgines (vol.1) i 354 pàgines (vol.2)
* La Convergència Harmònica - Morfogènesi dels acords i de les escales musicals. Llorenç Balsach, 1994. Clivis Publicacions. 92 pàgines. ISBN 84-85927-44-3

## Bibliografia

* Walter Piston. Armonía. Ed. Labor (Barcelona, 1993) ISBN 84-335-7865-0
* Joaquín Zamacois. Tratado de Armonía. Libro I. Editorial Labor (Barcelona, 1978) ISBN 84-335-7848-0

## Referències

* ↑ Castro, Montserrat. Vols Aprendre Harmonia? volum II. Dinsic Publicacions Musicals, p. 354.
# Acord per a la conservació i gestió dels estocs de peixos transzonals

L'Acord de les Nacions Unides sobre les poblacions de peixos amb territoris que es troben dins i fora de les zones econòmiques exclusives i les poblacions de peixos altament migratòries, en anglès: United Nations Agreement for the Implementation of the Provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea of 10 December 1982 relating to the Conservation and Management of Straddling Fish Stocks and Highly Migratory Fish Stocks Overview (UNFSA), és un acord internacional de les Nacions Unides sobre la pesca.
Aquest acord es va elaborar sobre el principi fonamental, establert per la Convenció, que els Estats haurien de cooperar per assegurar la conservació i promoure l'objectiu de la utilització òptima dels recursos de les pesqueries, dins i també més enllà de la zona econòmic exclusiva.
Aquest acord es va adoptar el 4 d'agost de 1995 per la Conferència de les Nacions Unides sobre estocs de peixos transzonals i estocs de peixos altament migradors i fins a la data límit, 4 de desembre del 2006, de ser signat ho va ser per 59 entitats estatals.
Aquest acord va entrar en vigor l'11 de desembre de 2001.
Detalla, entre altres coses, els estàndards mínims internacionals per a la conservació i gestió dels estocs peixos transzonals (Straddlings) i grans migradors.

## Referències

* http://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/convention_overview_fish_stocks.htm
# Acromelanisme

L'acromelanisme és un patró de pigmentació determinat per la genètica i dependent de la temperatura que fa que només hi hagi plena expressió a les cames, les orelles, la cua i la cara. En els animals, es dona en gats siamesos i himalaians, rates i conills.

## Referències

* ↑ Miller, W. H.; Griffin, C. E.; Campbell, K. L.; Muller, G. H Muller and Kirk's Small Animal Dermatology7: Muller and Kirk's Small Animal Dermatology (en anglès). Elsevier/Mosby, 2013, p. 620. ISBN 9781416000280 [Consulta: 17 maig 2015].
# Acta Torrens

L'Acta Torrens és un procediment de registre judicial per als títols de propietat immobiliària, que fou ideat pel governador d'Austràlia Meridional Sir Richard Torrens el 1857. És l'antecedent dels registres de la Propietat.
El sistema de títols de Torrens funciona sobre el principi de "títol per registre" (atorgant l'elevada irreductibilitat d'una propietat registrada) més que no pas de "registre de títol". El sistema elimina la necessitat de demostrar una cadena de títols (és a dir, rastrejar el títol en el temps a través d'una sèrie de documents). L'Estat garanteix el títol, i el sistema sol estar recolzat per un règim d'indemnització per a aquells que perden el títol per frau privat o error en el funcionament de l'Estat.

## Referències

* ↑ «REAL PROPERTY ACT 1900 - SECT 134 Torrens Assurance Fund» (en anglès). New South Wales Consolidated Acts. [Consulta: 10 novembre 2024].
# Actitud

L'actitud o atitud és l'estat de disposició corporal, nerviosa i mental d'un individu o d'un grup que exerceix un influx dinàmic o orientador sobre les respostes a les situacions en què es troba i els objectes i subjectes amb què es relaciona. Per a alguns té a veure amb l'experiència prèvia. Representa la intenció i el fet de "voler", front a l'acció, que seria el fet de "fer".

## Funcions de l'actitud

Adoptar una actitud o una altra es fa segons si es considera avantatjosa per a complir una d'aquestes funcions psicològiques, tal com resumeix Daniel Katz:
* utilitarista: se segueixen les actituds que aporten recompenses i s'eviten les que causen dolor, càstig o desaprovació
* adquisició del coneixement: es fomenten les actituds que permeten adquirir informació que permeti reaccionar davant estímuls nous
* defensa del jo: es tendeixen a mantenir aquelles actituds que contribueixen a l'homeostasi o que activen mecanismes de defensa
* expressiva: se segueixen més les actituds en consonància amb els valors personals

## Actitud i societat

Es pot considerar l'actitud com a certa forma de motivació social -de caràcter, per tant, secundari, front la motivació biològica, de caràcter primari- que impulsa i orienta l'acció cap a determinats objectius. Es pot analitzar segons el denominat patró ABC (per les sigles en anglès d'affect, behaviour i cognition), identificant l'emoció subjacent, la conducta que es manifesta i els pensaments associats.
S'ha provat de mesurar l'actitud de determinades persones o grups cap a qüestions socialment pertinents per a provar d'objectivar l'opinió sobre aquell afer. Per a fer-ho s'acostumen a usar escales indicant acord o desacord o sentiments polaritzats que indiquen actituds favorables o desfavorables. La primera escala d'aquest estil que va sorgir va ser la creada per Louis Leon Thurstone.

## Referències

* ↑ «Actitud, paraula problemàtica», 02-06-2010.
* ↑ Katz, Daniel (1960). "The Functional Approach to the Study of Attitudes". Public Opinion Quarterly. 24 (2): 163
* ↑ Rodríguez, A. (1991). Psicología Social. México: Trillas
Viccionari
# Activesphere

L'Audi Activesphere és un prototip d'automòbil presentat per la marca alemanya el gener de 2023. Aquest model de cotxe destaca per ser un un coupé elèctric de luxe, que es pot convertir en una camioneta. També destaca per ser un concepte de funcionament innovador amb auriculars de realitat augmentada.

## Referències

* ↑ «Audi Activesphere», 01-01-2023. [Consulta: 13 febrer 2023].
* ↑ Montoro, Javier. «Audi Activesphere Concept: el SUV del futur segons els alemanys», 27-01-2023. [Consulta: 13 febrer 2023].

## Enllaços externs

* Web oficial del prototip
# Activitat d'una substància radioactiva

L'activitat d'una mostra de substància radioactiva és el nombre de desintegracions nuclears que es produeixen al llarg del temps. Per a un interval de temps determinat, l'activitat és el nombre mitjà de desintegracions nuclears que es produeixen per cada unitat de temps, és a dir, el nombre total de desintegracions entre aquest interval de temps. Se li sol assignar el símbol A. En el sistema internacional es mesura en becquerels, Bq, cadascun dels quals equival a una desintegració per segon. També s'utilitza tradicionalment el curie, Ci, una unitat molt més gran.
L'activitat depèn només del nucli atòmic particular (del seu nombre de protons i del de neutrons) en què ocorre i del tipus d'activitat (activitat alfa, activitat beta). Formalment indica com varia el nombre de nuclis d'una mostra al llarg del temps.
L'activitat específica és l'activitat d'una mostra per unitat de massa o per unitat de volum, i s'usa molt a legislació i per comparar materials diferents per la seva natura, independentment de la seva mida. Es pot mesurar en becquerels partit per gram o en becquerels partit per metre cúbic, per exemple.

## Unitats

* 1 Bq = 1 desintegració / 1 segon
* Un curie (Ci) equival a 3,7·10¹⁰ becquerels (Bq)
* Un becquerel equival a 0,27·10$^{-10}$ curies

## Exemples

Alguns exemples d'ordres de magnitud de l'activitat específica d'algunes substàncies són:
* Activitat d'un gram d'aigua dolça = 0,0001 Bq
* Activitat d'un gram d'aigua de mar = 0,00012 Bq
* Activitat específica del cos humà a causa de la seva pròpa química = 0,1 Bq/g
* Activitat típica d'un gram de granit = 1 Bq
* Activitat d'un gram d'urani mineral = 10.000 Bq
* Activitat d'un gram de plutoni 239 = 1.000.000.000 Bq

## Magnituds relacionades

La quantitat de desintegracions depèn directament del nombre de nuclis atòmics radioactius presents a la mostra d'estudi, és a dir, que la quantitat de desintegracions per a cada unitat de temps, és a dir, l'activitat, A, és sempre igual al nombre de nuclis radioactius presents, N, multiplicat per a un nombre constant. Aquest nombre és sempre el mateix per a cada radionúclid i es diu constant de desintegració radioactiva, λ, que és sempre un valor conegut que està tabulat. Així:
* A(t) = λ · N (t), sent t un instant de temps donat
El període de semidesintegració, T, d'un element radioactiu és l'interval de temps necessari perquè la quantitat de nuclis radioactius de la mostra es redueixi a la meitat. Aquest valor també és una constant coneguda que està tabulada, sent característica per a cada element:
* T = Ln 2 / λ = 0,6931 / λ
El temps de vida mitjana, τ, d'un element radioactiu és el temps mitjà que triguen els nuclis a desintegrar-se, o el temps que passa, en mitjana, entre una desintegració i la següent. És una constant coneguda i tabulada, característica de cada substància, que resulta ser el nombre invers a la constant de desintegració radioactiva λ. Així:
* τ = 1/λ