OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Huascarán

L'Huascarán, amb 6.768 metres, és el cim més alt del Perú i el quart més alt de l'Amèrica del Sud. Es troba a la Serralada Blanca, als Andes centrals peruans, a la província de Yungay, regió d'Ancash. Dins el Parc Nacional del Huascarán.
Es caracteritza per tenir dos cims: el més alt, l'Huascarán Sud (6.768 m) és separat pel coll de la collada de l'Huascarán Nord, de 6.655 metres.

## Origen del nom

El seu nom prové del quítxua waskha (cadena) i ran (pedres o muntanyes rocoses). Huascarán significa, doncs, cadena de muntanyes. Existeixen diverses llegendes sobre l'origen del nom Huascarán, però la més versemblant és que «l'inca Huayna Cápac al seu pas per Yungay va donar el nom del seu fill primogènit Huàscar a la muntanya més alta i bella», per la qual cosa Huascarán també significa «La muntanya d'Huàscar».

## Primera ascensió

La primera ascensió al Huascarán es realitzà el 20 de juliol de 1932 per una expedició germano-austríaca, encapçalada per par H. Bernhard, E. Hein, H. Hoerlin, i E. Schneider.
El cim nord fou assolit el 1908 per una expedició nord-americana en la qual va prendre part Annie Smith Peck. La primera ascensió d'un equip peruà es va realitzar el 4 d'agost de 1953. L'expedició està formada per Fortunato Mautino, Guido Yánac, Macario Ángeles, Apolonio Yánac, Felipe Mautino, Guido Yánac.

## Altres

* El 31 de maig de 1970, un gran terratrèmol va causar el despreniment d'una gran quantitat de gel, neu i pedres del seu cim nord, provocant la total desaparició de la ciutat de Yungay, la mort de més de 20.000 persones i la desolació de bona part dels voltants.
* De juliol a setembre de 1979, l'alpinista i metge Nicolas Jaeger va viure 60 dies, sol, a 6.700m, just al costat del cim de l'Huascaran, per estudiar els efectes de la hipòxia sobre el seu organisme. De resultes de l'experiència realitzà la pel·lícula Operació Supervivència.
* La muntanya i els voltants estan inclosos dins el Parc Nacional de Huascarán, declarat Patrimoni de la Humanitat el 1985.

## Referències

* ↑ Del Busto (coordinador): "Historia cronológica del Perú" pág 550, ISBN 9972-606-53-8
* ↑ "Libro de Oro de Yungay" 2da. edición, Lima (2004)

## Enllaços externs

* Ascencions a l'Huascarán Arxivat 2007-03-31 a Wayback Machine.
* Llista de cims andins més alts de 6.000 metres i fotografies de l'Huascarán (anglès)
* Llista, altitud i fotografies dels principals cims d'Amèrica del Sud Arxivat 2006-11-24 a Wayback Machine. (castellà)
# Serre

«Serre» té aquests significats:
* Jean-Pierre Serre, matemàtic especialista en geometria algebraica, teoria de nombres i topologia
* Toponímia:
** Serre-les-Moulières, municipi francès al departament del Jura (regió de Borgonya - Franc Comtat)
** Serre-Nerpol, municipi francès al departament de la Isèra (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
** Serre-les-Sapins, municipi francès al departament del Doubs (regió de Borgonya - Franc Comtat)
** La Serre, municipi francès al departament de l'Avairon (regió d'Occitània)
** La Serre-Bussière-Vieille, municipi francès al departament de Corresa (regió de Nova Aquitània)
** Cantó de Le Grand-Serre, cantó francès al districte de Valença (departament de la Droma)
** Le Grand-Serre, municipi francès al departament de la Droma (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
** Puy-de-Serre, municipi francès al departament de Vendée
** Saint-Cierge-la-Serre, municipi francès al departament de l'Ardecha (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
# Huracà Betsy

L'Huracà Betsy va ser un poderós huracà que es va formar durant la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 1965 i va causar danys molt importants a les Bahames, Florida i Louisiana. Betsy va tocar terra en forma intensa a prop de la desembocadura del riu Mississipi, provocant un important desbordament de les aigües del llac Pontchartrain a Nova Orleans. En el seu moment, va ser l'huracà més costós de la història dels Estats Units. De fet, se'l va anomenar Billion-Dollar Betsy perquè va ser el primer en causar més de mil milions de dòlars en danys.

## Referències

* ↑ Journay of American History. «Huracanes de la costa del Golfo» (en anglès), Diciembre 2007. Arxivat de l'original el 23 de juliol de 2008. [Consulta: 19 maig 2008].
* ↑ Epic Disasters: The World's Worst Disasters. «Los diez huracanes más costosos de Estados Unidos» (en anglès). Arxivat de l'original el 9 de maig de 2008. [Consulta: 19 maig 2008].
# Huracà David

L'Huracà David va ser el quart cicló tropical, el segon huracà, i el primer gran huracà declarat durant la temporada d'huracans a l'Atlàntic del 1979. Com a huracà de Categoria 5 en l'escala d'huracans de Saffir-Simpson, David va ser l'huracà més mortífer de la segona meitat del segle xx, al registrar-se més 2.000 víctimes mortals al llarg del camí del cicló; gran part de les víctimes es concentraren en la República Dominicana.
# Huracà Humberto (2007)

L'Huracà Humberto va ser un dèbil huracà que es va formar i intensificar més ràpid que cap altre cicló tropical registrat, abans de recalar. Es va desenvolupar el 12 de setembre de 2007 al nord-oest del golf de Mèxic. S'intensificà ràpidament i colpejava a High Island, Texas amb vents de 150 km/h el 13 de setembre, l'endemà de la seva formació. Es va debilitar progressivament a mesura que s'endinsava terra endins, i el 14 de setembre es començava a dissipar sobre el nord-oest de l'estat de Geòrgia mentre interaccionava amb un front fred que s'acostava.
# Huracà Stan

L'huracà Stan va ser la novena tempesta tropical i l'onzè huracà de la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 2005. Va ser també el sisè dels set ciclons tropicals (tres huracans, dos d'ells grans huracans, tres tempestes tropicals i una depressió tropical) que va fer recalada a Mèxic. L'Stan va ser una tempesta relativament dèbil que va mantenir breument l'estatus d'huracà.
Estava integrat en un sistema no tropical de tempestes que deixaren pluges torrencials a l'Amèrica Central, especialment a Guatemala, a El Salvador i al sud de Mèxic. Va provocar inundacions i esllavissades que deixaren almenys 1.662 desapareguts i possiblement més de 2.000 víctimes mortals; S'estima que l'Stan va ser el responsable d'unes 80 d'elles. Els danys totals ascendiren entre els 1 i els 2 mil milions de dòlars (2005 USD).

## Referències

* ↑ «Jeff Masters' wunderground blog». Arxivat de l'original el 2008-06-16. [Consulta: 25 març 2010].
Ciclons tropicals de la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 2005 :
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | 10 | J | K | L | M | N | O |
| P | R | 19 | S | Un | T | 22 | V | W | Αα | Ββ | Γγ | Δδ | Εε | Ζζ |
Escala Saffir-Simpson :
| TD | TS | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
# Huracà d'Indianola de 1886

L'huracà d'Indianola de 1886 va ser un cicló tropical que va destruir la ciutat d'Indianola, Texas. Va ser un dels huracans més intensos que han colpejat els Estats Units. El pas de l'huracà de categoria 4, va deixar almenys 74 víctimes mortals, 28 d'elles a Cuba.

## Història meteorològica

Es va desenvolupar una tempesta tropical a l'est de Trinitat i Tobago el 12 d'agost i es va anar traslladant en direcció nord-oest. Originalment s'havia avaluat que el cicló havia esdevingut un huracà de Categoria 1 l'endemà, tanmateix, en una reanàlisi posterior es va determinar que es mantingué com a tempesta tropical fins al dia 14 d'agost. Va arribar a la Hispaniola el 15 d'agost al vespre i va travessar el sud de l'illa com un huracà de Categoria 1. Ja el 16 d'agost va colpejar el sud-est de Cuba com un de Categoria 2. Llavors es va debilitar ràpidament sobre terra ferma i va ingressar al Golf de Mèxic per una àrea propera a Matanzas (Cuba) el 18 d'agost i ja com una tempesta de Categoria 1. L'huracà es va enfortir de nou a mesura que creuava les aigües càlides del Golf de Mèxic fins a esdevenir un cicló de Categoria 3. Ja a prop de la costa de Texas es va intensificar en un huracà de Categoria 4 amb vents de 240 km/h. En aquella època, va ser considerat el cicló tropical més fort mai registrat; el primer huracà de Categoria 5 reportat i confirmat no es va produir fins al 1924. Els vents es van seguir incrementant durant el dia 19 i a l'endemà, va recalar com un potent huracà de Categoria 4 amb una pressió estimada de 925 hPa (mbar); aquesta baixa pressió el converteix en el cinquè huracà més fort que ha colpejat els Estats Units i per les seves ratxes de vent, en el quart huracà més potent que ha recalat les costes estatunidenques. A partir de llavors, el cicló va sobrepassar terra endins fins a dissipar-se el 21 d'agost al nord-est de Texas.

## Referències

* 1 2 Hurricane Research Division. «Documentation of Atlantic Tropical Cyclones Changes in HURDAT». National Oceanic and Atmospheric Administration, 2008. [Consulta: 14 març 2011].
# Huracà de Belize de 1931

L'huracà de Belize de 1931 va ser un huracà devastador de categoria 3 que va colpejar la ciutat de Belize el 10 de setembre de 1931 i deixava al seu pas unes 2.500 víctimes mortals. Tanmateix, no es va acostar a la força de l'huracà Hattie de 1961, que segueix sent tant l'huracà i el desastre natural més mortífer en la història de Belize. A banda de malmetre la capital, també va devastar tota la costa nord del país.
A principis de setembre, l'huracà es generà com una tempesta tropical a l'est de Barbados que es movia en direcció oest a través del Carib. La tempesta no es va reforçar més enllà de l'estatus de tempesta tropical durant els seus primers quatre dies, però s'intensificava ràpidament el 10 de setembre convertint-se en un gran huracà amb vents de 201 km/h vents quan colpejava la ciutat de Belize. La sobreintensitat de tempesta de l'huracà devastava aquesta ciutat costanera.
El 10 de setembre és festa nacional a Belize on celebren la desfeta dels espanyols en la batalla de St George's Caye. Aquest fet i les dificultats de predir la trajectòria i la intensitat dels huracans en aquella època van contribuir en l'alt nombre de víctimes mortals.
La tempesta llavors es va moure cap al golf de Campeche i feia una segona recalada prop de Veracruz, Mèxic, abans de dissipar-se interior enllà.

## Bibliografia

* Usher, Kareem M. «Natural Hazard Mitigation Strategies in the Continental Caribbean: The Case of Belize». Études caribéennes, 2007, 7, 2007.
# Huracà de Cuba de 1932

L'huracà de Cuba de 1932 va ser un huracà potent i mortífer de finals de la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 1932.
Va ser la tempesta tropical catorzena, el cinquè huracà, i el quart gran huracà de la temporada de 1932. Va devastar l'arxipèlag cubà oriental i les illes Caiman i es va convertir en l'huracà atlàntic més fort i l'únic de categoria 5 registrat mai en el mes de novembre. Va deixar al seu pas 3.103 víctimes mortals, fet que el va convertir en l'huracà més mortífer del segle xx.

## Vegeu també

* Huracà de Cuba de 1910
* Huracà de Cuba de 1924

## Bibliografia

* José Carlos Millás; Observatorio Nacional; Secretaria De Agricultura, Comercio Y Trabajo (1933). Memoria Del Huracán De Camagüey De 1932 (PDF). Havana, Cuba: NOAA-NWS. Consulta: 2014-09-03.

## Referències

* ↑ «1932 Unisys Archive». Unisys, 1932. Arxivat de l'original el 2007-10-12. [Consulta: 15 octubre 2007].
# Huracà de Tampico de 1933

L'Huracà de Tampico de 1933 va ser una de les dues tempestes de la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 1933 que van assolir la Categoria 5 en l'escala d'huracans de Saffir-Simpson. Es va desenvolupar el 16 de setembre a les Petites Antilles i a poc a poc es va anar intensificant a mesura que es movia pel Mar Carib. Es va enfortir en forma d'huracà quan sobrepassava el sud de Jamaica el 19 de setembre. Va registrar el seu vent màxim, estimat en 260 km/h, dos dies després. Va recalar sobre la Península de Yucatán després d'haver-se debilitat i on va deixar diverses cases assolades. Es va produir una víctima mortal costa endins de Progreso (Yucatán) a conseqüència de la tempesta.
Ja terra endins, l'huracà es va debilitar en una tempesta tropical, malgrat que s'intensificà lleugerament al Golf de Mèxic. Va fer una segona recalada a tocar del sud de Tampico (Tamaulipas) amb vents per valor de 180 km/h el 25 de setembre i es va dissipar ràpidament ja terra endins. Les destrosses més importants es produïren a Tampico i s'estima que ascendiren fins als 5 milions de dòlars de 1933; també hi hagué centenars de morts. Es calcula que el 75% de les cases de Tampico van ser damnificades, i el 50% del sostres d'aquestes van quedar greument o totalment danyats. Arran de la destrucció es va instaurar la llei marcial i un toc de queda.
# ¡Átame!

¡Átame! és una pel·lícula espanyola de 1990 dirigida per Pedro Almodóvar. Té el rècord de major nombre de nominacions als Goya i cap guardó (optava a 15 premis).

## Argument

El jove Ricky és orfe des dels tres anys i tota la seva vida l'ha passat en diferents institucions socials i reformatoris. Per la seva banda, Marina (Victoria Abril) és una dona que ha tingut problemes amb les drogues i treballa com a actriu en pel·lícules pornogràfiques i de terror. Fascinat per ella, Ricky la rapta, disposat a fer tot el possible perquè Marina correspongui al seu amor. El rebuig inicial de la dona, i els seus inútils intents de fugir, van deixant pas a una progressiva complicitat entre tots dos, finalment convertida en autèntic amor.

## Repartiment

* Victoria Abril (Marina Osorio)
* Antonio Banderas (Ricky)
* Loles León (Lola)
* Julieta Serrano (Alma)
* María Barranco (médica)
* Rossy de Palma (Camello en Vespa)
* Francisco Rabal (Máximo Espejo)
* Lola Cardona (directora del psiquiátric)

## Comentaris i Premis

Va ser la vuitena pel·lícula en la filmografia de Pedro Almodóvar i la primera que va realitzar després del gran èxit obtingut amb el seu anterior film, Mujeres al borde de un ataque de nervios, avançant en una línia temàtica i estilística més depurada (més propera al drama que a la comèdia dels seus inicis), i que li acabaria proporcionant la consagració internacional que arribaria amb els seus títols posteriors, guanyadors de diversos premis Oscar. També cal destacar el fet que es tractés de l'última pel·lícula rellevant d'Antonio Banderas en el cinema espanyol, abans del seu salt al cinema de Hollywood.
Va obtenir 15 nominacions als Goya sense rebre cap premi.

### Goya

| Categoria | Persona | Resultat |
| Millor pel·lícula | | Candidata |
| Milor director | Pedro Almodóvar | Candidat |
| Millor actriu protagonista | Victoria Abril | Candidata |
| Millor actor protagonista | Antonio Banderas | Candidat |
| Millor actriu de repartiment | Loles León | Candidata |
| Millor actor de repartiment | Antonio Rabal | Candidat |
| Millor guió original | Pedro Almodóvar | Candidat |
| Millor música original | Ennio Morricone | Candidat |
| Millor fotografia | Jose Luis Alcaine | Candidat |
| Millor muntatge | José Salcedo | Candidat |
| Millor direcció artística | Ferrán Sánchez | Candidat |
| Millor direcció de producció | Esther García | Candidata |
| Millor disseny de vestuari | José María de Cossío | Candidat |
| Millor maquillatge i perruqueria | Juan Pedro Hernández Jesús Moncusi | Candidats |
| Millor so | Daniel Goldstein Ricardo Steinberg | Candidats |

### Altres premis

| Festival | Categoria | Resultat |
| Berlinale | Os d'or | Candidata |
| Premis César | Millor pel·lícula estrangera | Candidata |

## Referències

* ↑ «Átame» (en castellà). El Deseo.
# Hôpital du Cinquantenaire de Kinshasa

L'Hôpital du Cinquantenaire de Kinshasa és un hospital públic, el segon hospital més gran en la República Democràtica del Congo després de l'Hospital General de Kinshasa. L'hospital està situat al sud de Kinshasa. Té 515 llits, serveis quirúrgics, atén malalties contagioses, pediatria, ginecologia, obstetrícia, ENT, urologia, cardiologia, medicina respiratòria i altres serveis de salut.

## Referències

* ↑ http://www.voiceofcongo.net/rdc-lhopital-du-cinquantenaire-sera-t-il-mieux-traite-que-la-place-du-cinquantenaire
# Hôtel Pullman Paris Tour Eiffel

L'Hôtel Pullman Paris Tour Eiffel és un gratacel situat a París, França, al 15è districte, prop de la Torre Eiffel. Amb 430 cambres. És un dels hotels més propers a la Torre Eiffel.
L'hotel va ser dissenyat per l'arquitecte Pierre Dufau i inaugurat el 1965 com a hotel Hilton. Es va convertir en un hotel Pullman el 2009 i es va unir al grup Accor. El 2014, l’hotel ha estat renovat amb el dissenyador Christophe Pillet.
L’hotel és propietat d'Amundi.

## Enllaços externs

* Hôtel Pullman Paris Tour Eiffel Arxivat 2021-04-16 a Wayback Machine. (Emporis)
* Web de l'Hôtel Pullman Paris Tour Eiffel
# IBA Serra do Pico da Antónia

L'IBA Serra do Pico da Antónia és una zona muntanyosa a l'arxipèlag de Cap Verd, situada 600 km de la costa del nord-oest d'Àfrica a l'oceà Atlàntic.

## Descripció

El lloc té 1.500 hectàrees que comprèn la serralada central accidentada de l'illa de Santiago, incloent el cim més alt de Pico da Antónia. Les elevacions varien des de 700 m a 1392 m. Gran part dels vessants i la cresta de la serralada estan plantats amb eucaliptus i altres arbres que són gestionats pel servei forestal estatal. Les parts més altes de la muntanya sovint són cobertes de núvols i les precicipacions són relativament altes. S'hi conrea una mica de cafè als vessants més alts, mentre que a les zones més baixes es conreen fesols i dacsa. L'accessibilitat és limitada, encara que hi ha algunes carreteres, així com una pista que condueix al cim.

### Flora i fauna

El lloc està identificat com a Important Bird Area (IBA) per BirdLife International perquè dona suport poblacions de falcó pelegrí, milà reial, aligot rogenc, falciot de Cap Verd, boscarla de Cap Verd i pardal de Cap Verd. Hi són presents els lacertilis endèmics Mabuya stangeri spinalis, Tarentola darwini, Tarentola rudis i Hemidactylus brooki angulatus. Entre les plantes endèmiques hi ha Euphorbia tuckeyana, Campanula jacobaea i Sonchus daltonii.

## Referències

* 1 2 «Serra do Pico da Antónia». Important Bird Areas factsheet. BirdLife International, 2013. [Consulta: 16 agost 2013].
# IES Llorenç Garcías i Font

L'IES Llorenç Garcías i Font és un centre d'educació secundària d'Artà. Actualment ofereix estudis d'Educació Secundària Obligatòria (ESO), Batxillerat i Formació Professional. El 1980 va prendre el seu nom actual, en honor del botànic artanenc, l’apotecari Llorenç Garcias i Font.
Alguns dels seus alumnes han estat premiats pel Govern de les Illes Balears pel seu rendiment acadèmic i esforç personal. Participa en el British Council i manté un conveni amb el Ministeri d'Educació i Cultura. Al centre, des de devers 2003, s'està treballant en la línia de proporcionar eines i adaptacions a l'alumnat amb dislèxia. El 2010, el govern li renovà el seu guardó de Centre Ecoambiental, juntament amb altres centres públics de les illes.
Al desembre de 2008 va tenir lloc l'acte d'inauguració oficial de les noves dependències. Es tracta d'un edifici annex de dues plantes que consta de sis aules ordinàries, dues aules-taller dedicades, respectivament, als cicles formatius d'Administració i d'Activitats Físicoesportives, una aula de mitjans audiovisuals i una aula-taller d'educació plàstica. Totes aquestes noves dependències, van entrar en funcionament per al curs de 2008-09. El nou aulari ha incrementat la superfície útil en uns 1.200 m².
Actualment, a l'Institut Llorenç Garcias i Font hi acudeixen més de sis-cents alumnes procedents, sobretot, dels municipis d'Artà i Sant Llorenç. Els estudis que s'imparteixen són: ESO, batxillerats (en les modalitats d'Humanitats i Ciències Socials i Ciències de la Natura i de la Salud), formació professional en grau mitja: administració i gestió; i activitats físico-esportives en el medi natural) i grau superior: 'administració i finances i els cursos d'ESPA.
L'actual directora és Caterina Sureda Mestre

## Referències

* 1 2 «Història». IES Llorenç Garcias i Font. [Consulta: 16 novembre 2020].
* ↑ «El president Antich reconeix l'esforç personal i el rendiment acadèmic excel·lent de 189 alumnes d’ESO de Mallorca». Govern de les Illes Balears, 14-10-2010. [Consulta: 16 novembre 2020].
* ↑Conveni MEC / British Council Arxivat 2008-10-11 a Wayback Machine.
* ↑Objectius del IV Congrés Nacional de Dislèxia: "La Dislèxia: de la teoria a la pràctica"
* ↑ Programa Centres Eco-ambientals
* ↑ Llistat guardons 2010 Programa Centres Eco-ambientals Arxivat 2012-02-05 a Wayback Machine. PDF
* ↑ «Inauguració oficial de les noves dependències (desembre 2008)». Arxivat de l'original el 2014-01-06. [Consulta: 6 gener 2014].Arxivat 2009-02-21 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* IES Llorenç Garcías i Font - Lloc web oficial
* Editorial "25 anys d'Ensenyament Mitjà oficial" / "El curs 1969-70 s'inaugurà el Col·legi Municipal Lliure Adoptat" (Pàg. 18-19) / "Entrevista: Gabriel Genovart Servera, primer Director del C.L.A. d'Artà" (Pàg. 20) (Revista Bellpuig) PDF
* «Perspectives del Col·legi Municipal Homologat del BUP d'Artà». Revista Bellpuig, Juliol-Agost 75. Pàg. 7 PDF
# IES Mossèn Alcover

L'Institut d'Educació Secundària Mossèn Alcover és un institut de Manacor fundat l'1 d'octubre de 1970. Pilar Rodríguez Rábanos en va ser la primera directora. En aquell primer moment l'institut es va instal·lar en un quarter abandonat vora l'estació de tren, on ara es troba el col·legi Simó Ballester. A causa del mal estat de l'edifici, es va iniciar el projecte de construcció d'un nou centre situat al barri d'Es Canyar. Aquest es va inaugurar el 1975, amb el nom "Instituto de Bachillerato Mossèn Alcover". Com en l'antic edifici, s'hi va començar a impartir batxillerat nocturn i diürn. Hi havia 600 alumnes i 60 docents, xifres que s'ha duplicat en l'actualitat. L'edifici, on també està situada l'Escola Oficial d'Idiomes de Manacor, està dividit en diferents blocs: bloc nord, bloc sud, oficines, laboratoris i gimnàs. Està situat a la Ronda de l'Institut s/n. El nom del centre fa referència a Mossèn Antoni Maria Alcover.

## Referències

* ↑ «https://www.diariodemallorca.es/part-forana/2015/12/16/edificio-ies-mossen-alcover-cumple/1078916.html». [Consulta: 17 abril 2019].
* ↑ «https://www.eoimanacor.com/». [Consulta: 25 abril 2019].
* ↑ «http://www.iesmossenalcover.es/joomla/index.php?option=com_content&view=article&id=60&Itemid=102». Arxivat de l'original el 16 de juny 2023. [Consulta: 17 abril 2019].
* ↑ «https://www.einforma.com/informacion-empresa/ies-mossen-alcover». [Consulta: 25 abril 2019].
* ↑ «https://www.ultimahora.es/noticias/part-forana/2016/02/01/174098/aniversario-del-instituto-mossen-alcover-manacor-inicio-xii-semana-alcover.html». [Consulta: 25 abril 2019].