OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hermandad Nacional de la División Azul

L'Hermandad Nacional de la División Azul és una associació espanyola, creada en la dècada de 1950 com a germandat franquista d'excombatents.

## Història

Organitzada tentativamente en 1956 a partir d'una reunió celebrada a Madrid entre les diverses germandats de voluntaris de la Divisió Blava que havien aparegut arreu del territori espanyol; en la reunió es va establir una junta provisional nacional; l'organització va ser proclamada com a tal en la seva tercera assemblea el 27 de juny de 1959, passant a presidir l'ens Carlos Pinilla Turiño, que havia estat president de la germandat de divisionaris de Madrid. Es va constituir legalment fent ús de la llei d'associacions de 30 de juny de 1887. Amb forta implantació a la ciutat d'Alacant, el seu alcalde Agatángelo Soler Llorca, també divisionari, va ser una de les seves principals fonts de subvencions. Les cèl·lules provincials malgrat tot van mantenir una gran autonomia respecte a la germandat nacional. Va exercir com a grup de pressió perquè els divisionaris poguessin rebre pensions de la República Federal Alemanya, amb èxit. La germandat, que en 1960 va ingressar en la Verband Deutscher Soldaten, es va integrar en la Confederación Nacional de Excombatientes presidida per José Antonio Girón de Velasco al juliol de 1974.
Va editar la revista Blau División. Té la seu en els baixos del número 66 del madrileny carrer d'Alonso Cano.

## Referències

* ↑ «Consulta de asociaciones de ámbito estatal». Registro nacional de asociaciones. Ministerio del Interior.
* ↑ Veiga Chousa, 2013, p. 115-116.
* 1 2 Alcalde, 2014, p. 284.
* ↑ Veiga Chousa, 2013, p. 123.
* ↑ Veiga Chousa, 2013, p. 117.
* ↑ Veiga Chousa, 2013, p. 117-188.
* ↑ Veiga Chousa, 2013, p. 119.
* ↑ Veiga Chousa, 2013, p. 118.
* ↑ Andrés, 2001, p. 65.
* ↑ Veiga Chousa, 2013, p. 121.
* ↑ «Conferencias». ABC [Madrid], 18-10-1999.

## Bibliografia

* Alcalde, Ángel. Los excombatientes franquistas (1936-1965). Saragossa: Prensas de la Universidad de Zaragoza, 2014. ISBN 978-84-16028-63-4.
* Andrés, Jesús de «¡Quieto todo el mundo! El 23-F y la transición española». Historia y política: Ideas, procesos y movimientos sociales. Universidad Complutense de Madrid, Universidad Nacional de Educación a Distancia i Centro de Estudios Políticos y Constitucionales [Madrid], 5, 2001, pàg. 55-88. ISSN: 1575-0361.
* Veiga Chousa, David «La Hermandad de la División Azul: un acercamiento al asociacionismo divisionario». Revista Universitaria de Historia Militar, 2, 4, 2013, pàg. 108-129. ISSN: 2254-6111.
# Província de Teleorman

La província de Teleorman (IPA: [te.'le.or.man]) és un judeţ, una divisió administrativa de Romania, a la regió de Muntènia, amb capital a Alexandria. El nom Teleorman és d'origen turc i significa bosc salvatge (Deli orman).

## Límits

* Província de Giurgiu a l'est.
* Província d'Olt a l'oest.
* Província d'Argeş i província de Dâmboviţa al nord.
* Bulgària al sud - província de Veliko Tarnovo i província de Pleven.

## Demografia

El 2002, tenia 436,025 i una densitat de població de 75 h/km².
* Romanesos - 96.76%
* Gitano - 3,18%
| Any | Població |
| 1948 | 487,394 |
| 1956 | 510,488 |
| 1966 | 516,222 |
| 1977 | 518,943 |
| 1992 | 483,840 |
| 2002 | 436,025 |

## Divisió Administrativa

La Província té 3 municipalitats, 2 ciutats i 92 comunes.

### Municipalitats

* Alexandria - capital; població: 59,308
* Roșiorii de Vede
* Turnu Măgurele

### Ciutats

* Zimnicea
* Videle

### Comunes

| Băbăiţa Balaci Beciu Beuca Blejeşti Bogdana Botoroaga Bragadiru Brânceni Bujoreni Bujoru Buzescu Călineşti Călmăţuiu | Călmăţuiu de Sus Cervenia Ciolăneşti Ciuperceni Conţeşti Cosmeşti Crângu Crevenicu Crângeni Dideşti Dobroteşti Dracea Drăcşenei Drăgăneşti de Vede | Drăgăneşti-Vlaşca Fântânele Frăsinet Frumoasa Furculeşti Gălăteni Gratia Islaz Izvoarele Lisa Liţa Lunca Măgura Măldăeni | Mârzăneşti Mavrodin Mereni Moşteni Nanov Năsturelu Necşeşti Nenciuleşti Olteni Orbeasca Peretu Piatra Pietroşani Plopii-Slăviteşti | Plosca Poeni Poroschia Purani Putineiu Rădoieşti Răsmireşti Săceni Saelele Salcia Sârbeni Scrioaştea Scurtu Mare Seaca | Segarcea-Vale Sfinţeşti Siliştea Siliştea Gumeşti Slobozia Mândra Smârdioasa Stejaru Ştorobăneasa Suhaia Talpa Tătărăştii de Jos Tătărăştii de Sus Ţigăneşti Traian | Trivalea-Moşteni Troianul Uda-Clocociov Urluiu Vârtoape Vedea Viişoara Vităneşti Zâmbreasca |

## Referències

* ↑ Institut Nacional d'Estadística, "Populaţia după etnie" Arxivat 2009-08-16 a Wayback Machine.
* ↑ National Institute of Statistics, "Populaţia la recensămintele din anii 1948, 1956, 1966, 1977, 1992 şi 2002" Arxivat 2006-09-22 a Wayback Machine.
# Anàlisi final

Anàlisi final (títol original: Final Analysis) és un dirigit per Phil Joanou, estrenada l'any 1992. Ha estat doblat al català.

## Argument

El metge Barr entra en una relació particular amb la germana d'una de les seves pacients. La germana està casada amb un malfactor i somia d'eliminar-lo. En parla al seu amant, amb la idea que el doctor Barr comprendrà finalment que li parla de matar el seu marit.

## Repartiment

* Richard Gere: El metge Isaac Barr
* Kim Basinger: Heather Evans
* Uma Thurman: Diana Baylor
* Eric Roberts: Jimmy Evans
* Paul Guilfoyle: Mike O'Brien
* Keith David: El detectiu Huggins
* Robert Harper: Alan Lowenthal
* Agustin Rodriguez: Pepe Carrero
* Rita Zohar: El metge Grusin
* Harris Yulin: El substitut del fiscal
* George Murdock: El jutge Costello
* Shirley Prestia: Kaufman, la representant del ministeri públic
* Tony Genaro: Hector
* Katherine Cortez: L'oradora
* Wood Moy: El metge Lee
* Corey Fischer: El forense
* Rico Alaniz: El vell espanyol

## Al voltant de la pel·lícula

* S'ha rodat a San Francisco, a Los Angeles i a Sausalito.
* John Boorman va ser seleccionat un temps per a dirigir el film.

## Crítica

* «Thriller laberíntic amb un declarat aroma de Hitchcock. És a dir, entre el plagi i l'aldarull. Malgrat tot, com són les coses, a la fi sembla agradable».
* «Un dels thrillers més laberíntics que he vist mai […] El problema n'és l'estructura, o més aviat: l'estructura sobrecarregada. Desconcertantment complexa […] és d'aquestes films molt més entretingudesper mirar que no per a analitzar. […] Puntuació: ★★½ (sobre 4)».
* «El guió i la direcció van progressivament cap avall mentre s'acosta el moment de la veritat, o més ben dir, els diferents moments de la veritat. […] Les al·lusions a 'Vertigen' no són encertades».

## Nominacions

* Nominació al premi a la dona més desitjable per Kim Basinger, en els premis MTV Movie 1992.
* Nominació al premi al pitjor film, pitjor guió i pitjor actriu per Kim Basinger, en els premis Razzie 1993.

## Referències

* ↑ «Anàlisi final». esadir.cat.
* ↑ «Final Analysis». The New York Times.
* ↑ «trivia». ImdB.
* ↑ Martínez, Luis «Final Analysis». El País.
* ↑ Ebert, Roger «Final Analysis». Chicago Sun-Times.
* ↑ Canby, Vincent «Final Analysis». The New York Times.
# Dalma

L'illa de Dalma (àrab: جزيرة دلما, jazīrat Dalmā) és una illa de l'Emirat d'Abu Dhabi, a la costa de la part occidental del país, a uns 80 km de la península de Qatar, part dels Emirats Àrabs Units. L'illa té 9 km de nord a sud i 5 km d'est a oest. La seva altura màxima és de 98 metres.
És una illa arenosa amb una població d'unes set mil persones. L'existència de fonts prop de la ciutat de Dalma, al sud, feren possible que fos permanentment habitada. L'illa té 20 jaciments arqueològics identificats.
Fou un centre d'aprovisionament d'aigua i important lloc de la pesca de perles. És possible que el seu nom derivi de Dal Maa que vol dir "odre d'aigua" amb àrab, ja que els vaixells s'acostaven a l'illa i demanaven un odre d'aigua. Actualment la punta sud s'ha perllongat uns 7 km amb un moll artificial que l'uneix amb els illots Dalat Dalma al-Janubiyah i Dalat Masum.
L'illa té restes d'haver estat habitada des de fa uns set mil anys i és el lloc més antic poblat de tot l'emirat. S'ha excavat un jaciment amb restes del comerç amb la civilització d'Ubaid de Mesopotàmia. Actualment l'activitat principal és la pesca però s'han creat nombroses granges, algunes de la família reial de l'emirat. A la costa viuen els falcons de l'espècie falco concolor, i a les àrees agrícoles s'hi acullen nombrosos ocells migradors.
A uns 6 km a l'est hi ha el pou petroler marítim de Hayr Dalma i entre el pou i l'illa les roques de Baker. Al sud-oest de Dalma hi ha les roques del Cavaller.

## Referències

* ↑ Beech, Mark; Elders, Joseph; Shepherd, Elizabeth «Reconsidering the 'Ubaid of the Southern Gulf: new results from excavations on Dalma Island, U.A.E.». Proceedings of the Seminar for Arabian Studies, 30, 2000, pàg. 41–47. ISSN: 0308-8421.
* ↑ Al-Maani, Abed Al-Razzak; Alsharari, Saleh «Pearl Trade in the Persian Gulf during the 19th Century» (en anglès). Asian Culture and History, 6, 1, 10-12-2013, pàg. 43–52. DOI: 10.5539/ach.v6n1p43. ISSN: 1916-9655.
* ↑ Dunston, Lara; Monaghan, Sarah. DK Eyewitness Top 10 Travel Guide: Dubai and Abu Dhabi: Dubai and Abu Dhabi (en anglès). Dorling Kindersley Limited, 2012-09-03, p. 31. ISBN 978-1-4093-8673-5.
* ↑ Aspinall, Simon «Sooty Falcons in the United Arab Emirates». Tribulus, 1994, pàg. 14-18..
# Llac Techirghiol

Techirghiol és un llac salat al nord de la Dobruja, Romania, a prop de la ciutat amb el mateix nom.

## Etimologia

El nom del llac prové del turc Tekirgöl, que significa "llac de Tekir". El nom també significa (en turc) "Llac de ratlles" (tekir - ratllat i göl - llac). Això es deu a la salinitat del llac; quan bufa el vent, apareixen franges blanques de sal a la superfície del llac.

## Llegenda de Tekir

La llegenda diu que una vegada un vell invicte i cec anomenat Tekir, cavalcant a l'esquena del seu ase, va arribar a la vora d'aquest llac per error. El vell va intentar sortir d'aquest fang pudent durant hores i hores, però el seu tossut ruc no volia moure's gens, com si una misteriosa força no el deixés sortir del llac.
Va ser amb gran meravella i alegria que el vell es va adonar, en sortir del llac, que els seus ulls podien tornar a veure llum i que els seus peus, que feia temps que havien deixat de funcionar, van començar a obeir-lo. Pel que fa al seu ruc savi, les seves males ferides a l'esquena s'havien curat i el seu cos era més jove que mai. Quan van saber d'això, molta gent es va precipitar a la vora del llac, banyant-se i untant-se de fang per tot el cos per curar-se.
Tekir i el seu ruc apareixen en una estàtua situada al centre de la ciutat de Techirghiol.

## Referències

* ↑ «Lake Techirghiol | Ramsar Sites Information Service». [Consulta: 9 octubre 2021].

## Enllaços externs

* Lloc web de Techirghiol
# Aiguille Blanche de Peuterey

L'Aiguille Blanche de Peuterey o Agulla Blanca de Peuterey és una cim de 4.112 metres que es troba al vessant sud del massís del Montblanc, a la Vall d'Aosta (estat italià). Està situada a l'aresta de Peuterey, entre l'Aiguille Noire de Peuterey i el Gran Pilier d'Angle, del qual el separa el Col de Peuterey. A l'est té la Glacera de la Brenva, i a l'oest la Glacera de Freney.
És considerat com un dels cims més difícils i seriosos de tota la llista de cims de 4.000 metres dels Alps.
La muntanya està conformada per tres cims:
* Punta Güssfeldt (4.112 m.)
* Punta Seymour King (4.107 m.)
* Punta Jones (4.104 m.)

## Ascensions

La primera ascensió la van realitzar Henry Seymour King amb els guïes Emile Rey, Ambros Supersaxo i Aloys Anthamatten el 31 de juliol de 1885.

## Vegeu també

* Glacera de la Brenva

## Referències

* ↑ «Llista dels 4.000 UIAA» (pdf). UIAA.
* ↑ «Summitpost.com» (en anglès). [Consulta: 25 agost 2011].

## Enllaços externs

* «Camptocamp.org». [Consulta: 25 agost 2011].
* «Summitpost.com» (en anglès). [Consulta: 25 agost 2011].
Quatremils dels Alps :
Alps
Quatremils
categoria :
# Roșiorii de Vede

Roșiorii de Vede (pronunciació en romanès: [roʃiˌorij de ˈvede]; de vegades Roșiori de Vede o, en versions antigues, Rușii de Vede) és una ciutat del comtat de Teleorman (Romania).
Situada a la regió de Muntenia, és una de les ciutats més antigues del país. Es va esmentar per primera vegada en un document que es remunta al 1385, quan la ciutat va ser visitada per dos pelegrins alemanys que tornaven de Jerusalem i es van aturar uns dies en una ciutat que van anomenar Russenart.
Diverses personalitats romaneses van néixer a la ciutat i als voltants de la ciutat, com Iulian Miu, Radu Grămăticu, Alexandru Depărățeanu, Gala Galaction, Petru Bellu, Zaharia Stancu i Marin Preda.
Segons estimació 2012 comptava amb una població de 32.006 habitants.

## Referències

* ↑ World gazetteer.

## Enllaços externs

* Lloc de l'Ajuntament de Roșiori de Vede
# Fidelment teva

Fidelment teva (títol original: Faithful) és una comèdia estatunidenca de 1996. Va ser l'última cinta dirigida per Paul Mazursky abans de la seva mort, i és protagonitzada per Cher, Chazz Palminteri i Ryan O'Neal. Palminteri va adaptar el guió d'una de les seves obres teatrals del mateix nom. Faithful explica la història d'una dona, el seu espòs i un assassí. Ha estat doblada al català.
Laa cinta va ser estrenada en el marc de 46è Festivalde Cinema de Berlín.

## Argument

En el seu vintè aniversari de noces, Maggie rep un collaret de diamants del seu espòs, Jack, que també contracta a un assassí per matar-la. El botxí, que viatja des de Connecticut per realitzar la seva feina, comença a intimar amb Maggie, complicant encara més la situació.

## Repartiment

* Cher: Margaret.
* Chazz Palminteri: Tony.
* Ryan O'Neal: Jack Connor.
* Paul Mazursky: Dr. Susskind.
* Amber Smith: Debbie.
* Elisa Leonetti: Maria.
* Mark Nassar: El promès de Maria.
* David Marí: Petit Tony
* Steven Randazzo: el Pare de Tony
* Olinda Turturro: la Mare de Tony
* Max Norat: venedor a la joieria.
* Stephen Spinella: el jove del Rolls

## Referències

* ↑ «Fidelment teva». esadir.cat.
* ↑ «Berlinale: 1996 Programme». berlinale.de. Arxivat de l'original el 2012-01-20. [Consulta: 21 juliol 2017].
* ↑ «Faithful». The New York Times.
# Diagonal principal

En l'àlgebra lineal, la diagonal principal d'una matriu quadrada és la diagonal que va des de la cantonada superior esquerra fins a la cantonada inferior dreta.
    ${\begin{bmatrix}\color {red}{3}&2&6\\7&\color {red}{5}&0\\7&4&\color {red}{1}\end{bmatrix}}\qquad$
Quan s'utilitza la notació A=(a$_{i,j}$) d'una matriu A, els elements de la seva matriu principal són de la forma (a$_{n,n}$) on n pertany als nombres naturals i és menor o igual que el nombre de files o columnes de la matriu quadrada, és a dir: $a_{1,1}\,$, $a_{2,2}\,$, $a_{3,3}\,$ ... $a_{n,n}\,$.
    $A={\begin{bmatrix}a_{11}&.&.&.&.&.&.\\.&a_{22}&.&.&.&.&.\\.&.&a_{33}&.&.&.&.\\.&.&.&.&.&.&.\\.&.&.&.&.&.&.\\.&.&.&.&.&.&.\\.&.&.&.&.&.&a_{nn}\\\end{bmatrix}}$
Per exemple, en les següents matrius tots els elements de la seva diagonal principal valen 1 (matriu identitat):
    ${\begin{bmatrix}\color {red}{1}&0&0\\0&\color {red}{1}&0\\0&0&\color {red}{1}\end{bmatrix}}\qquad {\begin{bmatrix}\color {red}{1}&0&0&0\\0&\color {red}{1}&0&0\\0&0&\color {red}{1}&0\end{bmatrix}}\qquad {\begin{bmatrix}\color {red}{1}&0&0\\0&\color {red}{1}&0\\0&0&\color {red}{1}\\0&0&0\end{bmatrix}}\qquad {\begin{bmatrix}\color {red}{1}&0&0&0\\0&\color {red}{1}&0&0\\0&0&\color {red}{1}&0\\0&0&0&\color {red}{1}\end{bmatrix}}\qquad$
A una matriu com la dels exemples, en la qual només els elements de la diagonal principal són diferents de zero, se l'anomena matriu diagonal.
La suma dels elements de la diagonal principal d'una matriu quadrada es coneix com la traça de la matriu (tr).
    ${\begin{bmatrix}\color {red}{4}&0&0\\0&\color {red}{1}&0\\0&0&\color {red}{6}\end{bmatrix}}\qquad$
$\operatorname {tr} (A)=4+1+6=11\,$

## Antidiagonal

L'antidiagonal d'una matriu quadrada $B$ d'ordre $N$ és la col·lecció de nombres naturals $a_{i,j}$ tal que $i+j=N+1$ per a tot $1\leq i,j\leq N$. És a dir, va des de la cantonada superior dreta fins a la cantonada inferior esquerra.
    ${\begin{bmatrix}0&0&\color {red}{1}\\0&\color {red}{1}&0\\\color {red}{1}&0&0\end{bmatrix}}$

## Referències

* ↑ W., Weisstein, Eric. «Diagonal» (en anglès). [Consulta: 22 juliol 2018].
# Videle

Videle (pronunciació en romanès: [ˈVidele]) és una ciutat del comtat de Teleorman, Muntènia, Romania, amb una població de 11.112 habitants el 2011.
Es va actualitzar a l'estatus de ciutat el 1968 mitjançant la incorporació d'alguns pobles propers. Avui, Coșoaia és l’únic poble associat que administra la ciutat.
Videle té certa importància com a nus de ferrocarril, ja que la via ferroviària que es dirigeix al sud cap a Giurgiu i Bulgària deixa el ferrocarril principal de Valàquia Est-Oest de Bucarest a Craiova.
Segons el cens del 2011, la població de Videle ascendeix a 11.508 habitants. La majoria dels habitants són romanesos (91,98%), amb una minoria de gitanos (3,33%). Per al 4,63% de la població, no es coneix l’ètnia. Des del punt de vista confessional, la majoria dels habitants són ortodoxos (94,74%). Per al 4,63% de la població, no es coneix l’afiliació confessional.

## Referències

* 1 2 Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: «Tab13. Populația stabilă după religie – județe, municipii, orașe, comune», 01-07-2013. Arxivat de l'original el 2013-09-21.
# Hermetisme comunitari

L'Hermetisme comunitari és una actitud exclusivista i autoreferent per part d'un grup religiós concret que l'allunya dels interessos comuns de la societat de la qual forma part.

## Referències

* ↑ La diversitat religiosa en les comunitats obertes. Criteris de discerniment ( PDF.). Consell Assessor per a la Diversitat Religiosa. Barcelona: Generalitat de Catalunya, 2013 [Consulta: 6 novembre 2015]. Arxivat 5 de maig 2018 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Hermetisme
# Herpes labial

L'herpes labial, popularment conegut també com a pansa, és una infecció vírica produïda als llavis o molt a prop de la boca a causa del virus de l'herpes simple. És provocat pels nervis que arriben a la cara, i concretament a la zona on apareixen les vesícules. No té cura i cal esperar que la malaltia segueixi el seu procés normal, però hi ha tractaments per prevenir-lo i alleujar els símptomes.
Es produeix per una reactivació d'un virus que tenim latent al cos, i que es pot reactivar per una baixada de defenses o per exposició solar, entre altres coses. El primer símptoma és una sensació de tibantor, inflamació i calor. Ràpidament la zona s'infla, pren un color groguenc i s'omple de petites vesícules plenes de líquid, que cal no trencar. En un o dos dies, les vesícules s'assequen i prenen forma de crostes, que poden causar formigueig, picor o dolor i que romanen durant una o dues setmanes. Aquest temps, però, pot ser més llarg si, per la situació on es troba l'herpes, en moure els llavis aquestes crostes es trenquen.
No s'ha de confondre amb l'herpes zòster, provocat per un virus diferent però amb etiologia similar.

## Referències

* 1 2 W Opstelten, AK Neven, J Eekhof «Treatment and prevention of herpes labialis». Canadian Family Physician, 54, 12, 2008, pàg. 1683-1687. PMC: 2602638. PMID: 19074705 [Consulta: 27 setembre 2024].
* ↑ Cernik C, Gallina K, Brodell RT «The treatment of herpes simplex infections: an evidence-based review.». Arch Intern Med, 168, 11, 2008, pàg. 1137-44. DOI: 10.1001/archinte.168.11.1137. PMID: 18541820 [Consulta: 27 setembre 2024].
* ↑ PGE Kennedy, J Rovnak, H Badani, RJ Cohrs «A comparison of herpes simplex virus type 1 and varicella-zoster virus latency and reactivation». Journal of General Virology, 96, 7, 2015, pàg. 1581–1602. DOI: 10.1099/vir.0.000128. PMID: 25794504 [Consulta: 27 setembre 2024].

## Enllaços externs

* «Herpes labial». Canal Salut. Generalitat de Catalunya.
# Herrerasaure

L'herrerasaure (Herrerasaurus, "llangardaix d'Herrera") era un dinosaure carnívor bípede d'una longitud d'entre 3 i 5 metres, amb un pes d'entre 200 i 300 kg. Tenia el fèmur més llarg que la tíbia, dents apuntades i cintura pelviana. Fou un dels primers dinosaures, visqué durant el Triàsic mitjà fa uns 230-225 milions d'anys, a l'Argentina. És un dels dinosaures primitius més ben coneguts.

## Referències

* ↑ Langer et al., 2010, p. 55.

## Bibliografia

* Langer, M. C.; Ezcurra, M. D.; Bittencourt, J. S.; Novas, F. E. «The origin and early evolution of dinosaurs» (en anglès). Biological Reviews, 85, 2010, pàg. 55–110. DOI: 10.1111/j.1469-185X.2009.00094.x.
# Herència paradominant

L'herència paradominant és un defecte genètic, letal pels individus homozigots en aquell gen concret. Els heterozigots seran portadors de la malaltia però no n'estaran afectes. La malaltia es presentarà en aquells individus que perdin l'heterogenicitat amb una mutació somàtica durant l'embriogènesis. En aquests individus, només l'àrea de pell formada a partir de la cèl·lula homocigota presentarà la malaltia.

## Referències

* ↑ Nevo de Becker asociado a nevo epidérmico: ¿un ejemplo más de «manchas gemelas»?
* ↑ «¿Qué es el patrón de herencia autosómica dominante?». Arxivat de l'original el 2016-10-23. [Consulta: 22 octubre 2016].

## Enllaços externs

* Gimena Castro Pérez, Patricia Della Giovanna, Hugo Néstor Cabrera, Sandra García Patrones clínicos de mosaicismos pigmentarios. Nuestra experiencia
* Rudolf Happle, Mario Bittar Patrones del mosaicismo en la piel humana: comprendiendo aspectos actuales y futuros
# Hestieòtida

L'Hestieòtida o Histieòtida (grec antic: Ἑστιαιῶτις, Ἱστιαιῶτις) era una contrada de Tessàlia, situada a la seva part nord-occidental. Els seus límits eren, al nord amb Macedònia; al nord-est la Perrèbia; a l'est el districte de la Pelasgiòtida; al sud el districte de Tessaliòtida; al sud-oest Dolòpia; i a l'oest el mont Pindos i ocupava els passos de l'Olimp, segons diuen Estrabó i Plini el Vell.
Els seus habitants s'anomenaven histieus o histiotes, i arribaven al sud fins al riu Peneu. En aquest districte vivien també els perrebeus, una tribu de guerrers poderosos de suposat origen dori, que tenien diverses ciutats a la zona de les muntanyes. Homer esmenta els histieus com una de les tribus participants en la guerra de Troia, eren considerats hel·lens i van ser un dels estats que formava part de la Lliga Amfictiònica. El seu territori es deia freqüentment Perrèbia, però mai no va ser un districte organitzat fora de Tessàlia. Inicialment ocupaven tot el districte, però van ser arraconats a les muntanyes pels conqueridors tessalis tesprotis. Una tribu de nom aticis és esmentada per Homer, i Estrabó la situa a la part Tessàlia de les muntanyes del Pindos a les fonts del Peneu; són descrits com bàrbars que vivien del robatori. La ciutat principal era Miles, i tenia altres ciutats conegudes, com Gomfi, Metròpolis de Perrèbia, Pelinna, Fàcion, Gonnos, Orte, Falana i Trica.

## Referències

* ↑ Diccionari grec-català. Barcelona: Enciclopèdia catalana, 2015, p. 791.
* ↑ Smith, William. «Histiaeotis (Ιστιαιῶτις, also Ἑστιαιῶτις)». A: Dictionary of Greek and Roman Geography, illustrated by numerous engravings on wood. Londres: Walton and Maberly & John Murray, 1854.
# Heterodòncia

L'heterodòncia és la condició dels animals que tenen més d'un tipus de dent. Per exemple, els sinàpsids (que inclouen els mamífers) solen posseir incisives, canines, premolars i molars. La presència d'una dentadura heterodonta és indicativa d'un cert grau d'especialització en la caça i l'alimentació d'una espècie.
També hi ha alguns sauròpsids heterodonts, com alguns pterosaures, llangardaixos i dinosaures, per exemple.

## Referències

* ↑ «heterodont | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 desembre 2018].

## Vegeu també

* Homodòncia
# Hex

«Hex» té aquests significats:
* Hex (joc), joc de tauler creat per Piet Hein
* hex, abreviatura d'hexadecimal, sistema de numeració en base 16
* hex, abreviatura de l'hexafluorur d'urani.
* Hex (sèrie), sèrie televisiva britànica
* Intel HEX