# Anatomia patològica

L'anatomia patològica o anatomopatologia és la part de la patologia que s'encarrega de l'estudi de les lesions cel·lulars, teixits, òrgans, de les seues conseqüències estructurals i funcionals i, per tant, de les repercussions en l'organisme. La paraula patologia procedeix del grec, estudi (logos) del patiment o dany (pathos) i el seu ús es va generalitzar a partir del segle xvi.
El metge italià de Forlì Giovanni Battista Morgagni ha estat considerat el fundador de la moderna anatomia patològica, sent la seva obra De sedibus et causis morborum per anatomen indagatis (1761) una de les més importants dins del camp de la literatura mèdica. Morgagni va trencar amb la medicina clàssica, basada en els humors, i va demostrar el paper fonamental de la investigació anatòmica.

## Concepte d'anatomia patològica

L'anatomia patològica és un dels pilars fonamentals de la medicina i una disciplina bàsica imprescindible per a metges, veterinaris i altres professionals de la sanitat. La interpretació dels símptomes de les distintes malalties o alteracions que es troben en l'exploració dels pacients exigeix el coneixement de tot l'espectre de lesions que es presenten en cada un dels teixits, òrgans o tipus cel·lulars. L'anatomia patològica comprèn tots els aspectes de la malaltia, fonamentalment a nivell morfològic. Aquestes alteracions són estudiades amb diversos mètodes, que comprenen des dels emprats per la patologia molecular fins als de la patologia macroscòpica; passant per tots els nivells i tècniques d'observació i estudi: des de la prosecció, la histologia convencional, la histoquímica o la immunohistoquímica fins a la microscòpia ultraestructural, la microscòpia òptica, la microscòpia confocal, la morfometria, la fotografia digital o la simple visió ocular directa (macroscòpica).
L'anatomia patològica es divideix en subespecialitats, les principals són la patologia quirúrgica, la patologia fetal i pediàtrica, la citopatologia, la neuropatologia i la patologia forense.

## Respostes patològiques

L'anatomia patològica general s'ocupa de l'estudi dels fonaments i del desenvolupament dels processos de respostes patològiques bàsiques, que van des de l'adaptació cel·lular a les modificacions de l'entorn, les lesions i la mort cel·lular, les seues causes i les seues conseqüències, els trastorns del creixement de les cèl·lules, dels teixits i dels òrgans, així com les respostes de l'individu a les diverses lesions causades per agents externs i interns i dels mecanismes de reparació d'aqueixes lesions. Segons la patologia, hi ha tres causes bàsiques que originen les malalties que són:
* Inflamació; és el cas de les malalties que acaben en -itis, com ara l'apendicitis.
* Degeneració; és el cas de moltes malalties que acaben en -osi, com ara l'artrosi, l'osteoporosi o la gliosi de la retina, per exemple. La degeneració tissular pot ser reversible, però quan l'agent perniciós que la provoca perdura apareix la necrosi, com en certes miopaties induïdes per fàrmacs.
* Creixement cel·lular descontrolat; és el cas de les malalties que acaben en -oma, com ara el craniofaringioma, l'hepatoblastoma, el melanoma o el liomioma.
L'anatomia patològica sistèmica o especial estudia les respostes específiques de cada teixit o òrgan.

## Aspectes de la malaltia

Els quatre aspectes d'una malaltia que formen el nucli de la patologia són: l'etiologia, que són les causes de la malaltia; la patogènesi, que són els mecanismes per al desenvolupament de la malaltia; els canvis morfològics o alteracions estructurals que es produeixen en les cèl·lules i òrgans, i la clínica, que són les conseqüències funcionals dels canvis morfològics. Els especialistes en anatomia patològica, s'encarreguen sobretot de l'estudi dels canvis morfològics de les malalties.
Hi ha malalties sine materia en les quals no es pot objectivar una clara alteració morfològica, com són la majoria de les malalties psiquiàtriques i molts trastorns funcionals gastrointestinals com el còlon irritable, la síndrome de vòmits cíclics o la migranya abdominal.

## Evolució històrica

Alguns historiadors opinen que la història de l'anatomia patològica és, en certa manera, la història de l'aplicació del mètode científic en la medicina. Demòcedes de Crotona i el seu deixeble Alcmeó foren pioners en atribuir i destacar diferències morfològiques entre els animals i les persones. Es creu que bona part dels seus coneixements es fonamentaven sobre escrits relatius a les pràctiques de momificació de l'antic Egipte i que les seves idees sobre els sentits, el cos i la ment foren recollides per l'escola de medicina d'Alexandria. Heròfil de Calcedònia i Erasístrat de Keos foren destacats membres de dita escola que practicaren de forma regular disseccions docents durant el primer terç del segle iii aC.
Hipòcrates fou el primer a reconèixer que la patologia es basava en una alteració dels humors i de la relació d'aquests, basant-se en la filosofia naturalista d'Empèdocles que ja havia descrit aqueixos humors: sang, limfa, bilis negra i bilis groga. Galè mantingué vigents les teories d'Hipòcrates durant tota l'època medieval convertint-les en dogmes. Dintre de la nosotàxia galènica és destacable el punt que considera les malalties de les «parts instrumentals» un resultat de la forma, mida o disposició dels òrgans. Aule Corneli Cels escrigué sobre les diferències entre lesions superficials canceroses i precanceroses, recomanant l'escissió precoç de les mateixes. A la seva obra en vuit volums De Re Medicina, descriu al llibre III els quatre clàssics signes d'un procés inflamatori: rubor et tumor cum calore et dolore (rubor, inflor, calor i dolor).
Aeci d'Amida (502-575), metge de l'emperador romà d'Orient Justinià el Gran, tot i que només es conserva una part dels seus escrits (com els 16 Libri medicinales o Tetrabiblon) deixà excel·lents descripcions de condilomes, hemorroides, abscessos de la matriu, fístules i ulceracions rectals i carcinomes uterins.
Avenzoar (1091-1161), descrigué per primera vegada un càncer de colon gràcies a la palpació dels òrgans abdominals d'un malalt emaciat i l'observació de fragments del tumor. La seva obra influí en diversos representants de la medicina escolàstica imperant a l'Europa llatina medieval, com el valencià Jaume Roig. A banda dels seus escrits sobre la febre o la salubritat dels aliments, Avenzoar fou un capdavanter en el camp de la patologia experimental, ja que recomanava la pràctica d'autòpsies en animals abans d'efectuar actes quirúrgics en humans. Ibn an-Nafís (1213-1288), descrigué correctament la circulació pulmonar quatre-cents anys abans del descobriment dels capil·lars pulmonars.
La primera autòpsia pública fou practicada pel metge italià Bartolomeo da Varignana (?-≥1321) el 1302, a Bolonya. Pel que fa a la península ibèrica, l'Estudi General de Lleida obtingué permís per fer autòpsies a cadàvers de condemnats a mort a mitjans del segle xiv i es creu que durant aquest període a l'hospital del monestir de Guadalupe li fou atorgat el privilegi d'estudiar els cossos dels malalts difunts gràcies a una butlla papal.
Gradualment començaren a sorgir autors que no veien les teories d'Hipòcrates com a veritats absolutes. Vesal basà el seu estudi de la malaltia en els aspectes morfològics del cos humà, deixant a banda el dogmatisme imposat en l'època i fonamentat en la lectura acrítica dels tractats clàssics. Un representant d'aquest estil de pensament rígid fou Jacobus Sylvius (Jacques Dubois, 1478-1555), professor de Vesal i de Charles Estienne i persona de caràcter peculiar, que arribà a dir: «el cadàver s'equivoca...Galè, no».
A partir del Renaixement es començaren a fer les primeres autòpsies reglades d'humans i començà un nou corrent d'autors que creien només el que podien veure, allunyant-se definitivament de les idees doctrinals que fins aqueix moment prevalien. Amb el florentí Antonio Benivieni, la lesió anatòmica deixà de ser una troballa casual i passà a ser una troballa cercada. L'aragonès Juan Tomás Porcell (Càller, 1528 - Saragossa, 1582?) fou el primer a fer autòpsies d'empestats i descriure les seves lesions internes, treballant amb víctimes del brot de pesta de 1564 a Saragossa.
Neixé així l'«anatomia organicista», que relaciona directament la morfologia amb les alteracions i símptomes que acompanyen la malaltia. Els autors que anaven apareixent en l'època i que descobrien com resultava de valuosa l'autòpsia per a l'estudi de la medicina, com per exemple Giovanni Battista Morgagni de Forlì (Itàlia), comprengueren que l'observació i l'estudi de les alteracions morfològiques eren la base fonamental per a entendre les malalties. Uns anys abans, el suís Théophile Bonet (Ginebra, 1620-ibídem, 1689), escrigué un llibre que molts autors consideren com el primer tractat anatomopatològic; una compilació d'unes tres mil autòpsies classificades per malalties o símptomes titulada Sepulchretum sive Anatomia practica (1679).
El 1665, Robert Hooke, que utilitzava un rudimentari microscopi compost, fou el primer a parlar de les «cèl·lules» del suro en el seu llibre Micrographia. Reinier de Graaf és recordat pels seus estudis sobre el sistema reproductor i el descobriment —sense emprar cap microscopi— dels fol·licles preovulatoris (1672).
John Hunter (1728-1793) fou el primer a descriure la inflamació com un mecanisme defensiu en primer lloc i després reparador, en el seu llibre pòstum A Treatise on the Blood, Inflammation and Gunshot Wounds (1794), que rebutjà definitivament la doctrina galènica del «pus lloable», el qual considerà un efecte inflamatori causat per diferents tipus de processos. Matthew Baillie (1761-1823), patòleg escocès nebot de Hunter, fou pioner en la identificació de la transposició dels grans vasos i el situs inversus. La seva obra The Morbid Anatomy of Some of the Most Important Parts of the Human Body (1793) es reconeguda com el primer tractat de patologia sistemàtica i també el primer llibre en llengua anglesa que donà a aquesta matèria la consideració de disciplina particular dins de la medicina. A finals del segle xviii, Bichat introduí el concepte de teixit, tractant de trobar unitats simples que conformessin els òrgans. El món de la patologia entrà d'aqueixa forma en l'època tissular.
Ja en el segle xix, i gràcies al desenvolupament tècnic del microscopi òptic, s'introduí la teoria cel·lular, que aportava un nivell més en l'organització dels sers vius. Henri Dutrochet afirmà a la seva obra Recherches anatomiques et physiologiques sur la structure intime des animaux et des végétaux et sur leur motilité, que la cèl·lula era la unitat bàsica dels teixits (1824). Gabriel Andral (1797-1876), seguidor de l'escola de Bichat, publicà un ampli tractat, Précis d'anatomie pathologique (1829), en el qual s'identifica clarament la disseminació limfàtica del càncer per primera vegada. El botànic i microscopista Robert Brown (1773-1858) introduí el terme nucli cel·lular l'any 1831.
A Alemanya, metges com Johannes Müller (1801-1858; autor l'any 1838 de la primera publicació monogràfica i sistematitzada sobre les característiques microscòpiques de les neoplàsies benignes i malignes), començaren a relacionar les cèl·lules i les seues alteracions amb els estats patològics. Matthias Jakob Schleiden (1804-1881) i Theodor Schwann comprengueren que les cèl·lules formaven un conjunt complicat i fonamental d'elements vius. Rudolf Virchow establí que els canvis anòmals en la morfologia (estructura) de les cèl·lules eren la base de les patologies corporals, ajudat pels experiments fets per Robert Remak (1815-1865), descobridor de la mitosi. Claude Bernard afirmà a més que les característiques físiques i químiques de la cèl·lula i dels seus processos tenen igualment una gran relació amb les malalties. Uns anys abans, Jean Cruveilhier (1791-1874) —alumne de Dupuytren— fou el primer catedràtic d'anatomia patològica de la Universitat de París. Entre 1828 i 1842 escrigué el tractat Anatomie pathologique du corps humain. L'anglès Augustus Waller (1816-1870) estudià l'aspecte microscòpic de les fibres nervioses degenerades quan es talla l'axó (1850). Això feu possible traçar el recorregut de les fibres del sistema nerviós i demostrà la importància del nucli en la regeneració de dites fibres. Aquest procés encara es denomina «degeneració walleriana». El bàvar Franz Böhmer publicà els bons resultats de la tinció d'hematoxilina sulfatada amb alum per colorejar el nucli cel·lular amb més intensitat que el seu citoplasma (1865), tinció millorada anys després (1897) pel nord-americà Frank Burr Mallory (1862-1941) utilitzant l'àcid fosfotúngstic. Mallory també descobrí una tinció tricròmica específica per al teixit connectiu i els cossos hialins hepatocitàris homònims propis de l'hepatitis alcohòlica. Edwin Klebs (1834-1913), deixeble de Virchow, introduí l'any 1869 el mètode de la inclusió en parafina dels teixits. Hans Christian Gram (1852-1938) descobrí la tinció per diferenciar bacteris que porta el seu nom (1884). Un patòleg poc conegut, l'alemany Carl Weigert (1845-1904), aconseguí tenyir selectivament la beina de mielina (1884) i feu grans aportacions al coneixement de la patogènesi de la tuberculosi, de la necrosi coagulativa i de l'infart de miocardi causat per l'obstrucció de les artèries coronàries (1880). Wilhelm von Waldeyer (1836-1921), investigador del nucli cel·lular i de les estructures neuronals, encunyà el terme «cromosoma» (1888). Feu grans aportacions al coneixement embriològic de les fàneres i les dents, i estudià en especial els teixits laríngics i nasals. Joseph Babinski (1857-1932), descobridor l'any 1896 del signe que porta el seu nom, destacà per les seves observacions neuropatològiques i nombroses troballes dintre del camp de la histopatologia muscular. August Köhler (1866-1948), descobrí el 1893 un mètode òptim d'il·luminació que fou aplicat en els aparells de microscòpia fabricats per Carl Zeiss. El mateix any, Isaac Blum (1833-1903) i el seu fill Ferdinand (1865-1959) iniciaren l'ús del formaldehid per fixar teixits. Als EUA, un dels primers patòlegs fou Samuel David Gross (1805-1884), autor del llibre Elements of Pathological Anatomy (1839).
Al segle xx, els treballs de Linus Pauling (1901-1994) i el seu equip sobre l'anèmia de cèl·lules falciformes establiren els fonaments de l'actual patologia molecular. El patòleg i químic austríac Karl Landsteiner (1868-1943) creà el sistema ABO, la primera classificació dels grups sanguinis (1901). Nikolai Anitschkov (1885-1964), fou un destacat histopatòleg cardíac i descobrí l'importantíssim paper del colesterol en la gènesi de l'arterioesclerosi (1913). L'any 1921, el professor de la Universitat Cornell James Ewing (1866-1943) publicà el primer treball sobre el tipus de càncer d'os anomenat actualment sarcoma d'Ewing, diferenciant-lo dels limfomes. El seu llibre Neoplastic Diseases (1919) fou durant tres dècades un text de referència mundial dintre del camp de la patologia dels tumors i bona part de les seves investigacions se centraren especialment en el problema del diagnòstic precoç del càncer. George Gomori (1904-1957) és considerat el creador de la histoquímica enzimàtica aplicada al camp anatomopatològic. El primer micròtom de fabricació industrial en sèrie fou dissenyat l'any 1923 per Jung i Thoma, a Heidelberg, un fet que simplificà molt el tall i el posterior bon processament del teixit a observar. Geórgios Papanicolau (1883-1962), un expert en la citopatologia del cèrvix uterí, publicà a la revista American Journal of Obstetrics and Gynecology (1941) el seu mètode per detectar cèl·lules canceroses o precanceroses a frotis vaginals (Pap test), fonamentat en una combinació de tincions. Paul Klemperer (1887-1964), vienès emigrat als EUA, introduí el concepte de «malalties del col·lagen» (1942). Cap a mitjans del segle, Albert Coons (1912-1978) inicià el desenvolupament de les tècniques immunohistoquímiques i de l'aplicació de l'immunofluorescència per estudiar teixits i cèl·lules. Si bé els primers microscopis electrònics es fabricaren a la dècada de 1930, la primera descripció d'una cèl·lula neoplàsica vista amb un microscopi electrònic de transmissió fou feta per Porter i Thompson l'any 1947. L'ús de la microscòpia electrònica virtual facilita els estudis ultraestructurals docents i diagnòstics.

## Darrers avenços tècnics i metodològics

Durant la dècada de 1960 es produí una millora de la qualitat dels sistemes de citometria de flux, els quals, en poc temps ampliaren progressivament el seu ventall d'aplicacions en la diagnosi anatomopatològica. L'anàlisi diferencial de cèl·lules limfocitàries fou una de les primeres fites. Els primers citòmetres d'impedància donaren pas a nous aparells basats en procediments de fluorescència i díodes làser que possibiliten l'estudi detallat de molts processos cel·lulars, com ara l'apoptosi o l'expressió de citocines. Avui dia, l'immunofenotipatge per citometria de flux és una eina fonamental en la caracterització de càncers hematològics i els citòmetres automàtics portàtils són d'ús habitual.
El descobriment de la PCR l'any 1983 per Kary Mullis ha permès aprofondir en el coneixement de les mutacions gèniques (com les dels gens KRAS i NRAS en el càncer de colon), i ha facilitat el diagnòstic de moltes neoplàsies.
La hibridació genòmica comparada (HGC) és una tècnica citogenètica-molecular que permet detectar canvis numèrics en les seqüències de l'ADN (pèrdues, delecions, guanys i amplificacions) en un teixit tumoral. La HGC permet identificar els desequilibris cromosòmics presents en els diferents subtipus histològics d'un càncer determinat.
En alguns serveis anatomopatològics hospitalaris s'han desenvolupat els anomenats bancs de teixits, en els quals es conserven congelades mostres tissulars normals i de tumors benignes i malignes, juntament amb les de teixits amb determinades afectacions inflamatòries o immunitàries no neoplàstiques, totes elles obtingudes sistemàticament d'intervencions quirúrgiques, autòpsies de particular interès o animals d'experimentació i sotmeses als oportuns sistemes de catalogació, controls de qualitat tècnica i de bioseguretat i de facilitat d'accés per part d'altres centres científics. El propòsit d'aquests bancs és proveir biomaterials per ser emprats en projectes d'investigació en curs i futurs que incloguin la seva anàlisi morfològica, fenotípica i molecular.
L'anatomia patològica ha experimentat un desenvolupament extraordinari, gràcies als avenços al camp de la tecnologia (microscòpia confocal, microespectroscòpia Raman, microscòpia d'interferència de darrera generació o microscòpia 3D amb coloració fenotípica), l'ús mèdic dels xips d'ADN, la biòpsia líquida emprant la tècnica Z-scan (de rastreig en Z), la hibridació in situ per fluorescència, les proves de citogenètica molecular, els sistemes informàtics de gestió de dades i emmagatzematge d'imatges, l'observació de seccions tissulars a nivell nanobiològic, els microscopis de súper-resolució, etcètera. La microdissecció per captura amb làser permet l'anàlisi biomolecular de mostres molt petites, des d'estructures intracel·lulars a cèl·lules úniques. Els programes digitals d'adquisició i processament d'imatges han aconseguit superar les limitacions inherents a les mides de les clàssiques preparacions microscòpiques i crear composicions virtuals de gran qualitat que faciliten l'estudi de grans porcions de teixit, sense distorsionar-ne el context. També s'han desenvolupat noves tècniques no invasives d'endomicroscòpia i histoendoscòpia (biòpsies òptiques). Dins d'aquestes tècniques avançades d'anàlisi anatomopatològic, destaquen l'ús de diversos procediments basats en l'holografia digital pel cribratge i la diagnosi millorada de diferents tipus de càncer. L'aplicació de la tecnologia de detecció de característiques possibilita la captació de canvis histomorfomètrics subvisuals que ajuden a identificar moltes malalties, tumorals o no. L'ús de la microscòpia multifotònica permet examinar tumors en viu sense extreure teixits i facilita l'estudi de la seva organització espacial i la de les zones adjacents, aspectes difícils d'apreciar en el material dels talls histològics obtinguts per biòpsia; a més, fa possible una acurada investigació de la dinàmica de diferents processos cel·lulars sense emprar marcadors fluorescents. La microscòpia d'expansió, fruit dels treballs d'un grup d'investigadors del MIT Media Lab, minimitza les limitacions de resolució del clàssic microscopi òptic i incrementa unes cinc vegades la mida física de teixits o de cultius cel·lulars —sense alterar-ne les característiques estructurals— per mitjà de la imbibició del material a observar per un polímer (similar als emprats per augmentar l'absorció en alguns tipus de bolquers o compreses) i la seva posterior expansió uniforme afegint aigua a la mostra així preparada. Optimitzant el mètode, s'ha aconseguit estudiar mostres clíniques a nivell nanoscòpic.
La microscòpia pticogràfica de Fourier, permet obtenir —-adaptant un software especial a un microscopi òptic amb il·luminació LED— una gigafoto de gran resolució a partir de múltiples imatges histològiques o de material in vivo, sense necessitat d'escanejar la preparació o la mostra.
La microtomia d'ablació làser aconsegueix obtenir talls prims de qualitat, translúcids, no distorsionats i sense descalcificació química de la mostra, a partir de materials durs de difícil processament (os, dent o cartílag); els quals poden ser examinats amb microscòpia òptica o electrònica.
Aquests procediments emergents, sovint emprats de forma combinada, tenen aplicacions diagnòstiques molt diverses, com ara la detecció millorada del càncer cervical, la valoració de lesions a la laringe, l'avaluació de nòduls pulmonars, o la diagnosi ràpida de l'esòfag de Barrett en material no fixat.
Posteriorment s'han incorporat a la metodologia anatomopatològica múltiples sistemes, tant d'anàlisi d'imatges com d'aprofitament de dades bioestadístiques, basats en la intel·ligència artificial. S'ha comprovat que la intel·ligència artificial pot fer escaneijos complets de tota mena de preparacions microscòpiques i efectuar interpretacions digitals equiparables a les dutes a terme de manera tradicional, sobretot en casos diagnòstics de baixa complexitat, com ara els de nevus i de carcinomes basocel·lulars.

## Anatomopatòlegs destacats

* Marie François Xavier Bichat. Fou el primer a definir i acotar el concepte de teixit.
* John Abercrombie (1780-1844). Metge, anatomista, escriptor, filàntrop i filòsof escocès. Va escriure el llibre Pathological and Practical Researches on Diseases of the Brain and Spinal Cord, considerat com la primera obra sobre neuropatologia.
* Friedrich Gustav Jakob Henle. Patòleg i anatomista alemany, descobridor de la nansa renal homònima i del lligament de Henle.
* Guillaume Dupuytren. Anatomista, cirurgià militar i patòleg. Descrigué l'any 1831 la contractura aponeuròtica que porta el seu nom.
* Rudolf Virchow. Establí amb claredat l'any 1855 el fet que les cèl·lules s'originen a partir d'altres cèl·lules preexistents (omnis cellula e cellula), punt fonamental de la biogènesi; i fou el primer anatomopatòleg a oferir una interpretació cel·lular de les malalties. Membre del Reichstag (parlament de l'imperi alemany) durant tretze anys, fou un dels primers polítics que reflexionaren sobre el paper social de la medicina.
* Karl von Rokitansky. Creador d'un procediment per a fer autòpsies que encara s'utilitza. Discutí els principis de la teoria hematohumoral de les malalties i descrigué malformacions del septe cardíac.
* Hermann Lebert (1813-1878). Nascut a Breslau. Va ser un dels pioners de l'ús diagnòstic del microscopi en anatomopatologia i autor del llibre Traité d’anatomie pathologique générale et spéciale.
* Julius Cohnheim. Deixeble de Virchow. Desenvolupà la tècnica de congelació de teixits per obtenir millors talls microtòmics i aclarí el paper dels leucòcits en els mecanismes inflamatoris.
* Thomas Hodgkin. Patòleg que descrigué per primera vegada el limfoma que porta el seu nom.
* Joseph von Gerlach (1820-1896). Neuroanatomista alemany que va desenvolupar diversos procediments de tinció del sistema nerviós i considerat el pare de la micrografia.
* Carl Ernst Emil Hoffmann (1827-1877). Professor i Rector de la Universitat de Basilea. Va perfeccionar els procediments d'autòpsia i escrigué un ampli tractat sobre la patologia infecciosa dels òrgans abdominals.
* Paul Langerhans. Deixeble de Virchow i de Cohnheim. Descobrí les cèl·lules dendrítiques cutànies i estructures pancreàtiques de funcions endocrines.
* Friedrich von Recklinghausen (1833-1910). Un dels ajudants més destacats de Virchow. El seu nom és molt conegut per la neurofibromatosi (NF1) que descrigué l'any 1882. Encunyà el terme «hemocromatosi» (1889) i publicà molts treballs sobre patologia òssia, trombosi, embòlia o infarts miocardíacs.
* Julius Arnold (1835-1915). Fill de l'anatomista alemany Friedrich Arnold (1803-1890) i alumne de Virchow. Director de l'Institut de Patologia de Heidelberg, investigador del metabolisme dels greixos i codescobridor de la malformació d'Arnold-Chiari. Publicà les característiques d'aquest defecte congènit de l'encèfal a l'article «Myelocyste, Transposition von Gewebskeimen und Sympodie» (1894). Descrigué la neuràlgia occipital que porta el seu nom.
* Louis-Antoine Ranvier (1835-1922). Neuròleg i histopatòleg francès, deixeble de Claude Bernard i descobridor dels nòduls de Ranvier.
* Johannes Orth (1847-1923). Patòleg alemany, ajudant de Virchow, professor de la Universitat de Berlin i encunyador del terme kernicterus.
* Marc Armand Ruffer (1859-1917). Expert en patologia experimental i considerat el primer paleopatòleg.
* William Osler (1849-1919). Patòleg, bibliòfil i escriptor anglo-canadenc, anomenat Sir per les seves grans contribucions en el camp de la medicina (1911). Fou un dels quatre primers professors de la Universitat Johns Hopkins. Moltes malalties i diferents signes i símptomes porten el seu nom.
* Paul Clemens von Baumgarten (1848-1928). Professor d'anatomopatologia de les universitats de Königsberg i Tübingen. Autor de nombrosos articles sobre malalties infeccioses, va descriure detalladament l'estat de latència de la tuberculosi.
* David Paul von Hansemann (1858-1920). Patòleg i oncòleg alemany conegut especialment pels seus treballs sobre els conceptes d'anaplàsia i d'integritat cromosòmica i la relació que tenen amb les cèl·lules canceroses. Va ser assistent de Virchow a Berlin.
* Paul Gerson Unna (1850-1929). Deixeble de von Waldeyer. Professor de la Universitat d'Hamburg, descobridor de l'estrat granulós de l'epidermis i un dels primers dermatopatòlegs.
* William Boog Leishman (1865-1926). Patòleg del Cos Mèdic de l'exèrcit britànic especialitzat en malalties tropicals. L'any 1903 descobrí l'agent causal de la parasitosi que porta el seu nom.
* Yamagiwa Katsusaburō (1863–1930). Patòleg japonès que amb els seus treballs experimentals va demostrar la carcinogènesi d'origen químic. Nominat set vegades al Premi Nobel de Fisiologia o Medicina.
* Christian Georg Schmorl (1861-1932). Patòleg alemany, professor de la Universitat de Dresden, especialista en trastorns de la columna vertebral i descobridor dels nodes de Schmorl.
* Alexander Alexandrowitsch Maximow (1874-1928). Patòleg rus, creador de la teoria de l'hematopoesi unitària (les cèl·lules de la sang deriven de cèl·lules mare comunes).
* Santiago Ramón y Cajal. Catedràtic d'Histologia, Histoquímia i Anatomia Patològica de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona (1887-1892). Premi Nobel (1906), pels seus treballs sobre el sistema nerviós.
* Johannes Fibiger. Patòleg danès (Silkeborg, 1867-Copenhaguen, 1928). Premi Nobel de Medicina (1926) pels seus descobriments sobre l'etiopatogènesi del càncer.
* Georges Marinesco (1863-1938). Histopatòleg i neuropatòleg romanès, afí als plantejaments científics de Cajal. Destacà per les seves investigacions sobre la neuronofàgia i la cromatòlisi dels cossos neuronals. Identificà per primera vegada, juntament amb Paul Oscar Bloq, les plaques senils.
* Max Askanazy. Patòleg germano-suís (1865-1940). Fundador de la Société internationale de pathologie géographique (1928). Descobrí les cèl·lules de Hürthle tiroidals l'any 1898 i el 1904 aclarí el lligam entre els tumors de paratiroides i l'osteïtis fibrosa. Fou el primer a descriure un tumor gàstric neuroendocrí (1923).
* Aldred Scott Warthin (1866–1931). Patòleg nord-americà considerat el pioner de la genètica tumoral pels seus estudis sobre l'heretabilitat dels càncers. Un tumor de la paròtide i una tinció histològica reben el seu nom.
* Anton Ghon (1866-1936). Patòlèg austríac que va descriure per primera vegada en casos de tuberculosi primària la lesió pulmonar amb afectació limfàtica regional homònima, causada per Mycobacterium tuberculosis.
* Maude Abbott (1869-1940). Patòloga canadenca, especialista en cardiopaties congènites.
* Joan Bartual Moret (1863-1940). Col·laborador de Cajal i catedràtic d'anatomia patològica de les Universitats de Sevilla i València.
* Ludwig Aschoff. Patòleg alemany (1866-1942), descobridor del sistema reticuloendotelial i del nòdul auriculoventricular. Descrigué l'any 1904 els nòduls de necrosi intramiocardíaca que porten el seu nom, patognomònics de la febre reumàtica aguda.
* John McCrae (1872-1918). Patòleg canadenc, professor a les Universitats de Vermont i McGill. L'any 1915, servint al front occidental durant la Primera Guerra Mundial, escrigué el poema In Flanders Fields.
* Ángel Ferrer i Cagigal (1886-1936). Catedràtic d'Histologia i Anatomia Patològica de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona (1923-1936). Creador d'una tinció (la «cagigalina») per a lípids, emprant pebre vermell.
* Ernest William Goodpasture. Especialitzat en malalties infeccioses i del sistema immunitari, el 1919 descrigué la síndrome d'origen autoimmunitari anomenada anys després malaltia de Goodpasture en honor seu.
* Bernard Spilsbury (1877-1947). Patòleg forense anglès, molt famós durant les primeres dècades del segle xx. Creador del murder bag, per l'estudi científic dels homicidis al lloc del crim. Fou assessor de l'Operació Carn Picada.
* Charles Scott Sherrington. Neuropatòleg anglès investigador de les sinapsis nervioses. Premi Nobel de Medicina (1932), ex aequo amb Edgar Douglas Adrian.
* Myrtelle Canavan (1879-1953). Formada a l'Escola Mèdica de Harvard. Fou una de les primeres patòlogues i descobrí la malaltia de Canavan.
* Max Westenhofer (1871-1957). Deixeble de Virchow, fou el principal impulsor de l'anatomia patològica xilena i fou professor de Salvador Allende. Persona de conviccions contradictòries, destacà per les seves investigacions relacionades amb la sífilis a Amèrica i per mantenir unes idees força extravagants sobre l'origen humà (hipòtesi del simi aquàtic).
* Robert Muir (1854-1959). Patòleg escocès que treballà trenta-set anys a la Universitat de Glasgow, centrat especialment en l'estudi dels mecanismes immunitaris. El seu tractat Textbook of Pathology (1924), després de catorze reedicions ampliades és encara un text docent molt útil per a l'ensenyament de la matèria.
* Gustave Roussy (1874-1948). Neuropatòleg, originari de Vevey. Treballà a la Universitat de París. Conegut pels seus descobriments sobre el tàlem i el sistema nerviós autònom. Publicà un gran tractat: Traité de Neuroendocronologie (1946), que aclarí la funció d'enllaç de l'hipotàlem entre el sistema nerviós i el sistema endocrí.
* Witold Nowicki (1878-1941). Patòleg i activista social polonès conegut per les seves investigacions sobre la pneumatosi intestinal i la patogènesi del càncer de pulmó. Va ser afussellat a Lvov, llavors una ciutat de la Unió Soviètica, per un Einsatzkommando.
* Julio García Sánchez-Lucas. Deixeble de Pío del Río Ortega. Catedràtic d'Histologia, Histoquímica i Anatomia Patològica de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona (1942-1969), de la qual també fou degà.
* Claude L. Pierre Masson (1880-1959). Nascut a França, treballà al Canadà bona part de la seva vida. Especialista en patologia endocrina i en la investigació de les funcions cerebrals i nervioses, va ser el primer en descriure el concepte de secreció neuroendocrina. Creador de la tinció tricròmica homònima.
* Sophie Spitz (1910-1956). Patòloga nord-americana que descrigué per primera vegada (1948) el melanoma juvenil, posteriorment anomenat nevus de Spitz.
* Maud Menten. Els seus treballs histoquímics van descobrir, conjuntament amb els de Leonor Michaelis, la constant cinètica de Michaelis-Menten (1913), bàsica per entendre les reaccions enzimàtiques de les cèl·lules.
* Alice Hamilton (1869-1970). Professora de Patologia a la Universitat Northwestern. Molt compromesa amb la millora de les condicions de vida de la classe treballadora, dedicà la major part de la seva carrera a la investigació de les malalties professionals.
* George Hoyt Whipple (1878-1976). Investigador de la talassèmia i descobridor de la lipodistròfia intestinal homònima (1907).
* Cuthbert Dukes (1890-1977). Patòleg anglès, creador d'un estadiatge classificatori dels càncers rectals i colorectals (1932) que —amb algunes modificacions posteriors— encara és vàlid.
* Albert Hewett Coons (1912-1978). Professor de la Universitat Harvard. A principis de la dècada de 1940, fou el primer a conceptualitzar i desenvolupar tècniques d'immunofluorescència per etiquetar anticossos.
* Franz Büchner (1895-1991). Patòleg alemany, deixeble d'Aschoff i director de l'Institut de Patologia de la Universitat de Friburg de Brisgòvia (1936-1963). Destacà per les seves crítiques públiques contra el programa Aktion T4, tot i que fou assessor mèdic de la Luftwaffe durant la Segona Guerra Mundial, i pels seus estudis sobre el paper de la hipòxia en relació a l'etiopatogènesi de determinades malalties cardíaques i congènites.
* Lauren Ackerman (1905-1993). Considerat el fundador de la moderna patologia quirúrgica.
* Mary Barber (1911-1965): Patòloga i microbiòloga clínica britànica reconeguda internacionalment pel seu treball capdavanter sobre la resistència bacteriana als antibiòtics.
* Renato Dulbecco. Premi Nobel de Medicina (1975) pels seus treballs sobre les relaciones entre gens, virus i tumors.
* Jacob Churg (1910–2005). Descobridor, juntament amb la patòloga Lotte Strauss (1913-1985), de la granulomatosi eosinofílica amb poliangiïtis, un tipus de vasculitis sistèmica necrotitzant anomenada també síndrome de Churg-Strauss.
* Georgina Hogg (1916-2002). Patòloga canadenca que descrigué el 1977 els tumors benignes múltiples cutanis (fibrofoliculomes) que formen part de la síndrome de Birt-Hogg-Dubé.
* Priscilla Dienes Taft (1917-2002). D'origen hongarès, fou directora del departament de citopatologia del Hospital General de Massachusetts durant més de trenta anys.
* Stanley Robbins (1915-2003). Conegut en especial per la seva activitat docent i els seus llibres de text: Pathologic Basis of Disease i Basic Pathology.
* Paul Eston Lacy (1924-2005). Patòleg experimental, especialitzat en pàncrees i diabetologia. Fou el primer a estudiar els illots del pàncrees amb microscòpia electrònica. Fou el creador del mètode de trasplantament de cèl·lules beta dels illots de Langerhans per tractar la diabetis 1.
* Irena Grasberg Koprowska (1917-2012). Citopatòloga que treballà amb Papanicolau. Junts, diagnosticaren per primera vegada un càncer de pulmó en un frotis d'esput (1966).
* Dídac Ribas i Mujal (1922-2011). Catedràtic d'Histologia, Embriologia i Anatomia patològica de la Universitat de Barcelona (1971-1980) i vicerector del centre (1971-1973). Les seves línies d'estudi preeminents foren la placa motora, la neurosecreció hipofisària i l'arterioesclerosi de les artèries caròtides. Dividí la càtedra en tres, seguint l'evolució científica de l'època: Anatomia patològica, Histologia i Biologia cel·lular.
* Andrew Huvos (1934-2006). Destacat especialista en tumors de cap i coll i càncers d'òs.
* Ramzi S. Cotran (1932-2000). Professor de l'Escola Mèdica de la Universitat Harvard i reconegut patòleg expert en malalties renals i vasculars.
* Baruj Benacerraf (1920-2011). Immunopatòleg nord-americà d'origen veneçolà i sefardí, guanyador l'any 1980 del Premi Nobel de Medicina juntament amb Jean Dausset i George Davis Snell, pels seus treballs sobre la genètica del complex d'histocompatibilitat principal.
* Maria Dąbska (1921–2014). Supervivent de la insurrecció de Varsòvia. Especialista en patomorfologia oncològica, l'any 1969 descrigué l'angiosarcoma infantil maligne que ara porta el seu nom.
* John G. Azzopardi (1929–2013). Patòleg maltès, molt conegut per les seves investigacions sobre el càncer de mama.
* William B. Zeiler (1921–2020). Fou president de la World Association of the Societies of Pathology and Laboratory Medicine i impulsà l'adopció de nous procediments per part dels laboratoris de patologia amb el propòsit d'integrar-los en els panells diagnòstics de la medicina molecular.
* Florabel García Mullick (1936-2015). Nascuda a Astúries, es doctorà a la Universitat de Puerto Rico. Persona molt oberta a les innovacions en anatomia patològica i amb una notable capacitat organitzativa, fou la primera directora civil d'una de les institucions amb més prestigi mundial en l'estandardització dels diagnòstics patològics dels tumors, el AFIP (Armed Forces Institute of Pathology) dels EUA, des de l'any 2007 fins a la dissolució del centre el 2011.
* Jordi Cervós i Navarro (1930–2021). Neuropatòleg català, prestigiós investigador de la microcirculació cerebral i de les malalties degeneratives del sistema nerviós central. Va ser degà de la Universitat Lliure de Berlín i el primer rector de la Universitat Internacional de Catalunya.
* Ingrid Victoria Allen (1932–2020). Neuropatòloga nord-irlandesa especialitzada en l'estudi de les malalties desmielinitzants i en particular de l'esclerosi múltiple.
* Juliana Fariña González (1946–2020). Primera dona cap de Servei d'Anatomia Patològica, catedràtica universitària d'aquesta assignatura (1983) i presidenta d'un Col·legi de Metges de l'Estat Espanyol. Destacada impulsora dels estudis postmortem ecodirigits (ecôpsies).
* Ronald S. Weinstein (1938-2021). Patòleg dels EUA, capdavanter en aplicar la robòtica, l'imatge digital i les xarxes d'Internet dintre del camp de la patologia. L'any 1986 encunyà el terme «telepatologia», un procediment que permet compartir i diagnosticar a distància casos anatomopatològics emprant imatges digitalitzades o vídeos en directe.
* Javier Arias Stella (1924-2020). Patòleg peruà i ministre de Salut Pública del seu país, descobridor de la reacció endometrial que porta el seu nom.
* Juan Rosai (1940-2020). Codescobridor de la malaltia de Rosai-Dorfman. Especialista en patologia mediastínica i particularment en tumors tímics.
* Antonio Palacín Forgué (1942-2024). Professor titular de la Universitat de Barcelona i anatomopatòleg de l'Aliança i de l'Hospital Clínic de Barcelona, especialitzat en tècniques d'histoquímica i d'immunopatologia.
* Vivian W. Pinn (1941). Primera dona afroamericana a dirigir un Departament de Patologia als EUA.
* Elaine S. Jaffe (1943). Hematopatòloga i experta en el virus d'Epstein-Barr. Investigadora del Center for Cancer Research dels National Institutes of Health (NIH) dels Estats Units.
* Sharon Weiss (1945). Especialista en tumors de parts toves. El seu llibre Soft Tissue Tumors (1982), reeditat diverses vegades, és una obra de referència mundial per a l'estudi dels sarcomes.
* Mark Sobel (1948). Especialista en patologia molecular i autor de més de cent cinquanta treballs de recerca. Fou membre directiu i president de la American Society for Investigative Pathology.
* Maria J. Merino (1950). Cap de la secció de patologia quirúrgica i directora del laboratori histològic de l'Institut Nacional del Càncer dels NIH (Bethesda).
* Elías Campo Güerri (1955). Especialista en neoplàsies hematològiques i linfomes. Membre de l’Acadèmia Nacional de Medicina dels Estats Units.
* Robin Warren. Patòleg australià. Descobridor del bacteri Helicobacter pylori. Premi Nobel de Medicina (2005), juntament amb Barry Marshall.
* Martin J. Fettman. Membre del Consell Assessor de la NASA. Investigador a bord de la missió STS-58 del transbordador espacial Columbia.

## Referències

* ↑ SEQCML/AACC «Anatomía patológica» (en castellà). Labtestsonline.org, 2020; Jun 7 (rev), pàgs: 13. Arxivat de l'original el 9 de maig 2021 [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ Janssen, DF «From Pathognomicha and Passiologia to Pathologia: concise history of a neologism (1486-1598)» (en anglès). Pathologica, 2022 Abr; 114 (2), pp: 185-188. DOI: 10.32074/1591-951X-261. PMC: 9248257. PMID: 35481571 [Consulta: 17 juny 2024].
* 1 2 Giménez Mas, JA; Escobar Chico, A; del Valle Sánchez, E «Giambattista Morgagni (1682-1771): una mirada a los orígenes del pensamiento anatomoclínico» (en castellà). SEAP-IAP, 2013; Maig, págs: 158 [Consulta: 13 gener 2020].
* ↑ Morgagni, GB «De sedibus et causis morborum per anatomen indagatis: libri quinque: in quibus continentur dissectiones et animadversiones propemodum innumerae, medicis, chirurgis, anatomicis profuturae, Vol. 1 (Chaussier F, Adelon NP; Eds.)» (en llatí). Apud M. C. Compère, Lutetiae, 1820, Novena edició, págs: 645 [Consulta: 21 gener 2020].
* ↑ Montaña Ramonet, JM «250 aniversario de la publicación del libro de G.B. Morgagni De Sedibus et Causis Morborum per Anatomen Indagatis. Venecia, 1761» (en castellà). Cuad Med Forense, 2011 Abr-Jun; 17 (2), pp: 57-58. ISSN 1988-611X [Consulta: 13 abril 2021].
* ↑ Shergill, A; Conner, P; Wilson, M; Omalu, B «Accuracy and validity of determined cause of death and manner of death following forensic autopsy prosection» (en anglès). J Clin Pathol, 2023 Jun 12; jcp-2023-208876, pp: 1-4. DOI: 10.1136/jcp-2023-208876. ISSN: 1472-4146. PMID: 37308286 [Consulta: 12 agost 2024].
* ↑ Ulises Acuña, A; Elguero, J «Histoquímica» (en castellà). An Quím, 2012; 108 (2), pp: 114–118. ISSN: 1575-3417 [Consulta: 21 desembre 2019].
* ↑ Wick, MR «Histochemistry as a tool in morphological analysis: a historical review» (en anglès). Ann Diagn Pathol, 2012 Gen; 16 (1), pp: 71-78. DOI: 10.1016/j.anndiagpath.2011.10.010. ISSN: 1092-9134. PMID: 22261397 [Consulta: 28 febrer 2021].
* ↑ Krishnamurthy, S; Sabir, S; Ban, K; Wu, Y; Sheth, R; Tam, A; Meric-Bernstam, F; Shaw, K; et al «Comparison of Real-Time Fluorescence Confocal Digital Microscopy With Hematoxylin-Eosin-Stained Sections of Core-Needle Biopsy Specimens» (en anglès). JAMA Netw Open, 2020 Mar 2; 3 (3), pp: e200476. DOI: 10.1001/jamanetworkopen.2020.0476. PMC: 7059022. PMID: 32134465 [Consulta: 9 juliol 2024].
* ↑ Kavthekar, N; Ginley, B; Border, S; Lucarelli, N «Automated Tubular Morphometric Visualization for Whole Kidney Biopsy» (en anglès). Proc SPIE Int Soc Opt Eng, 2022 Feb-Mar; 12039, pp: 120391G. DOI: 10.1117/12.2613496. PMC: 10563114. PMID: 37817876 [Consulta: 9 juliol 2024].
* ↑ Riley, RS;Ben-Ezra, JM; Massey, D; Slyter, RL; Romagnoli, G «Digital photography: a primer for pathologists» (en anglès). J Clin Lab Anal, 2004; 18 (2), pp: 91-128. DOI: 10.1002/jcla.20009. PMC: 6807831. PMID: 15065212 [Consulta: 12 agost 2024].
* ↑ Gal, AA «In Search of the Origins of Modern Surgical Pathology» (en anglès). Adv Anat Pathol, 2001 Gen; 8 (1), pp: 1-13. DOI: 10.1097/00125480-200101000-00001. ISSN: 1533-4031. PMID: 11152089 [Consulta: 28 febrer 2021].
* ↑ Ernst, LM; Gawron, L; Fritsch, MK «Pathologic examination of fetal and placental tissue obtained by dilation and evacuation» (en anglès). Arch Pathol Lab Med, 2013 Mar; 137 (3), pp: 326-337. DOI: 10.5858/arpa.2012-0090-RA. PMID: 23451744 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ Del Bigio, MR; Hainfellner, JA; McLean, CA; Powell, SZ; Sikorska, B; et al «Neuropathology Training Worldwide — Evolution and Comparisons» (en anglès). Brain Pathol, 2014 Abr; 24 (3), pp: 285-298. DOI: 10.1111/bpa.12104. ISSN: 1015-6305. PMID: 24251639 [Consulta: 27 abril 2021].
* ↑ Gormez, M; Samdanci, E «The history and current status of forensic pathology» (en anglès). Med Science, 2019; 8 (2), pp: 480-481. DOI: 10.5455/medscience.2019.08.9046. ISSN: 2147-0634 [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ Kumar, V; Abbas, AK; Fausto, N; Astec, JC «Introducción a la patologia» (en castellà). A: Respuestas celulares ante el estrés y las agresiones por tóxicos: adaptación, lesión y muerte. Robbins y Cotran. Patología estructural y funcional, Elsevier España (8ª Ed.), 2010; Jun 23, Cap. 1, pàg: 3. ISBN 9788480863148 [Consulta: 27 abril 2021].
* ↑ Aronson, J «When I use a word ... Is it inflammation? It is!» (en anglès). QJM, 2009 Des; 102 (12), pp: 895-896. DOI: 10.1093/qjmed/hcp039. ISSN: 1460-2393. PMID: 19369482 [Consulta: 26 juliol 2022].
* ↑ Li, M; Dolz-Marco, R; Messinger, JD; Ferrara, D; et al «Neurodegeneration, gliosis, and resolution of haemorrhage in neovascular age-related macular degeneration, a clinicopathologic correlation» (en anglès). Eye (Lond), 2021 Feb; 35 (2), pp: 548-558. DOI: 10.1038/s41433-020-0896-y. PMC: 8027706. PMID: 32366998 [Consulta: 26 juliol 2022].
* ↑ Mastaglia, FL «The changing spectrum of drug-induced myopathies» (en anglès). Acta Myol, 2020 Des 1; 39 (4), pp: 283-288. DOI: 10.36185/2532-1900-031. PMC: 7783436. PMID: 33458583 [Consulta: 6 juliol 2022].
* ↑ Garnett, MR; Puget, S; Grill, J; Sainte-Rose, C «Craniopharyngioma» (en anglès). Orphanet J Rare Dis, 2007 Abr 10; 2, pp: 18. DOI: 10.1186/1750-1172-2-18. PMC: 1855047. PMID: 17425791 [Consulta: 25 juny 2024].
* ↑ Morgan Auld, F; Sergi, CM «Surgical Pathology Diagnostic Pitfalls of Hepatoblastoma» (en anglès). Int J Surg Pathol, 2022 Ag; 30 (5), pp: 480-491. DOI: 10.1177/10668969211070178. PMC: 9260486. PMID: 35048730 [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ Naz, S; Rehman, A; Riyaz, A; Jehangir, F; et al «Leiomyoma: Its Variants And Secondary Changes A Five-Year Study» (en anglès). J Ayub Med Coll Abbottabad, 2019 Abr-Jun; 31 (2), pp: 192-195. ISSN: 1819-2718. PMID: 31094115 [Consulta: 25 juny 2024].
* ↑ Ford, AC; Sperber, AD; Corsetti, M; Camilleri, M «Irritable bowel syndrome» (en anglès). Lancet, 2020 Nov 21; 396 (10263), pàgs: 1675-1688. ISSN 1474-547X. DOI: 10.1016/S0140-6736(20)31548-8. PMID: 33049223 [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ Parada, E; Estrada, JM; Sànchez, S; Gibert, C; et al «Síndrome de vòmits cíclics». Pediatr Catalana, 2000; 60, pp: 92-96. ISSN: 1135-8831 [Consulta: 17 gener 2015].
* ↑ Angus-Leppan, H; Saatci, D; Sutcliffe, A; Guiloff, RJ «Abdominal migraine» (en anglès). The BMJ, Clinical Updates, 2018 Feb 19; 360 (k179), pàgs: 10. ISSN 1759-2151. DOI: 10.1136/bmj.k179 [Consulta: 21 desembre 2019].
* ↑ von Staden, H «The discovery of the body: human dissection and its cultural contexts in ancient Greece» (en anglès). Yale J Biol Med, 1992 Maig-Juny; 65 (3), pp: 223–241. ISSN 0044-0086. PMC: 2589595. PMID: 1285450 [Consulta: 10 juny 2017].
* ↑ González García, JA «Democedes de Crotona. Biografía de un médico de finales del siglo VI a.C» (en castellà). Baética: Estudios de arte, geografía e historia, 2006; 28 (2), pp: 241-259. ISSN: 0212-5099 [Consulta: 14 gener 2015].
* ↑ Celesia, GG «Alcmaeon of Croton's observations on health, brain, mind, and soul» (en anglès). J Hist Neurosci, 2012; 21 (4), pp: 409-426. ISSN 1744-5213. DOI: 10.1080/0964704X.2011.626265. PMID: 22947382 [Consulta: 14 gener 2015].
* ↑ Romero Reveron, R «Herophilus and Erasistratus, pioneers of human anatomical dissection» (en anglès). Vesalius, 2014 Set; 20 (1), pp: 55-58. ISSN: 1373-4857. PMID: 25181783 [Consulta: 8 gener 2018].
* ↑ Osborn, DK «Pathologies of Black Bile» (en anglès). Greekmedicine.net, 2018, pàgs: 3 [Consulta: 13 gener 2020].
* ↑ Bouras-Vallianatos, P «Galen in Late Antique Medical Handbooks» (en anglès). A: Brill's Companion to the Reception of Galen (Bouras-Vallianatos P, Zipser B; Eds.) Brill, Leiden., 2019; NBK540285, Chap. 2, pàgs: 17. PMID: 31009184 [Consulta: 31 juliol 2024].
* ↑ Romero y Huesca, A; Ramírez Bollas, J; López Schietekat, R; Cuevas Velasco, G; et al «Galeno de Pérgamo: Pionero en la historia de la ciencia que introduce los fundamentos científicos de la medicina» (en castellà). An Med (Mex), 2011 Oct-Des; 56 (4), pp: 218-225. ISSN 0185-3252 [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ Hajdu, SI «Pathfinders in oncology from ancient times to the end of the Middle Ages» (en anglès). Cancer, 2016 Jun 1; 122 (11), pp: 1638-1646. DOI: 10.1002/cncr.29955. PMID: 26970504 [Consulta: 10 juny 2017].
* ↑ Scott, A; Khan, KM; Cook, JL; Duronio, V «What is "inflammation"? Are we ready to move beyond Celsus?» (en anglès). Br J Sports Med, 2004 Jun; 38 (3), pp: 248-249. ISSN 0306-3674. PMC: 1724817. PMID: 15155418 [Consulta: 27 juny 2017].
* ↑ Lazaris, DP; Laskaratos, FJ; Lascaratos, GJ «Surgical diseases of the womb according to Aetius of Amida (6th century A.D.)» (en anglès). World J Surg, 2009 Jun; 33 (6), pp: 1310-1317. ISSN 0364-2313. DOI: 10.1007/s00268-009-9960-2. PMID: 19343416 [Consulta: 31 juliol 2024].
* ↑ Karamanou, M; Tsoucalas, G; Laios, K; Deligeoroglou, E; et al «Uterine cancer in the writings of Byzantine physicians» (en anglès). JBUON, 2015 Nov-Des; 20 (4), pp: 1645-1648. ISSN: 2241-6293. PMID: 26854470 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Azar, HA; McVaugh, MR; Shatzmiller, J «Ibn Zuhr (Avenzoar)'s description of verrucous malignancy of the colon (with an English translation from Arabic and notes on its Hebrew and Latin versions)» (en anglès). Can Bull Med Hist, 2002; 19 (2), pp: 431-440. ISSN 0823-2105. DOI: 10.3138/cbmh.19.2.431. PMID: 12776717 [Consulta: 17 gener 2015].
* ↑ Peña Muñoz, C; Girón Irueste, F «The identification of medieval fevers according to Al-Isra'ili, Avenzoar and Bernard Gordon» (en anglès). Cronos: Cuadernos valencianos de historia de la medicina y de la ciencia, 2005 Des; 8 (1), pp: 95-120. ISSN: 1139-711X. PMID: 17907360 [Consulta: 10 juny 2017].
* ↑ West, JB «Ibn al-Nafis, the pulmonary circulation, and the Islamic Golden Age» (en anglès). J Appl Physiol (1985), 2008 Des; 105 (6), pp: 1877-1880. DOI: 10.1152/japplphysiol.91171.2008. PMC: 2612469. PMID: 18845773 [Consulta: 9 gener 2018].
* ↑ Nogales Espert, A «Aproximación a la Historia de las Autopsias: II. Edad Media» (en castellà). EJAutopsy, 2004, pp: 9-15. ISSN: 1699-2334 [Consulta: 5 maig 2024].
* ↑ Díaz de Terán, G «Medicina y cirugía en los inicios de la Modernidad: la actividad médica en el Monasterio de Guadalupe» (en castellà). Arbil, anotaciones de pensamiento y crítica, 2004; 89, pàgs: 9. ISSN: 1697-1388 [Consulta: 26 desembre 2017].
* ↑ Barcat, JA «Andrés Vesalio (1514-1564): El genio meteórico» (en castellà). Medicina (B Aires), 2014 Ag; 74 (4), pp: 333-336. ISSN 0025-7680 [Consulta: 22 gener 2015].
* ↑ Dyer, GS; Thorndike, ME «Quidne mortui vivos docent? The evolving purpose of human dissection in medical education» (en anglès). Acad Med, 2000 Oct; 75 (10), pp: 969-979. DOI: 10.1097/00001888-200010000-00008. ISSN: 1938-808X. PMID: 11031139 [Consulta: 28 febrer 2021].
* ↑ Bakkum, BW «A historical lesson from Franciscus Sylvius and Jacobus Sylvius» (en anglès). J Chiropr Humanit, 2011 Des; 18 (1), pp: 94-98. DOI: 10.1016/j.echu.2011.10.002. PMC: 3342831. PMID: 22693484 [Consulta: 22 gener 2015].
* ↑ Fye, WB «Antonio di Paolo Benivieni» (en anglès). Clin Cardiol, 1996 Aug; 19 (8), pp: 678-679. DOI: 10.1002/clc.4960190820. PMID: 8864346 [Consulta: 13 gener 2015].
* ↑ Lopez Piñero, JM; Terrada Ferrandis, ML «La obra de Juan Tomás Porcell (1565) y los orígenes de la Anatomía Patológica Moderna» (en castellà). Medicina&Historia, 1967 Jun; XXXIV, pàgs: 15. ISSN 0300-8169 [Consulta: 13 gener 2015].
* ↑ Gosh, SK «Giovanni Battista Morgagni (1682-1771): father of pathologic anatomy and pioneer of modern medicine» (en anglès). Anat Sci Int, 2017 Jun; 92 (3), pp: 305-312. ISSN 1447-6959. DOI: 10.1007/s12565-016-0373-7. PMID: 27629485 [Consulta: 3 agost 2022].
* ↑ Crellin, J «Théophile Bonet (1620-1689)» (en anglès). Am J Pathol, 1980 Gen; 98 (1), pp: 212. ISSN 0002-9440. PMC: 1903388. PMID: 6985770 [Consulta: 27 abril 2021].
* ↑ Boneti, Theophili «Sepulchretum sive Anatomia practica ex cadaveribus morbo denatis» (en llatí). Sumptibus Leonardi Couët. Genava, 1679, pàgs: 720 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ Gest, H «The discovery of microorganisms by Robert Hooke and Antoni Van Leeuwenhoek, fellows of the Royal Society» (en anglès). Notes Rec R Soc Lond, 2004 Maig; 58 (2), pp: 187-201. DOI: 10.1098/rsnr.2004.0055. PMID: 15209075 [Consulta: 22 octubre 2015].
* ↑ Jay, V «The Legacy of Reinier De Graaf» (en anglès). Arch Pathol Lab Med, 2000 Ag; 124 (8), pp: 1115-1116. DOI: 10.1043/0003-9985(2000)124<1115:TLORDG>2.0.CO;2. PMID: 10923067 [Consulta: 18 febrer 2017].
* ↑ Hunter, J «A treatise on the blood, inflammation, and gun-shot wounds. To Which Is Prefixed: A Short Account Of Th Author's Life by his brother-in-law, Everard Home». Printed by John Richardson for George Nicol, Bookseller to his Majesty. Pall-Mall, London, 1794, págs: 661 [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ Turk, JL «Inflammation: John Hunter's "A treatise on the blood, inflammation and gun-shot wounds"» (en anglès). Int J Exp Pathol, 1994 Des; 75 (6), pp: 385-395. ISSN 0959-9673. PMC: 2001919. PMID: 7734328 [Consulta: 9 febrer 2017].
* ↑ Prichard, R «Selected items from the history of pathology: Matthew Baillie (1761-1823)» (en anglès). Am J Pathol, 1979 Jul; 96 (1), pp: 278. ISSN 0002-9440. PMC: 2042357. PMID: 380356 [Consulta: 21 desembre 2019].
* ↑ Baillie, M «The Morbid Anatomy of Some of the Most Important Parts of the Human Body» (en anglès). J. Johnson, St. Paul's Church Yard & G. Nicol, Pall Mall. London, 1793, pàgs: 360 [Consulta: 8 gener 2018].
* ↑ Fye, WB «Marie-François-Xavier Bichat» (en anglès). Clin Cardiol, 1996 Set; 19 (9), pp: 760-761. ISSN 1932-8737. PMID: 8875000 [Consulta: 2 novembre 2015].
* ↑ Perdicoyianni-Paleologou, H «Xavier Bichat and the renovation of the pathological anatomy» (en anglès). J Med Biogr, 2022 Maig 2; 9677720221097795, pp: 1-10. DOI: 10.1177/09677720221097795. ISSN: 1758-1087. PMID: 35491683 [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ Dutrochet, Rene Henri-Joachim «Recherches anatomiques et physiologiques sur la structure intime des animaux et des végétaux et sur leur motilité» (en francès). J. B. Baillibre. Paris, 1824, pàgs: 233 [Consulta: 29 gener 2017].
* ↑ Andral, G «Précis d'anatomie pathologique» (en francès). Paris: Chez Gabon, Libraire-Éditeur. Montpellier: Même Maison. Bruxelles: au Dépôt de Librairie médicale française, 1829; Tome premier, pàgs: 600 [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ Doyle, L «Gabriel Andral (1797-1876) and the first reports of lymphangitis carcinomatosa» (en anglès). J R Soc Med, 1989 Ag; 82 (8), pp: 491-493. ISSN 0141-0768. PMC: 1292257. PMID: 2674433 [Consulta: 9 febrer 2017].
* ↑ A.B.R. «Robert Brown and the Cell Theory» (en anglès). Nature, 1932 Jul 9; 130, pp: 66. DOI: 10.1038/130066a0 [Consulta: 9 gener 2018].
* ↑ Hajdu, SI «A note from history: the first tumor pathologist» (en anglès). Ann Clin Lab Sci, 2004; 34 (3), pp: 355-356. ISSN 1550-8080. PMID: 15487713 [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ Schwann, T; Schleiden, MJ «Microscopical researches into the accordance in the structure and growth of animals and plants» (en anglès). The Sydenham Society, 1847, pags: 268 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ Walter, E; Scott, M «The life and work of Rudolf Virchow 1821–1902: “Cell theory, thrombosis and the sausage duel”» (en anglès). J Intensive Care Soc, 2017 Ag; 18 (3), pp: 234-235. DOI: 10.1177/1751143716663967. PMC: 5665122. PMID: 29118836 [Consulta: 14 juny 2022].
* ↑ Grzybowski, A; Pietrzak, K «Robert Remak (1815-1865)» (en anglès). J Neurol, 2013 Jun; 260 (6), pp: 1696-1697. DOI: 10.1007/s00415-012-6761-6. PMC: 3675270. PMID: 23188474 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ Noble, D «Claude Bernard, the first systems biologist, and the future of physiology» (en anglès). Exp Physiol, 2008 Gen; 93 (1), pp: 16-26. DOI: 10.1113/expphysiol.2007.038695. ISSN: 1469-445X. PMID: 17951329 [Consulta: 23 octubre 2015].
* ↑ Editorial s/n «Jean Cruveilhier (1791-1874), pathological anatomist» (en anglès). JAMA, 1966 Feb 21; 195 (8), pp: 683-684. DOI: 10.1001/jama.1966.03100080123043 [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ Fresquet Febrer, JL «August Volney Waller (1816-1870)» (en castellà). historiadelamedicina.org, 2012; Set, pàgs: 6 [Consulta: 14 febrer 2017].
* ↑ Corcràin, E «The Historical Evolution of Hematoxylin and Basic Fuchsin Staining of Biological Samples» (en anglès). Histo Logic-Technical Bulletin for Histotechnology, 2006 Maig; 39 (1), pp: 19-20 [Consulta: 14 febrer 2017].
* ↑ Mallory, FB «On certain improvements in histological technique» (en anglès). J Exp Med, 1897; 2, pp: 529–533. PMC: 2132861. PMID: 19866848 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Gluud, C; Hardt, F; Aldershvile, J; Christoffersen, P; et al «Isolation of Mallory bodies and an attempt to demonstrate cell mediated immunity to Mallory body isolate in patients with alcoholic liver disease» (en anglès). J Clin Pathol, 1981 Set; 34 (9), pp: 1010-1016. ISSN: 1472-4146. PMC: 494232. PMID: 6168660 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Garrison, FH «Edwin Klebs (1834-1913)» (en anglès). Science, 1913 Dec 26; 38 (991), pp: 920-921. DOI: 10.1126/science.38.991.920. ISSN: 1095-9203. PMID: 17753538 [Consulta: 24 gener 2017].
* ↑ Santiago, AR «Hans Christian Joachim Gram» (en castellà). Rev Soc Ven Microbiol, 2003 Jul; 23 (2), pp: 200-201. ISSN 1315-2556 [Consulta: 14 febrer 2017].
* ↑ Richter, CP; Warner, CL «Comparison of Weigert stained sections with unfixed, unstained sections for study of myelin sheaths» (en anglès). Proc Natl Acad Sci USA, 1974 Mar; 71 (3), pp: 598-601. DOI: 10.1073/pnas.71.3.598. PMC: 388058. PMID: 4132530 [Consulta: 24 gener 2017].
* ↑ Enersen, OD «Carl Weigert» (en anglès). Whonamedit?, 2017, pàgs: 4 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Wincewicz, A; Woltanowski, P «Carl Weigert's pioneer definition of heart infarction as myocardial, coagulative necrosis due to obstruction of atherosclerotic coronary arteries in 1880, overshadowed by subsequent, secondary publications in the field» (en anglès). Rom J Morphol Embryol, 2023 Gen-Mar; 64 (1), pp: 95-99. PMID: 37128797. DOI: 10.47162/RJME.64.1.12. PMC: 257777 [Consulta: 24 juny 2024].
* ↑ Enersen, OD «Heinrich Wilhelm Gottfried Waldeyer-Hartz» (en anglès). Whonamedit?, 2017, pàgs: 5 [Consulta: 5 abril 2017].
* ↑ Poirier, J «Babinski, histologist and anatomo-pathologist» (en anglès). Rom J Morphol Embryol, 2008; 49 (2), pp: 263-269. ISSN: 2066-8279. PMID: 18516338 [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ García-Escudero, A; Navarro-Bustos, G; Umbría-Jiménez, S; González-Cámpora, R; Galera-Davidson, H «Planos conjugados y sistema de iluminación de Köhler en microscopía óptica» (en castellà). Rev Esp Patol, 2017 Abr-Jun; 50 (2), pp: 113-123. DOI: 10.1016/j.patol.2016.11.002. ISSN: 1699-8855 [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ Hajdu, SI «Samuel D. Gross of Philadelphia: pathologist, surgeon, and medical historian» (en anglès). Ann Clin Lab Sci, 2007; 37 (1), pp: 102-104. ISSN: 1550-8080. PMID: 17311878 [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ Pauling, L; Itano, HA; Singer, SJ; Wells, IC «Sickle Cell Anemia, a Molecular Disease» (en anglès). Science, 1949 Nov 25; 110, pp. 543-548. ISSN 0036-8075. PMID: 15395398 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ Strasser, BJ «Linus Pauling's "molecular diseases": between history and memory» (en anglès). Am J Med Genet, 2002 Aug 30; 115 (2), pp: 83-93. DOI: 10.1002/ajmg.10542. ISSN: 1096-8628. PMID: 12400054 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ Tan, SY; Graham, C «Karl Landsteiner (1868-1943): originator of ABO blood classification» (en anglès). Singapore Med J, 2013 Maig; 54 (5), pp: 243-244. ISSN 0037-5675. DOI: 10.11622/smedj.2013099. PMID: 23716146 [Consulta: 25 juny 2017].
* ↑ Konstantinov, IE; Mejevoi, N; Anichkov, NM «Nikolai N. Anichkov and His Theory of Atherosclerosis» (en anglès). Tex Heart Inst J, 2006; 33 (4), pp: 417-423. ISSN 0730-2347. PMC: 1764970. PMID: 17215962 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Brand, RA «Biographical Sketch: James Stephen Ewing, MD (1866–1943)» (en anglès). Clin Orthop Relat Res, 2012 Mar; 470 (3), pp: 639-641. DOI: 10.1007/s11999-011-2234-y. PMC: 3270161. PMID: 22207564 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Murphy, JB «James Ewing (1866–1943). Biographical Memoir» (en anglès). National Academy of Sciences. Washington D.C, 1951; XXVI, pp: 45-60 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Stowell, RE «In memoriam, George Gomori; 1904-1957» (en anglès). Am J Clin Pathol, 1957 Oct; 28 (4), pp: 405-407. ISSN: 1943-7722. PMID: 13478544 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ Vollmer, E; Goldmann, T «Pathology on the edge of interdisciplinarity. A historical epitome» (en anglès). Rom J Morphol Embryol, 2011; 52 (Sup 1), pp: 223-230. ISSN: 2066-8279. PMID: 21424058 [Consulta: 24 gener 2017].
* ↑ Tan, SY; Tatsumura, Y «George Papanicolaou (1883–1962): Discoverer of the Pap smear» (en anglès). Singapore Med J, 2015 Oct; 56 (10), pp: 586–587. DOI: 10.11622/smedj.2015155. PMC: 4613936. PMID: 26512152 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Popper, H «In Memoriam, Paul Klemperer (1887-1964)» (en anglès). Am J Pathol, 1964 Oct; 45, pp: 495-499. PMC: 1907190. PMID: 14217668 [Consulta: 26 juny 2017].
* ↑ McDevitt, HO «Albert Hewitt Coons (1912-1978)» (en anglès). Biographical memoirs of the National Academy of Sciences, 1996, pàgs: 13 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ Arthur, G «Albert Coons: harnessing the power of the antibody» (en anglès). Spotlight, The Lancet, 2016 Mar; 4, pp: 181-182 [Consulta: 21 desembre 2019].
* ↑ Smith, Y. «History of the Electron Microscope» (en anglès). News-Medical.Net, 23 agost 2018 (rev). [Consulta: 20 març 2021].
* ↑ Moberg, CL «The Electron Microscope Enters the Realm of the Intact Cell» (en anglès). J Exp Med, 1995 Mar; 181 (3), pp: 829-837. DOI: 10.1084/jem.181.3.831. PMC: 2191944. PMID: 7869045 [Consulta: 17 gener 2017].
* ↑ Lee, KC; Mak, LS «Virtual electron microscopy: a simple implementation creating a new paradigm in ultrastructural examination» (en anglès). Int J Surg Pathol, 2011 Oct; 19 (5), pp: 570-575. DOI: 10.1177/1066896911421173. ISSN: 1940-2465. PMID: 21903681 [Consulta: 17 gener 2017].
* ↑ Fulwyler, MJ «Electronic separation of biological cells by volume» (en anglès). Science, 1965 Nov 12; 150 (3698), pp: 910-911. ISSN: 0036-8075. PMID: 5891056 [Consulta: 9 gener 2018].
* ↑ Shortman, K «The separation of different cell classes from lymphoid organs. II. The purification and analysis of lymphocyte populations by equilibrium density gradient centrifugation» (en anglès). Aust J Exp Biol Med Sci, 1968 Ag; 46 (4), pp: 375-396. ISSN: 0004-945X. PMID: 5683495 [Consulta: 9 gener 2018].
* ↑ Herzenberg, LA; Parks, D; Sahaf, B; Perez O; et al «The history and future of the fluorescence activated cell sorter and flow cytometry: a view from Stanford» (en anglès). Clin Chem, 2002 Oct; 48 (10), pp: 1819-1827. ISSN: 1530-8561. PMID: 12324512 [Consulta: 9 gener 2018].
* ↑ Tembhare, P; Badrinath, Y; Ghogale, S; Patkar, N; Patkar, N; Dhole, N; et al «A novel and easy FxCycle™ violet based flow cytometric method for simultaneous assessment of DNA ploidy and six-color immunophenotyping» (en anglès). Cytometry A., 2016 Mar; 89 (3), pp: 281-291. DOI: 10.1002/cyto.a.22803. ISSN: 1552-4930. PMID: 26671309 [Consulta: 9 gener 2018].
* ↑ Vembadi, A; Menachery, A; Qasaimeh, MA «Cell Cytometry: Review and Perspective on Biotechnological Advances» (en anglès). Front Bioeng Biotechnol, 2019 Jun 18; 7, pp: 147. DOI: 10.3389/fbioe.2019.00147. PMC: 6591278. PMID: 31275933 [Consulta: 29 desembre 2019].
* ↑ Schultz, M «Nuevas técnicas en anatomía patológica» (en castellà). Contacto Cientifico, 2015; 5 (6), pp: 137-142 [Consulta: 9 febrer 2017].
* ↑ Espinet, B; Salido, M; Solé, F «Técnicas de citogenética molecular y sus aplicaciones» (en castellà). XXII Congreso de la Sociedad Española de Anatomía Patológica, 2005; Maig, pàgs: 12 [Consulta: 17 febrer 2018].
* ↑ Kang, XL; Zou, H; Pang, LJ; Hu, WH; Zhao, J; Qi, Y; Liu, CX; et al «Chromosomal imbalances revealed in primary renal cell carcinomas by comparative genomic hybridization» (en anglès). Int J Clin Exp Pathol, 2015 Abr 1; 8 (4), pp: 3636-3647. ISSN: 1936-2625. PMC: 4466932. PMID: 26097545 [Consulta: 17 febrer 2018].
* ↑ Bevilacqua, G; Bosman, F; Dassesse, T; Höfler, H; Janin, A; Langer, R; Larsimont, D; Morente, MM; et al «The role of the pathologist in tissue banking: European Consensus Expert Group Report» (en anglès). Virchows Arch, 2010 Abr; 456 (4), pp: 449-454. DOI: 10.1007/s00428-010-0887-7. PMC: 2852521. PMID: 20157825 [Consulta: 4 agost 2022].
* ↑ Fernández, PL; Ferrer, B; Campo, E «Bancos de tumores: papel en la investigación biomédica del presente y el futuro» (en castellà). Cir Esp, 2004 Jul; 76 (1), pp: 4-8. DOI: 10.1016/S0009-739X(04)72346-5. ISSN: 1578-147X [Consulta: 4 agost 2022].
* ↑ Smith, ZJ; Huser, TR; Wachsmann-Hogiu, S «Raman scattering in pathology» (en anglès). Anal Cell Pathol (Amst), 2012; 35 (3), pp: 145-163. DOI: 10.3233/ACP-2011-0048. PMC: 4605518. PMID: 22155991 [Consulta: 23 gener 2017].
* ↑ Majeed, H; Keikhosravi, A; Kandel, ME; Nguyen, TH; Liu, Y; et al «Quantitative Histopathology of Stained Tissues using Color Spatial Light Interference Microscopy (cSLIM)» (en anglès). Sci Rep, 2019 Oct 11; 9 (1), pp: 14679. DOI: 10.1038/s41598-019-50143-x. PMC: 6789107. PMID: 31604963 [Consulta: 29 desembre 2019].
* ↑ Sung, K; Ding, Y; Ma, J; Chen, H; et al «Simplified three-dimensional tissue clearing and incorporation of colorimetric phenotyping» (en anglès). Sci Rep, 2016 Ag 8; 6, pp: 30736. DOI: 10.1038/srep30736. PMC: 4976371. PMID: 27498769 [Consulta: 23 gener 2017].
* ↑ Moreno, V; Solé, X «Uso de chips de ADN (microarrays) en medicina: fundamentos técnicos y procedimientos básicos para el análisis estadístico de resultados» (en castellà). Med Clin (Barc), 2004; 122 (Supl l), pp: 73-79. ISSN 0025-7753. PMID: 14980164 [Consulta: 23 gener 2017].
* ↑ Escobar Stein, J; Astudillo González, A; Menéndez Rodríguez, P; Belyakova, E «Aplicación de los Tissue Microarrays en el estudio inmunohistoquímico de los tumores» (en castellà). Rev Esp Patol, 2006; 39 (1), pp: 11-17. ISSN 1699-8855 [Consulta: 21 gener 2020].
* ↑ Affonso Fonseca, FL; Luciano da Veiga, G; da Costa Aguiar Alves, B; Pinto Monteiro do Nascimento Alves, SI «Liquid biopsy in cancer using the Z-scan technique: a new approach to discover biomarkers in cancer» (en anglès). Future Sci OA, 2020 Oct 20; 7 (1), pp: FSO638. DOI: 10.2144/fsoa-2020-0054. PMC: 7787153. PMID: 33437502 [Consulta: 16 febrer 2021].
* ↑ Cheng, L; Zhang, S; Wang, L; MacLennan, GT; Davidson, DD «Fluorescence in situ hybridization in surgical pathology: principles and applications» (en anglès). J Pathol Clin Res, 2017 Feb 23; 3 (2), pp: 73-99. DOI: 10.1002/cjp2.64. PMC: 5402181. PMID: 28451457 [Consulta: 14 juliol 2022].
* ↑ Awat, A; Ganesh, N «Role of Cytogenetics and Molecular Genetics in Cancer Research» (en anglès). IJSR, 2018 Gen; 9 (6), pp: 818-821. DOI: 10.21275/SR20606120653. ISSN: 2319-7064 [Consulta: 14 juliol 2022].
* ↑ Guo, H; Birsa, J; Farahani, N; Hartman, DJ; Piccoli, A «Digital pathology and anatomic pathology laboratory information system integration to support digital pathology sign-out» (en anglès). J Pathol Inform, 2016 Maig 4; 7, pp: 23. DOI: 10.4103/2153-3539.181767. PMC: 4872480. PMID: 27217973 [Consulta: 24 gener 2017].
* ↑ Villegas Hernández, LE «Optical nanoscopy of tissue sections -Tesi doctoral-» (en anglès). Faculty of Science and Technology, Department of Physics. UiT Norges Arktiske Universitet, 2018; Maig 28, págs: 108 [Consulta: 29 març 2021].
* ↑ Ke, MT; Nakai, Y; Fujimoto, S; Takayama, R; Yoshida, S; Kitajima, TS; et al «Super-Resolution Mapping of Neuronal Circuitry With an Index-Optimized Clearing Agent» (en anglès). Cell Rep, 2016 Mar 22; 14 (11), pp: 2718-2732. DOI: 10.1016/j.celrep.2016.02.057. ISSN: 2211-1247. PMID: 26972009 [Consulta: 23 gener 2017].
* ↑ Datta, S; Malhotra, L; Dickerson, R; Chaffee, S; et al «Laser capture microdissection: Big data from small samples» (en anglès). Histology and Histopathology, 2015 Nov; 30 (11), pp: 1255-1269. DOI: 10.14670/HH-11-622. PMC: 4665617. PMID: 25892148 [Consulta: 26 abril 2017].
* ↑ Ferrer-Roca, O; Marcano, F «Anatomía patológica digital. Control de calidad y pato-informática» (en castellà). Rev Esp Patol, 2009 Abr-Jun; 42 (2), pp: 85-95. DOI: 10.1016/S1699-8855(09)70161-8. ISSN: 1988-561X [Consulta: 7 abril 2021].
* ↑ Plancoulaine, B; Oger, M; Elie, N; Belhomme, P; Herlin, P; Nasri, A; Augé, C; Brécin, M; et al «Building of a composite virtual slide from contiguous tissue samples» (en anglès). Diagn Pathol, 2014; 9 (Supl 1), pp: S9. DOI: 10.1186/1746-1596-9-S1-S9. PMC: 4305979. PMID: 25565295 [Consulta: 26 desembre 2017].
* ↑ Ferrer-Roca, O «Endomicroscopía en Anatomía Patológica. Biopsia óptica» (en castellà). Rev Esp Patol, 2009 Set; 42 (3), pp: 167-181. DOI: 10.1016/S1699-8855(09)70178-3. ISSN: 1699-8855 [Consulta: 16 abril 2017].
* ↑ Benzerdjeb, N; Garbar, C; Camparo, P; Sevestre, H «Digital holographic microscopy as screening tool for cervical cancer preliminary study» (en anglès). Cancer Cytopathol, 2016 Ag; 124 (8), pp: 573-580. DOI: 10.1002/cncy.21727. ISSN: 1934-6638. PMID: 27136615 [Consulta: 12 febrer 2018].
* ↑ Rong, L; Latychevskaia, T; Chen, C; Wang, D; Yu, Z; Zhou, X; Li, Z; Huang, H; et al «Terahertz in-line digital holography of human hepatocellular carcinoma tissue» (en anglès). Sci Rep, 2015 Feb 13; 5, pp: 8445. DOI: 10.1038/srep08445. PMC: 4326957. PMID: 25676705 [Consulta: 12 febrer 2018].
* ↑ Madabhushi, A; Lee, G «Image analysis and machine learning in digital pathology: Challenges and opportunities» (en anglès). Med Image Anal, 2016 Oct; 33, pp: 170-175. DOI: 10.1016/j.media.2016.06.037. PMC: 5556681. PMID: 27423409 [Consulta: 26 desembre 2017].
* ↑ Larson, AM «Multiphoton microscopy» (en anglès). Nature Photonics, 2011; 5 (1), pàgs: 10. DOI: 10.1038/nphoton.an.2010.2. ISSN: 1749-4893 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ Okada, T; Takahashi. S; Ishida, A; Ishigame, H «In vivo multiphoton imaging of immune cell dynamics» (en anglès). Pflugers Arch, 2016 Nov; 468 (11), pp: 1793–1801. DOI: 10.1007/s00424-016-1882-x. PMC: 5138265. PMID: 27659161 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ Chen, F; Tillberg, PW; Boyden, ES «Optical imaging. Expansion microscopy» (en anglès). Science, 2015 Gen 30; 347 (6221), pp: 543-548. DOI: 10.1126/science.1260088. PMC: 5548617. PMID: 28714966 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ Zhao, Y; Bucur, O; Irshad, H; Chen, F; Weins, A; Stancu, AL; Oh, EY; DiStasio, M; Torous, V; Glass, B; Stillman, IE; Schnitt, SJ; et al «Nanoscale imaging of clinical specimens using pathology-optimized expansion microscopy» (en anglès). Nat Biotechnol, 2017 Ag; 35 (8), pp: 757-764. DOI: 10.1038/nbt.3892. PMC: 5548617. PMID: 28714966 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ Horstmeyer, R; Ou, X; Zheng, G; Willems, P; Yang, C «Digital pathology with Fourier ptychography» (en anglès). Comput Med Imaging Graph, 2015 Jun; 42, pp: 38-43. DOI: 10.1016/j.compmedimag.2014.11.005. PMC: 4369155. PMID: 25481664 [Consulta: 13 febrer 2017].
* ↑ Boyde, A «Evaluation of laser ablation microtomy for correlative microscopy of hard tissues» (en anglès). J Microsc, 2018; Feb 27, pàgs: 7. DOI: 10.1111/jmi.12689. ISSN: 1365-2818. PMID: 29485196 [Consulta: 5 març 2017].
* ↑ Bucur, O «Emerging technologies for diagnostic pathology» (en anglès). Discoveries, 2015 Abr-Jun 3 (2), pp: e46. DOI: 10.15190/d.2015.38. ISSN: 2359-7232 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ Novikova, T «Optical techniques for cervical neoplasia detection» (en anglès). Beilstein J Nanotechnol, 2017 Set 6; 8, pp: 1844-1862. DOI: 10.3762/bjnano.8.186. PMC: 5629403. PMID: 29046833 [Consulta: 26 novembre 2017].
* ↑ Goncalves, M; Iro, H; Dittberner, A; Agaimy, A; Bohr, C «Value of confocal laser endomicroscopy in the diagnosis of vocal cord lesions» (en anglès). Eur Rev Med Pharmacol Sci, 2017 Set; 21 (18), pp: 3990-3997. ISSN: 1128-3602. PMID: 29028105 [Consulta: 26 novembre 2017].
* ↑ Su, Z; Zhong, C; Li, S; Chen, X; et al «Needle-based confocal laser endomicroscopy in the diagnosis of peripheral pulmonary nodule: a preliminary report» (en anglès). J Thorac Dis, 2017 Ag; 9 (8), pp: 2608-2612. DOI: 10.21037/jtd.2017.06.10. PMC: 5594183. PMID: 28932568 [Consulta: 26 novembre 2017].
* ↑ Chen, J; Wong, S; Nathanson, MH; Jain, D «Evaluation of Barrett Esophagus by Multiphoton Microscopy» (en anglès). Arch Pathol Lab Med, 2014 Feb; 138 (2), pp: 204–212. DOI: 10.5858/arpa.2012-0675-OA. PMC: 4089503. PMID: 24476518 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ Chang, HY; Jung, CK; Woo, JI; Lee, S; Cho, J; et al «Artificial Intelligence in Pathology» (en anglès). J Pathol Transl Med, 2019 Gen; 53 (1), pp: 1-12. DOI: 10.4132/jptm.2018.12.16. PMC: 6344799. PMID: 30599506 [Consulta: 28 febrer 2021].
* ↑ Cui, M; Zhang, DY «Artificial intelligence and computational pathology» (en anglès). Lab Invest, 2021; Gen 16, pp: 1-11. DOI: 10.1038/s41374-020-00514-0. PMC: 7811340. PMID: 33454724 [Consulta: 28 febrer 2021].
* ↑ Adum Ruíz, JH; Ruíz Ortega, MG; Vera Ponce, HJ; Álvarez Narváez, MI «Inteligencia artificial en medicina: presente y futuro» (en anglès). RECIAMUC, 2024 Gen 23; 8 (1), pp: 166-177. DOI: 10.26820/reciamuc/8.(1).ene.2024.166-177. ISSN: 2588-0748 [Consulta: 2 juliol 2024].
* ↑ Keel, O «Marie-François-Xavier-Bichat (1771-1802)» (en castellà). Ars Medica. Revista de humanidades, 2003; 1 (3), pp: 151-153. ISSN: 1579-8607 [Consulta: 14 juliol 2022].
* ↑ Macintyre, IMC «John Abercrombie (1780–1844)» (en anglès). J R Coll Physicians Edinb, 2012; 42 (3), pp: 285. DOI: 10.4997/JRCPE.2012.320. ISSN: 2042-8189. PMID: 23113324 [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ Gnanadev, R; Iwanaga, J; Oskouian, RJ; Loukas, M; Tubbs, RS «Henle's Ligament: A Comprehensive Review of Its Anatomy and Terminology over Almost One and a Half Centuries» (en anglès). Cureus, 2018 Set 26; 10 (9), pp: e3366. DOI: 10.7759/cureus.3366. PMC: 6257517. PMID: 30510876 [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ Gilgenkrantz, Simone «Le baron Guillaume Dupuytren» (en francès). Med Sci (Paris), 2006 Ag-Set; 22 (8-9), pp: 771–772. DOI: 10.1051/medsci/20062289771. ISSN: 1958-5381. PMID: 16962055 [Consulta: 2 novembre 2015].
* ↑ Schultz, M «Rudolf Virchow» (en anglès). Emerg Infect Dis, 2008 Set; 14 (9), pp: 1480–1481. DOI: 10.3201/eid1409.086672. PMC: 2603088 [Consulta: 22 octubre 2015].
* ↑ DeWalt, DA; Pincus, T «The legacies of Rudolf Virchow: cellular medicine in the 20th century and social medicine in the 21st century» (en anglès). Isr Med Assoc J, 2003 Jun; 5 (6), pp: 395-397. ISSN: 1565-1088. PMID: 12841007 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ Prichard, R «Selected items from the history of pathology: Karl von Rokitansky (1804-1878)» (en anglès). Am J Pathol, 1979 Nov; 97 (2), pàg. 276. PMC: 2042475. PMID: 19971087 [Consulta: 15 novembre 2016].
* ↑ Pickel, H; Reich, O; Winter, R; Young, RH «Hermann Lebert (1813-1878): a pioneer of diagnostic pathology» (en anglès). Virchows Arch, 2009 Set; 455 (3), pp: 301-305. DOI: 10.1007/s00428-009-0820-0. ISSN: 1432-2307. PMID: 19688221 [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ Heidland, A; Klassen, A; Sebekova, K; Bahner, U «Beginning of modern concept of inflammation: the work of Friedrich Daniel von Recklinghausen and Julius Friedrich Cohnheim» (en anglès). J Nephrol, 2009 Nov-Des; 22 (Supl 14), pp: 71-79. ISSN: 1121-8428. PMID: 20013736 [Consulta: 22 octubre 2015].
* ↑ Stahnisch, FW «Joseph von Gerlach (1820-1896)» (en anglès). J Neurol, 2015 Maig; 262 (5), pp: 1397-1399. DOI: 10.1007/s00415-015-7735-2. ISSN: 0340-5354. PMID: 25893254 [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ Kyriakou, V; Georgiannakis, E; Georgakopoulos, P; Mavrommatis, E «Professor Carl Ernst Emil Hoffmann (1827-1877). Majesty of Anatomy and Anatomical Pathology» (en anglès). Anat Cell Biol, 2023 Jun 30; 56 (2), pp: 285-287. DOI: 10.5115/acb.23.007. PMC: 10319478. PMID: 36935108 [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ Jolles, S «Paul Langerhans» (en anglès). J Clin Pathol, 2002 Abr; 55 (4), pàg. 243. PMC: 1769627. PMID: 11919207 [Consulta: 22 octubre 2015].
* ↑ Fresquet Febrer, JL «Friedrich Daniel von Recklinghausen (1833-1910)» (en castellà). historiadelamedicina.org, 2013; Abr, pàgs: 6 [Consulta: 14 febrer 2017].
* ↑ Enersen, OD «Biography of Julius Arnold» (en anglès). Whonamedit?, 2017, pàgs: 3 [Consulta: 8 març 2017].
* ↑ Barbara, JG «Louis Antoine Ranvier (1835-1922)» (en anglès). J Neurol, 2006 Mar; 253 (3), pp: 399-400. DOI: 10.1007/s00415-006-0103-5. ISSN: 1432-1459. PMID: 16544103 [Consulta: 5 maig 2024].
* ↑ s. n. «Prof. Johannes Orth» (en anglès). Nature, 1923 Feb 3; 111 (2779), pp: 155–156. DOI: 10.1038/111155a0. ISSN: 1476-4687 [Consulta: 5 maig 2024].
* ↑ Sandison, AT «Sir Marc Armand Ruffer (1859-1917) pioneer of palaeopathology» (en anglès). Med Hist, 1967 Abr; 11 (2), pp: 150-156. PMC: 1033695. PMID: 5342754 [Consulta: 23 febrer 2017].
* ↑ Dominiczak, MH «Physicians, Scientists, and the Wider Culture: Sir William Osler» (en anglès). Clin Chem, 2014 Maig; 60 (5), pp: 800-801. DOI: 10.1373/clinchem.2013.218297. ISSN: 1530-8561. PMID: 24778307 [Consulta: 13 abril 2021].
* ↑ Young, P; Finn, BC; Bruetman, JE; Emery, JD; Buzzi, A «William Osler: el hombre y sus descripciones» (en castellà). Rev Med Chile, 2012; 140 (9), pp: 1218-1227. DOI: 10.4067/S0034-98872012000900018. ISSN: 0034-9887. PMID: 23354647 [Consulta: 15 juny 2017].
* ↑ Behr, MA; Kaufmann, E; Duffin, J; Edelstein, PH; Ramakrishnan, L «Latent Tuberculosis: Two Centuries of Confusion» (en anglès). Am J Respir Crit Care Med, 2021 Jul 15; 204 (2), pp: 142-148. DOI: 10.1164/rccm.202011-4239PP. PMC: 8650795. PMID: 33761302 [Consulta: 18 juny 2024].
* ↑ Bignold, LP; Coghlan, B; Jersmann, H «David Paul Hansemann: Chromosomes and the origin of the cancerous features of tumor cells» (en anglès). Cell Oncol, 2009; 31 (1), pp: 61. DOI: 10.3233/clo-2009-0451. PMC: 4618563. PMID: 19096152 [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Gangan, R «Paul Gerson Unna (1850–1929) – Genius of all times» (en anglès). J Skin Sex Transmitted Dis, 2021 Gen-Jun; 3 (1), pp: 1-3. DOI: 10.25259/JSSTD_2_2020. ISSN: 2582-3175 [Consulta: 19 juny 2024].
* ↑ s/a «Lieut.-General Sir William Boog Leishman» (en anglès). Am J Public Health (NY), 1926 Ag; 16 (8), pp: 826. DOI: 10.2105/ajph.16.8.826. PMC: 1321339. PMID: 18011927 [Consulta: 8 gener 2018].
* ↑ Fujiki, H «Gist of Dr. Katsusaburo Yamagiwa's papers entitled "Experimental study on the pathogenesis of epithelial tumors" (I to VI reports)» (en anglès). Cancer Sci, 2014 Feb; 105 (2), pp: 143-149. DOI: 10.1111/cas.12333. PMC: 4317818. PMID: 24313817 [Consulta: 19 juny 2024].
* ↑ Kyere, KA; Than, KD; Wang, AC; Rahman, SU; Valdivia-Valdivia, JM; et al «Schmorl's nodes» (en anglès). Eur Spine J, 2012 Nov; 21 (11), pp: 2115-2121. DOI: 10.1007/s00586-012-2325-9. PMC: 3481099. PMID: 22544358 [Consulta: 18 juny 2024].
* ↑ Konstantinov, IE «In search of Alexander A. Maximow: the man behind the unitarian theory of hematopoiesis» (en anglès). Perspect Biol Med, 2000; 43 (2), pp: 269-276. DOI: 10.1353/pbm.2000.0006. ISSN: 1529-8795. PMID: 10804590 [Consulta: 3 març 2017].
* ↑ Ferrer, Diego. Cajal i Barcelona. Col·lecció Històrica de Ciencies de la Salut, nº 1. Edicions de la Fundació Uriach 1838, 1989, pp: 20-23. ISBN 8487452000 [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ A.L «Obituary: Johannes Fibiger, M.D» (en anglès). Br Med J, 1928 Feb 4; 1 (3500), pp. 200. ISSN 0007-1447. PMC: 2454517. PMID: 20773675 [Consulta: 19 desembre 2016].
* ↑ Catala, M; Poirier, J «Georges Marinesco (1863-1938): neurologist, neurohistologist and neuropathologist» (en anglès). Rom J Morphol Embryol, 2012; 53 (4), pp: 869-877. ISSN: 2066–8279. PMID: 23303009 [Consulta: 6 gener 2020].
* ↑ Rolleston, JD «Obituaries: Prof. M. Askanazy» (en anglès). Nature, 1941 Gen 11; 147, pp: 51. ISSN 1476-4687. DOI: 10.1038/147051b0 [Consulta: 12 gener 2021].
* ↑ Ohry, A «Professor Max Askanazy (1865-1940): from Konigsberg (Prussia) to Geneva» (en anglès). J Med Biogr, 2011 Maig; 19 (2), pp: 70-72. ISSN 0967-7720. DOI: 10.1258/jmb.2010.010047. PMID: 21558534 [Consulta: 3 abril 2017].
* ↑ Nair, VG; Krishnaprasad, HV «Aldred Scott Warthin: Pathologist and teacher par excellence» (en anglès). Arch Med Health Sci, 2017 Jun; 5 (1), pp: 123-125. DOI: 10.4103/amhs.amhs_135_16. ISSN: 2321-6085 [Consulta: 30 desembre 2017].
* ↑ Limaiem, F; Jain, P «Warthin Tumor» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2023 Gen 1; NBK557640 (rev), pàgs: 7. PMID: 32491572 [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ Wright, JR «Aldred Scott Warthin: Ann Arbor's Erudite, Outspoken, and Academically Transformative Early 20th Century Pathologist» (en anglès). Arch Pathol Lab Med, 2021 Oct 1; 145 (10), pp: 1297-1306. ISSN 1543-2165. DOI: 10.5858/arpa.2020-0474-HP. PMID: 33503235 [Consulta: 4 maig 2017].
* ↑ Donald, PR; Diacon, AH; Thee, S «Anton Ghon and His Colleagues and Their Studies of the Primary Focus and Complex of Tuberculosis Infection and Their Relevance for the Twenty-First Century» (en anglès). Respiration, 2021; 100 (7), pp: 557-567. DOI: 10.1159/000509522. ISSN: 1423-0356. PMID: 33321506 [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ Smith, K «Maude Abbott: pathologist and historian» (en anglès). Can Med Assoc J, 1982 Oct 15; 127 (8), pp: 774-776. PMC: 1862370. PMID: 6754053 [Consulta: 16 abril 2017].
* ↑ Bartual Pastor, J. «Juan Bartual Moret» (en castellà). DB-e, Real Academia de la Historia, 03-05-2018. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Fye, WB «Ludwig Aschoff» (en anglès). Clin Cardiol, 1999 Ag; 22 (8), pp: 545-546. ISSN: 1932-8737. PMID: 10492846 [Consulta: 15 novembre 2016].
* ↑ Government of Canada «Lieutenant Colonel John McCrae» (en anglès). Veterans Affairs Canada, 1988 (rev. 31-8-2015), pàgs: 8. ISBN 0-662-56211-9 [Consulta: 8 març 2017].
* ↑ COMB «Fons de la càtedra d'Anatomia Patològica del Dr. Ángel Antonio Ferrer Cagigal». Museu d'Història de la Medicina de Catalunya, 2013 [Consulta: 29 agost 2016].
* ↑ Ferrer Cagigal, A «Un nuevo colorante de las grasas» (en castellà). Publicacions de l'Institut d'Estudis Catalans. Treballs de la Societat de Biologia, 1924, pp: 201-203 [Consulta: 8 gener 2017].
* ↑ Ferrer, D; del Castillo, C «El empleo de la "cagigalina" en la coloración específica de las grasas» (en castellà). Ars Medica, 1928; 36, pp: 213-215 [Consulta: 8 gener 2017].
* ↑ Pedchenko, V; Kitching, AR; Hudson, BG «Goodpasture’s autoimmune disease – a collagen IV disorder» (en anglès). Matrix Biol, 2018 Oct; 71-72, pp: 240-249. PMID: 29763670. DOI: 10.1016/j.matbio.2018.05.004. PMC: 6482832 [Consulta: 7 juny 2021].
* ↑ Burney, I; Pemberton, N «Bruised Witness: Bernard Spilsbury and the Performance of Early Twentieth-Century English Forensic Pathology» (en anglès). Med Hist, 2011 Gen; 55 (1), pp: 41-60. PMC: 3037214. PMID: 23752864 [Consulta: 28 abril 2017].
* ↑ Pearce, JM «Sir Charles Scott Sherrington (1857-1952) and the synapse» (en anglès). J Neurol Neurosurg Psychiatry, 2004 Abr; 75 (4), pp: 544. ISSN 1468-330X. PMC: 1739021. PMID: 15026492 [Consulta: 14 novembre 2016].
* ↑ United States National Library of Medicine «Dr. Myrtelle May Canavan» (en anglès). Changing the Face of Medicine: Physicians, 2015, Jun 3, pàgs: 2 [Consulta: 1r juny 2017].
* ↑ Frechkop, S «Professor Max Westenhöfer on the problem of man's origin» (en anglès). Eugen Rev, 1954 Abr; 46 (1), pp: 42-48. PMC: 2973565. PMID: 21260662 [Consulta: 15 octubre 2017].
* ↑ s/n «Sir Robert Muir» (en anglès). Br Med J, 1959 Abr 11; 1 (5127), pp: 976-977. PMC: 1993337. PMID: 13638607 [Consulta: 18 febrer 2017].
* ↑ Gustave Roussy Cancer Center «History of Gustave Roussy» (en anglès). Pr. Gustave Roussy, 2015; 27 Abr, pàgs. 4 [Consulta: 5 març 2017].
* ↑ Im, J; Anjum, F «Pneumatosis Intestinalis» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2023 Abr 27; NBK564381 (rev), pàgs: 6. PMID: 33232051 [Consulta: 18 juny 2024].
* ↑ Wincewicz, A; Szepietowska, A; Sulkowski, S «Professor Witold Nowicki - a greatly spirited pathologist» (en anglès). Pol J Pathol, 2016 Jun; 67 (2), pp: 102-107. ISSN 1233-9687. DOI: 10.5114/pjp.2016.61444. PMID: 27543863 [Consulta: 18 juny 2024].
* ↑ Fresquet, José L. «Pío del Río Hortega (1882-1945)» (en castellà). historiadelamedicina.org, 2015 [Consulta: 30 agost 2016].
* ↑ UCM «García Sánchez-Lucas, Julio. 1901-1969» (en castellà). Biblioteca Complutense. Médicos históricos, 2013 [Consulta: 30 agost 2016].
* ↑ Canadian Medical Hall of Fame. «Pierre Masson, MD» (en anglès). Meet our Laureates, 13 abril 2024 (rev). [Consulta: 5 maig 2024].
* ↑ Spitz, K; Piliang, M; Mostow, E «Sophie Spitz: A woman ahead of her time» (en anglès). Int J Womens Dermatol, 2019 Mar 11; 5 (3), pp: 190-191. DOI: 10.1016/j.ijwd.2019.02.002. PMC: 6637087. PMID: 31360758 [Consulta: 22 desembre 2019].
* ↑ Michaelis, L; Menten, ML; Johnson, KA; Goody, RS «The original Michaelis constant: translation of the 1913 Michaelis-Menten paper» (en anglès). Biochemistry, 2011 Oct 4; 50 (39), pp: 8264-8269. DOI: 10.1021/bi201284u. PMC: 3381512. PMID: 21888353 [Consulta: 15 novembre 2016].
* ↑ Baron, SL; Brown, TM «Alice Hamilton (1869–1970): Mother of US Occupational Medicine» (en anglès). Am J Public Health, 2009 Nov; 99 (Supl 3), pp: S548. DOI: 10.2105/AJPH.2009.177394. PMC: 2774192. PMID: 19890156 [Consulta: 7 juny 2022].
* ↑ Ortiz-Hidalgo, C «George H. Whipple. Premio Nobel en Fisiología y Medicina en 1934. La enfermedad de Whipple, la anemia perniciosa y otras contribuciones a la medicina» (en castellà). Gac Med Mex, 2002 Jul-Ag; 138 (4), pp: 371-376. ISSN: 0016-3813. PMID: 12200882 [Consulta: 5 juliol 2017].
* ↑ Jass, JR; Morson, BC «Reporting colorectal cancer» (en anglès). J Clin Pathol, 1987 Sep; 40 (9), pp: 1016–1023. PMC: 1141170. PMID: 3312296 [Consulta: 20 febrer 2017].
* ↑ McDevitt, HO «Albert Hewett Coons (June 28, 1912–September 30, 1978). Biographical Memoir» (en anglès). National Academies Press, 1996, pàgs: 13 [Consulta: 29 desembre 2017].
* ↑ Büchner, F «Hypoxie: Beiträge aus den Jahren 1932 – 1972» (en alemany). Springer-Verlag, 2013; Mar 8, pàgs: 474. ISBN 978-3-642-49227-3 [Consulta: 14 maig 2017].
* ↑ Kempson, Richard L «A tribute to Lauren V. Ackerman» (en anglès). Cancer, 1993 Dec 1; 72 (11), pp. 3137-3138. DOI: 10.1002/1097-0142(19931201)72:11<3137::AID-CNCR2820721102>3.0.CO;2-R. PMID: 8242537 [Consulta: 3 novembre 2015].
* ↑ Pollock, MK «Obituary. Mary Barber» (en anglès). J Clin Pathol, 1965 Nov; 18 (6), pp: 697-698. DOI: 10.1136/jcp.18.6.697. PMC: 473105. PMID: 5320884 [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ Verma, IM «Renato Dulbecco (1914-2012)» (en anglès). Nature, 2012 Mar 21; 483 (7390), pp. 408. DOI: 10.1038/483408a. PMID: 22437605 [Consulta: 19 desembre 2016].
* ↑ Scott, K; Cadogan, M «Lotte Strauss» (en anglès). LITFL, 2020; Nov 3, pàgs: 3 [Consulta: 24 juny 2024].
* ↑ Peixoto Ferraz de Campos, F; Geller, SA «Churg-Strauss Syndrome: a syndrome described on clinical observation and autopsy findings» (en anglès). Autops Case Rep, 2013 Jun 30; 3 (2), pp: 1-4. DOI: 10.4322/acr.2013.011. PMC: 6673684. PMID: 31528601 [Consulta: 24 juny 2024].
* ↑ Lertsburapa, T: Yang, X «Birt-Hogg-Dubé syndrome» (en castellà). Orphanet, 2008 Nov; ORPHA:122 (rev), pàgs: 4 [Consulta: 8 març 2021].
* ↑ Oransky, I «Priscilla Dienes Taft» (en anglès). The Lancet, 2003 Mar 1; 361 (9359), pp: 789. DOI: 10.1016/S0140-6736(03)12626-8. ISSN: 1474-547X [Consulta: 8 març 2021].
* ↑ Kumar, V «In Memoriam: Stanley L. Robbins, 1915–2003» (en anglès). Am J Pathol, 2004 Abr; 164 (4), pp: 1129–1130. ISSN 0002-9440. PMC: 1615346 [Consulta: 29 abril 2017].
* ↑ Lacy, PE «Electron microscopy of the normal islets of Langerhans; studies in the dog, rabbit, guinea pig and rat» (en anglès). Diabetes, 1957 Nov 1; 6 (6), pp: 498-507. ISSN 1939-327X. DOI: 10.2337/diab.6.6.498. PMID: 13473645 [Consulta: 20 juny 2022].
* ↑ Saffitz, JE; Schmidt, RE; McDaniel, ML «In Memoriam. Dr. Paul Eston Lacy, 1924–2005» (en anglès). Am J Pathol, 2005 Ag; 167 (2), pp: 299–300. ISSN 0002-9440. PMC: 1603562 [Consulta: 19 març 2017].
* ↑ NIH «Dr. Irena Grasberg Koprowska. Biography» (en anglès). Changing the Face of Medicine, 2015; Jun 3, pàgs: 2 [Consulta: 18 febrer 2017].
* ↑ Corbella, J. «Ribas i Mujal, Diego». Galeria Biogràfica de la Ciència i la Tècnica Catalanes, 12-04-2022. [Consulta: 9 maig 2024].
* ↑ Corbella, J «Cátedra con historia» (en castellà). La Vanguardia, 2011; Feb 27, pàgs: 1 [Consulta: 13 maig 2018].
* ↑ Carlson, DL «Dr. Andrew Huvos (1934-2006) retrospective: a tribute to the pathologist and the man» (en anglès). Head Neck Pathol, 2013 Mar; 7 (1), pp: 1-4. DOI: 10.1007/s12105-013-0425-4. PMC: 3597159. PMID: 23459837 [Consulta: 30 agost 2016].
* ↑ Amr, SS «Cotran, Ramzi Suliman (1932–2000)» (en anglès). A: Encyclopedia of Pathology (van Krieken JHJM; Ed.) Springer, Cham., 2016; Chap. C, pàg: 1-4. ISBN 978-3-319-28845-1. DOI: 10.1007/978-3-319-28845-1_4004-1 [Consulta: 14 maig 2024].
* ↑ Germain, RN; Burakoff, SJ «A Remembrance of Baruj Benacerraf (AAI '57) 1920–2011» (en anglès). J Immun, 2011 Des 1; 187 (11), pp: 5465-5469. DOI: 10.4049/jimmunol.1190069. ISSN: 1550-6606. PMID: 22102728 [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ Scott, K; Cadogan, M «Maria Magdalena Dąbska» (en anglès). LITFL, 2020; Nov 2, pàgs: 2 [Consulta: 21 gener 2021].
* ↑ Eusebi, V; Krausz, T «Professor John G. Azzopardi ‐ Obituary» (en anglès). Histopathology, 2013; 62 (5), pp: 822–823. DOI: 10.1111/his.12128. ISSN: 1365-2559 [Consulta: 12 febrer 2021].
* ↑ Picciotti, ER; Ramieri, MT «Azzopardi, John G. (1919–2013)» (en anglès). Encyclopedia of Pathology. Springer International Publishing, 2017; Gen, pp: 1-3. DOI: 10.1007/978-3-319-28845-1_3922-1. ISSN: 2366-6269 [Consulta: 15 juny 2017].
* ↑ Carpenter Aquino, A. «In memoriam: William B. Zeiler, MD (1921–2020)» (en anglès). College of American Pathologists Today, 01-05-2020. [Consulta: 8 juny 2022].
* ↑ Llombart Bosch, A «In memoriam: Florabel Mullick» (en castellà). Rev Esp Patol, 2015 Oct-Des; 48 (4), pp: 259-260. DOI: 10.1016/j.patol.2015.04.003. ISSN: 1699-8855 [Consulta: 24 novembre 2017].
* ↑ Stoltenburg-Didinger, G; Goebel, HH «Jorge Cervós-Navarro 1930–2021» (en anglès). Acta Neuropathol, 2022 Jul; 144 (3), pp: 391–392. DOI: 10.1007/s00401-022-02456-x. PMC: 9381482 [Consulta: 15 juliol 2017].
* ↑ Hawkins, S «Obituary: Professor Dame Ingrid Victoria Allen (30 July 1932–21 April 2020)» (en anglès). Mult Scler J, 2020 Ag; 26 (9), pp: 1006-1008. DOI: 10.1177/1352458520935. ISSN: 1477-0970 [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ Sainz, M. «In Memoriam. Juliana Fariña en el recuerdo: una médica heterodoxa» (en castellà). Recursos: Fundación de Educación para la Salud, 22 juliol 2020 (rev). [Consulta: 28 abril 2024].
* ↑ Genzlinger, N. «Dr. Ronald Weinstein, Telepathology Pioneer, Dies at 83» (en anglès). The New York Times, 7 gener 2022 (rev). [Consulta: 28 juny 2022].
* ↑ Weinstein, RS; Bhattacharyya, AK; Graham, AR; Davis, JR «Telepathology: a ten-year progress report» (en anglès). Hum Pathol, 1997 Gen; 28 (1), pp: 1-7. DOI: 10.1016/S0046-8177(97)90270-7. ISSN: 1532-8392. PMID: 9013823 [Consulta: 10 juny 2017].
* ↑ Weinstein, RS; Holcomb, MJ; Krupinski, EA «Invention and Early History of Telepathology (1985-2000)» (en anglès). J Pathol Inform, 2019 Gen 24; 10 (1), pp: 1-8. DOI: 10.4103/jpi.jpi_71_18. PMC: 6369631. PMID: 30783545 [Consulta: 28 juny 2022].
* ↑ Takano-Morón, J «Reseña histórica de vida y contribución del doctor Javier Arias-Stela» (en castellà). Diagnóstico, 2020 Oct; 59 (1), pp: 45-47. DOI: 10.33734/diagnostico.v59i1.205. ISSN: 1018-2888 [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Grases, PJ «Reacción de Arias Stella. Una visión en perspectiva» (en castellà). Rev Obstet Ginecol Venez, 2005 Set; 65 (3), pp: 147-150. ISSN: 0048-7732 [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Garza-Guajardo, R; García-Labastida, LE; Rodríguez-Sánchez, IP; Gómez-Macías, GS; Delgado-Enciso, I; et al «Cytological diagnosis of Rosai-Dorfman disease: A case report and revision of the literature» (en anglès). Biomed Rep, 2017 Gen; 6 (1), pp: 27-31. DOI: 10.3892/br.2016.814. PMC: 5244775. PMID: 28123703 [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ Roden, AC; Marom, EM; International Thymic Malignancy Interest Group «Prof. Juan Rosai: In Memoriam (1940–2020)» (en anglès). J Thorac Oncol, 2020 Set 1; 15 (9), pp: 1387-1388. DOI: 10.1016/j.jtho.2020.07.013. ISSN: 1556-0864 [Consulta: 8 juny 2022].
* ↑ Di Tommaso, L; Pescarmona, E; Di Napoli, A; Lauriola, L; Marino, M; et al «Thymic carcinomas and thymic neuroendocrine tumors: a tribute to Dr. Juan Rosai» (en anglès). Pathologica, 2021 Oct; 113 (5), pp: 371-376. DOI: 10.32074/1591-951X-536. PMC: 8720405. PMID: 34837095 [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ Bombí Latorre, JA. «Obituari del Dr. Antonio Palacín Forgué». Associació de metges jubilats de l'Hospital Clínic de Barcelona, 07-05-2024. [Consulta: 9 maig 2024].
* ↑ United States National Library of Medicine «Dr. Vivian W. Pinn» (en anglès). Changing the Face of Medicine: Physicians, 2015, Jun 3, pàgs: 3 [Consulta: 14 febrer 2021].
* ↑ National Institutes of Health «Elaine S. Jaffe, M.D.» (en anglès). Laboratory of Pathology Staff, 2015; Mar 2, pàgs: 2 [Consulta: 10 març 2017].
* ↑ National Institutes of Health «Sharon Weiss, M.D.» (en anglès). Local Legends: Women Physicians. United States National Library of Medicine, 2005; Jun, pàgs: 2 [Consulta: 5 maig 2018].
* ↑ American Society for Investigative Pathology «Mark E. Sobel, MD, PhD - Executive Officer Emeritus» (en anglès). ASIP.org., 2018; 1 Feb, pàgs: 5 [Consulta: 12 febrer 2021].
* ↑ National Institutes of Health «Dr. Maria J. Merino. Biography» (en anglès). Changing the Face of Medicine, 2015; Jun 3, pàgs: 2 [Consulta: 18 febrer 2017].
* ↑ Universitat de Barcelona. «Elías Campo, membre de l'Acadèmia Nacional de Medicina dels Estats Units». Notícies, 22-10-2022. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Marshall, BJ; Warren, JR «Unidentified curved bacilli in the stomach of patients with gastritis and peptic ulceration» (en anglès). Lancet, 1984 Jun 16; 1 (8390), pp: 1311-1315. DOI: 10.1016/S0140-6736(84)91816-6. PMID: 6145023 [Consulta: 14 novembre 2016].
* ↑ Universitat de Luxemburg «Fettman, Martin J., Dr. (Colorado State University, Tucson, USA)» (en anglès). European School for Advanced Veterinary Studies.net, 2016; Ag [Consulta: 30 agost 2016].

## Bibliografia

* Ordi, Jaume (Coord.); Alós, Llúcia; Campo, Elias; Cardesa, Antonio; Fernàndez, Pedro L. (et al.). Anatomia patològica general. Ed. Publicacions i Edicions de la Universitat de Barcelona, 2006. ISBN 8447531295 [Consulta: 17 octubre 2015].
* McGee, James O'D.; Isaacson, Peter G.; Wright, Nicholas A. Oxford Textbook of Pathology. 3 Vols. (en anglès). Oxford University Press, 1992. ISBN 9780192619761 [Consulta: 19 octubre 2015].
* Stevens, Alan; Lowe, James S. La anatomía patológica en el centro de la medicina. A: Texto y Atlas de Anatomía patológica (en castellà). Harcourt-Brace/Mosby, 1996; pàgs: 1-8. ISBN 9788481741353 [Consulta: 28 abril 2024].
* Alfaro Ferreres, Luis; García Rojo, Marcial; Puras Gil, Ana Mª (Eds.). Manual de Telepatología (en castellà). Club de Informática Aplicada de la SEAP, 2001; pàgs: 249. ISBN 84-699-5286-2 [Consulta: 22 juliol 2019]. Arxivat 22 de juliol 2019 a Wayback Machine.
* Bombí, Josep A. Número de autopsias clínicas y correlación clinico-patológica (en castellà). Rev Esp Patol, 2004; 37 (1), pp: 5-12. ISSN 1699-8855 [Consulta: 21 gener 2019].
* van den Tweel, Jan G.; Taylor, Clive R. A brief history of pathology: Preface to a forthcoming series that highlights milestones in the evolution of pathology as a discipline (en anglès). Virchows Arch, 2010 Jul; 457 (1), pp: 3–10. PMID: 20499087. DOI 10.1007/s00428-010-0934-4 [Consulta: 28 desembre 2019].
* Cohen, Stanley; Coffman, Frederick. The Evolution of Anatomic Pathology (en anglès). Anal Cell Pathol (Amst), 2013; 36 (5-6), pp: 117-124. PMID: 23334553. DOI 10.3233/ACP-130072 [Consulta: 28 febrer 2021].
* Bueno, Gloria; Fernández-Carrobles, Mª del Milagro; Deniz, Oscar; García-Rojo, Marcial. New Trends of Emerging Technologies in Digital Pathology (en anglès). Pathobiology, 2016; 83 (2-3), pp: 61-69. PMID: 27100343. DOI 10.1159/000443482 [Consulta: 22 desembre 2019].
* Banks, Peter; Brown, Richard; Laslowski, Alex; Daniels, Yvonne; et al. A Proposed Set of Metrics to Reduce Patient Safety Risk From Within the Anatomic Pathology Laboratory (en anglès). Lab Med, 2017 Mar 18; 48 (2), pp: 195-201. PMID: 28340232. DOI 10.1093/labmed/lmw068 [Consulta: 6 juny 2022].
* Cipolla, Massimo; Izzotti, Alberto; Ansaldi, Filippo; Durando, Paolo; Piccardo, Maria Teresa. Volatile Organic Compounds in Anatomical Pathology Wards: Comparative and Qualitative Assessment of Indoor Airborne Pollution (en anglès). Int J Environ Res Public Health, 2017 Jun 7; 14 (6), pp: 609. PMID: 28590436. DOI 10.3390/ijerph14060609 [Consulta: 9 juny 2022].
* Jones, J. Louise; Oien, Karin A.; Lee, Jessica L.; Salto-Tellez, Manuel. Morphomolecular pathology: setting the framework for a new generation of pathologists (en anglès). Br J Cancer, 2017 Nov 21; 117 (11), pp: 1581-1582. PMID: 29123262. DOI 10.1038/bjc.2017.340 [Consulta: 29 març 2021].
* Krishnamurthy, Savitri; Brown, Jonathan Quincy; Iftimia, Nicusor; Levenson, Richard M.; Rajadhyaksha, Milind Ex Vivo Microscopy: A Promising Next-Generation Digital Microscopy Tool for Surgical Pathology Practice (en anglès). Arch Pathol Lab Med, 2019 Set; 143 (9), pp: 1058-1068. PMID: 31295016. DOI 10.5858/arpa.2019-0058-RA [Consulta: 20 març 2021].
* Lajara, Nieves; Espinosa-Aranda, Jose Luis; Deniz, Oscar; Bueno, Gloria. Optimum web viewer application for DICOM whole slide image visualization in anatomical pathology (en anglès). Comput Methods Programs Biomed, 2019 Oct; 179, pp: 104983. PMID: 31443854. DOI 10.1016/j.cmpb.2019.104983 [Consulta: 13 octubre 2022].
* Marini, Niccolò; Marchesin, Stefano; Otálora, Sebastian; Wodzinski, Marek; Caputo, Alessandro; van Rijthoven, Mart; Aswolinskiy, Witali; et al. Unleashing the potential of digital pathology data by training computer-aided diagnosis models without human annotations (en anglès). NPJ Digit Med, 2022 Jul 22; 5 (1), pp: 102. PMID: 35869179. DOI 10.1038/s41746-022-00635-4 [Consulta: 4 agost 2022].
* Baskovich, Brett; Desai, Ketav; Gopinath, Arun; Alkhasawneh, Ahmad; Allan, Robert. Pathology Playground: An Interactive Web-Based System for Pathology Unknowns With Immunohistochemistry and Molecular Studies (en anglès). Arch Pathol Lab Med, 2022; Jul 25, pp: 1-4. PMID: 35878397. DOI 10.5858/arpa.2021-0516-EP [Consulta: 4 octubre 2022].
* Wang, Ya-Li; Gao, Song; Xiao, Qian; Li, Chen; Grzegorzek, Marcin; Zhang, Ying-Ying; et al. Role of artificial intelligence in digital pathology for gynecological cancers (en anglès). Comput Struct Biotechnol J, 2024 Mar 11; 24, pp: 205-212. PMID: 38510535. DOI 10.1016/j.csbj.2024.03.007 [Consulta: 5 maig 2024].

## Bibliografia complementària

* Comissió de Dinamització Lingüística de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut. Vocabulari d'anatomia patològica. Universitat de Barcelona, 2013; (2ª Ed.), pàgs: 28. ISBN 978-950-34-1390-6 [Consulta: 2 abril 2021].
* Speroni Aguirre, Francisco. Diccionario de anatomía e histología (en castellà). Libros de Càtedra, Ciencias Médicas. Editorial de la Universidad Nacional de La Plata, 2016; 27 Des, pàgs: 192. ISBN 978-950-34-1390-6 [Consulta: 2 abril 2021].
* Guerra Merino (Coordinadora), Isabel. Libro Blanco de la Anatomía Patológica en España (en castellà). Sociedad Española de Anatomía Patológica - International Academy of Pathology, 2019; 6a Edició, pàgs: 286. ISBN 9788409126385 [Consulta: 19 març 2021]. Arxivat 22 de juny 2021 a Wayback Machine.
* Zhang, Lanjing. Launch of the Emerging Topics in Anatomic Pathology Series (en anglès). Archives of Pathology & Laboratory Medicine, Allen Press, 2021 Maig 26; 145 (6), pp: 657-658. ISSN 1543-2165. DOI 10.5858/arpa.2020-0777-ED [Consulta: 6 juny 2021].
* Flotte, Thomas J.; Derauf, Stephanie A.; Byrd, Rachel K.; Kroneman, Trynda N.; et al Democratizing Artificial Intelligence in Anatomic Pathology (en anglès). Archives of Pathology & Laboratory Medicine, Allen Press, 2024; Abr 23, pp: 1-5. PMID: 38649149. DOI 10.5858/arpa.2023-0205-OA [Consulta: 24 abril 2024].

## Enllaços externs

* Web de la Societat Catalana d'Anatomia Patològica
* Web de la Societat Espanyola d'Anatomia Patològica (castellà)
* Web de la Societat Americana de Patologia Clínica (anglès)
* Web de la Societat Europea de Patologia (anglès)