OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Habitatge al carrer Gurb, 37 (Vic)

L'Habitatge al carrer Gurb, 37 és una casa eclèctica de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Casa que forma xamfrà amb el carrer Pla de Balenyà. La façana de Pla de Balenyà és més prolongada que la del carrer de Gurb. Consta de planta baixa i tres pisos, les obertures dels quals disminueixen amb l'alçada. L'edifici és cobert amb teula àrab a dues vessants i rematat per una bonica cornisa i té proporcions verticals. A la façana s'hi obren portals d'arc rebaixat i el portal dels habitatges és rectangular. Als pisos s'hi obren balcons i finestres, alguns amb els emmarcaments de pedra i tots amb baranes de ferro forjat. Les llosanes dels balcons són de pedra, la façana és arrebossada i cal remarcar l'acabat en pedra de la cantonada.
L'estat de conservació és força bo.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus vers el segle xii i on s'anaren transformant les masies i edificacions en cases entre mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construí l'església gòtica dels Carmelitans prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemany, enderrocada el 1655 en convertir-se la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. Als segles XVII-XVIII es construí l'actual convent i l'església dels Carmelitans calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'Eixample Morató. Al segle xix, amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri entre el carrer Gurb i de Manlleu també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria revitalitzar-lo
La primera intervenció que es coneix data de 1878 i fou feta per Josep Ylla. L'estat actual ve d'una reforma del 1908.

## Referències

* 1 2 3 4 5
# Habitatge al carrer Gurb, 43-45

L'Habitatge al carrer Gurb, 43-45 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edificis civils.
Conjunt d'habitatges entre mitgeres. Consten de planta baixa i dos pisos. Els edificis segueixen la curvatura original del carrer. Són de planta rectangular i coberts a diverses vessants i amb els ràfecs amb colls de biga de fusta.
No es pot parlar d'eixos de composició, ja que presenten diverses etapes constructives. A la planta baixa s'hi obren portals rectangulars amb brancals i llindes de pedra. Als pisos s'obren diverses finestres sense cap mena de decoració llevat d'alguns ampits motllurats.
Cal remarcar una font inscrita dins un arc escarser i dovellat. Al damunt hi ha una fornícula d'arc de mig punt que conté la Mare de Déu.
L'estat de conservació és força dolent.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus vers el segle xii i on s'anaren transformant les masies i edificacions en cases entre mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construí l'església gòtica dels Carmelitans prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemany, enderrocada el 1655 en convertir-se la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. Als segles XVII-XVIII es construí l'actual convent i l'església dels Carmelitans calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'Eixample Morató. Al segle xix, amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri entre el carrer Gurb i de Manlleu també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria revitalitzar-lo
L'edifici representa un element emblemàtic pel carrer de Gurb, ja que era un llos d'aprovisionament d'aigua i la capella un lloc de culte dedicat a la Mare de Déu. Per bé que l'edificació primitiva es degué construir al segle xviii, l'edifici ha sofert diverses remodelacions.
L'edifici ha estat enderrocat, encara que s'ha reconstruït la font i la fornícula en la construcció nova.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8
# Habitatge al carrer Gurb, 86

L'Habitatge al carrer Gurb, 86 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa mitgera que consta de planta baixa, primer pis i segon pis oberta al carrer per una galeria. És de planta rectangular i coberta a dues vessant. Presenta un eix de composició vertical respecte a l'obertura de la planta baixa i el pis. No obstant, aquest es trenca mitjançant l'obertura, al segon pis, d'una galeria d'arcs rebaixats i barana de ferro. Els brancals i llindes de les obertures són de pedra, la del portal datada. La façana és arrebossada. El ràfec és ampli, amb llates i colls de biga de fusta. Els baixos estan destinats a comerç.
Aquest edifici ha estat enderrocat, actualment hi ha una construcció nova.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus cap al segle xii, moment en què les masies anaven canviant la seva fesomia a favor de cases mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construir l'església gòtica dels Carmelites prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemenay que fou enderrocada el 1655 en convertir la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. En els segles XVII-XVIII es va construir l'actual convent i l'església dels Carmelites calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'eixample Morató. Al segle xix amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri, entre el carrer Gurb i el carrer de Manlleu, també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria rehabilitar-lo. L'edifici tal com està actualment és probable que sigui del 1798.

## Referències

* 1 2 3
# Habitatge al carrer Jesús, 2 (la Pobla de Montornès)

L'Habitatge al carrer Jesús, 2 és una obra de la Pobla de Montornès (Tarragonès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

L'edifici forma part del nucli històric de la població, i està inclòs en el conjunt BCIL número 16 de la plaça de l'Església i el carrer de les Flors.
Consta de planta baixa, primer pis i golfes. La façana principal dona front a la plaça de l'Església, i disposa d'una altra façana al carrer del Mar.
Segueix la tipologia de l'arquitectura autòctona. Les finestres i balconades formen una composició tradicional on domina el ple sobre el buit.
En els sostres de revoltons, es troben plafons d'estil gòtic. Es coneix l'existència de 4 cups.

## Referències

* 1 2 3 4
# Habitatge al carrer Major, 31 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge al carrer Major, número 31, de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès), és un edifici del segle xix protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici d'habitatges que consta de planta i dos pisos. La coberta és un terrat amb balustrada. L'accés a l'immoble no es fa per la façana principal que dona al carrer Major, sinó que es fa pel carrer Príncep de Bergara a causa d'una reestructuració parcel·lària de finals del segle xix.
La façana del carrer Major presenta carreus regulars i ben escairats als baixos. Als pisos alts, el parament és de maçoneria, recobert amb un arrebossat força malmès que ha estat restituït parcialment. Al primer pis s'obren tres balcons amb llosanes de pedra i baranes de fosa. Els brancals i la llinda són de pedra motllurada. Al darrer nivell les obertures són finestres amb una petita barana. El seu emmarcament és també de pedra.

## Referències

* «Habitatge al carrer Major, 31». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge al carrer Major, 7 a Suterranya

L'Habitatge al carrer Major de Suterranya, 7 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici que ocupa una parcel·la de forma poligonal i que obre les seves dues façanes al carrer Major, de traçat triangular. L'entrada, d'arc rebaixat de pedra, es troba en la façana més estreta. Aquesta part consta de planta baixa i un pis. La façana posterior consta de tres nivells i no té accés per la planta baixa. El primer pis presenta una finestra rectangular amb llinda monolítica; el segon té una galeria amb arc de pedra i barana de fusta. El tercer pis presenta una galeria amb pilars de maó que ha estat construïda posteriorment.
El parament és de pedra i permet identificar les diferents operacions constructives.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Mercadal, 12 (Tremp)

L'Habitatge al carrer Mercadal, 12 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici situat entre mitgeres i sobre un pas cobert. L'edifici consta d'una construcció de tres altures, pas inferior i dos pisos. Destaca el pas inferior que comunica el carrer Mercadal amb la Plaça del Mercat, degut a la pròpia estructura i a l'embigat de fusta que conserva. La resta de l'edifici és fruit de reformes contemporànies, amb la façana revestida de morter imitant un parament regular de carreus encoixinats. En el primer pis s'identifica un balcó corregut amb una barana metàl·lica de barrots simples i helicoidals, decorat amb elements florals i una garlada sota el passamà.
# Habitatge al carrer Mestre Ginera, 58 (Artesa de Lleida)

L'Habitatge al carrer Mestre Ginera, 58 és una obra d'Artesa de Lleida (Segrià) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres de tres plantes amb la façana plana afrontada al carrer Mestre Ginera amb la porta principal adovellada formant un arc de mig punt. La façana està marcada per dos eixos verticals que segueixen les dues obertures per planta si bé que resoltes de diferent manera i lleugerament descentrades.
# Habitatge al carrer Montseny, 76 (l'Hospitalet de Llobregat)

L'habitatge al carrer Montseny, número 76, de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès), és edifici noucentista protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici d'habitatges emplaçat a la cantonada del carrer Montseny amb el carrer Progrés. Al pis principal hi ha balcons arrodonits amb baranes de balustrada. A la resta de pisos hi ha finestres. La presència de pilastres d'ordre gegant que emmarquen les diferents obertures li donen un aire classicista. L'angle on es troben les dues façanes laterals s'ha resolt mitjançant un cos de forma arrodonida i rematat per un pis que sobresurt respecte de la resta de la façana. A sota de les finestres s'hi troben esgrafiats geomètrics.

## Referències

* «Habitatge al carrer Montseny, 76». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# Habitatge al carrer Montserrat, 95 (Esparreguera)

L'Habitatge al carrer Montserrat, 95 és una obra eclèctica d'Esparreguera (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge ubicat en una cantonada, estructurat en planta baixa, pis i golfes. Està fet amb reble després arrebossat. Té dues entrades a la planta baixa, una és un arc escarser, de dimensions majors i l'altre, allindada. Els pisos estan separats per motllures que recorren tota la façana. Al primer pis hi ha dos balcons; la base aprofita la motllura però a més hi ha dues mènsules a mode de suports. Les obertures estan flanquejades per pilastres en baix relleu que suporten un fals entaulament amb un relleu major. Les golfes tan sols tenen dues petites obertures quadrangulars, alineades amb els balcons. L'edifici es remata amb una cornisa a mode de ràfec suportada per mènsules.
# Ajudant de direcció

L'ajudant de direcció o ajudant de realització és l'ajudant del director de cinema. És present en totes les fases de la producció del film: preproducció, rodatge i postproducció i és l'enllaç del director amb els altres equips.

## Preproducció

* Coordina i emmarca els diferents departaments (repeticions dels actors, proves de vestuari, repeticions de les escenes perilloses, i localitzacions)
* Anàlisi del guió, remarcant les necessitats d'attrezzo.

## Rodatge

* És responsable de la planificació del rodatge. Per això estableix el pla de treball d'acord amb el productor i/o el seu representant ;
* Prepara l'escenari abans de l'arribada del director.
* Manté comunicació amb el continuista per vigilar els raccords, continuïtat d'elements escènics, etc.
* Durant el rodatge, està sempre al costat del director. L'ajuda supervisant la bona entesa i coordinació del plató. Fa respectar el silenci a l'escenari en les preses d'imatges, dona entrades al director, assenyalant-li on acaba un diàleg, escena, etc.
* Segons les indicacions del director, dona l'ordre de motors o la final de la presa.
* Porta el control de la claqueta (independentment que la porti el claquetista).
* Coordina i emmarca els diferents departaments durant el rodatge (control de la programació, respecte dels horaris, direcció de la figuració) ;
* S'encarrega de la supervisió del trasllat dels actors fins a l'escenari del rodatge.
* Supervisa igualment amb el director de producció i el regidor les condicions de seguretat del rodatge.
Sobre el rodatge, és constantment en els costats del realitzador,

## Postproducció

* Supervisa juntament amb el director l'script del muntatge. Encara que el director no sigui present, l'assistent sempre està per a qualsevol cosa que necessiti el muntador; trobar plans o preses en el guió de postproducció, per exemple.
* És l'enllaç entre muntador i l'equip de sonorització, i entre aquests i el director.

## Referències

* ↑ Termcat; Departament d'Empresa i Treball de la Generalitat de Catalunya. «ajudant de direcció | ajudanta de direcció». A: Diccionari de les ocupacions, 2004. ISBN 84-393-6454-7 [Consulta: 23 novembre 2024].

## Bibliografia

* Valérie Othnin-Girard. L'Assistant réalisateur. Fondation européenne pour les métiers de l'image et du son, 1998. ISBN 2-907114-03-4.
* Bernard Stora. Le Travail de l'assistant-réalisateur, 1977.

## Vegeu també

* Director de cinema
# Etoxipropà

L'etoxipropà o èter etil propílic és un èter. La seva fórmula molecular és: C$_5$H$_{12}$O i la fórmula estructural és: H₃C-CH₂-O-CH₂-CH₂-CH₃ És lleugerament soluble en aigua (18,4 g/l). Té el seu punt de fusió a -126,7 °C i el d'ebullició a 64 °C.

## Referències

* ↑ «Monográfico: Etoxipropanol» (en castellà). Brugués. [Consulta: 16 gener 2022].
* ↑ Weininger, Stephen J.; Stermitz, Frank R. Química orgánica (en castellà). Reverte, 1988. ISBN 978-84-291-7527-1.
# Illot de ses Roquetes

L'illot de ses Roquetes, també anomenat escull d'es Carbó o simplement s'illot és un petit illot, o escull, del litoral de Ses Salines situat a pocs metres i davant de la platja del Carbó o de les Roquetes. És un illot sense gairebé vegetació de dimensions reduïdes, no supera les 0.7 hectàrees de superfície i només sobresurt 70 cm de la mar. Tot i les reduïdes dimensions hi viuen alguns exemplar d'ensopeguera (planta del gènere Limonium).

## Referències

* 1 2 Aguiló Adrover, Cosme. La toponimia de Santanyi i Ses Salines (Tesi: Doctorat). UIB.
* ↑ «Illot de ses Roquetes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Marbella Fútbol Club

El Marbella Fútbol Club, anteriorment anomenat Unión Deportiva Marbella, és un club andalús de la ciutat de Marbella a la Província de Màlaga. Juga a l'estadi Municipal de Marbella, inaugurat el 1975, amb una capacitat de 9.000 persones i unes dimensions de 105x72 metres.

## Història

La Unión Deportiva Marbella va néixer l'any 1997. La temporada 2003-04 debuta a la Segona Divisió B espanyola.
És hereu de l'antic Club Atlético de Marbella fundat el 1947 i desaparegut el mateix 1997 per problemes econòmics. Aquest club debutà a Segona A el 1992-93 on jugà 4 temporades, baixant a Segona B el 1996-97.
El 28 de juny de 2013, sota iniciativa del president Alexander Grinberg i amb la idea d'atraure afició estrangera, l'entitat fou reanomenada Marbella Fútbol Club.

## Dades del club

UD Marbella
* Temporades a Primera Divisió: 0
* Temporades a Segona Divisió: 0
* Millor posició a la lliga: 5è (Segona Divisió B temporada 04-05)
* Pitjor posició a la lliga: 15è (Segona Divisió B temporada 03-04)
CA Marbella
* Temporades a Primera Divisió: 0
* Temporades a Segona Divisió: 4
* Temporades a Segona Divisió B: 6
* Temporades a Tercera Divisió: 18
* Millor posició a la lliga: 7è (Segona Divisió temporada 92-93)
* Pitjor posició a la lliga: 20è (Segona Divisió temporada 95-96)

## Referències

* ↑ «Historia | Marbella Fútbol Club» (en castellà). [Consulta: 13 novembre 2019].
* ↑ «La UD Marbella hace oficial su cambio de nombre por Marbella FC» (en castellà). Marbella 24 Horas, 28-06-2013.

## Enllaços externs

* Web oficial en castellà Arxivat 2018-09-22 a Wayback Machine.
* Web oficial en anglès
# Illa de Schmidt

L'illa de Schmidt (rus: О́стров Шми́дта, Óstrov Xmidta) és una illa deshabitada de l'arxipèlag de la Terra del Nord, a l'Àrtic rus. Administrativament pertany al krai de Krasnoiarsk.
Rep el nom en honor del científic soviètic i primer cap de la direcció general de la ruta del mar del Nord, Otto Schmidt. Es troba a l'extrem nord-oest de l'arxipèlag, uns 32 km a l'oest de l'illa Komsomólets. Té una superfície de 467 km², una alçada de 325 msnm i està gairebé tota coberta de gel.

## Referències

* ↑ «Шмидта остров [Illa de Schmidt]» (en rus). Gran enciclopèdia soviètica. [Consulta: 1r abril 2020].
* ↑ Bassford, R.P. et al. (2006) «Quantifying the Mass Balance of Ice Caps on Severnaya Zemlya, Russian High Arctic. I: Climate and Mass Balance of the Vavilov Ice Cap», en Arctic, Antarctic, and Alpine Research 38(1): pp.1-12.
# Habitatge al carrer Palau, 6 (Rupit)

L'Habitatge al carrer Palau, 6 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgera i de dos trams. És coberta a dues vessants amb el carener paral·lel a la façana, orientada a tramuntana. Consta de planta baixa i dos pisos. A la planta baixa presenta un portal rectangular (amb la data 1660) amb una finestra al costat; al primer pis dues finestretes amb els ampits motllurats i al segon un gran balcó amb baranes de fusta que es comunica amb la casa mitjançant un portal i una finestra. El balcó s'abriga sota un ampli voladís. És construïda en pedra i arrebossada al damunt; els elements de ressalts són de pedra vista.

## Història

Antiga casa mitgera situada al mateix carrer de l'antic palau notarial. Data del segle xvii, moment en què la vila de Rupit experimenta un notable creixement demogràfic, fet molt generalitzat, però que aquí es va veure potenciat per l'establiment de francesos a la vila durant la guerra dels Segadors (1654).

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Pau Casals, 16 (Llagostera)

L'habitatge del número 16 del carrer Pau Casals de Llagostera és una casa urbana entre mitgeres inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Parets portants i dues plantes. Cal remarcar com a element més interessant de la façana el balcó semicircular del primer pis amb barana de ferro i els guardapols de totes les obertures d'inspiració modernista amb decoracions florals. La part alta és acabada amb un frontó de línies ondulades i baranes de ferro. Hi ha coberta plana amb terrat. És un edifici lligat a l'expansió urbana produïda durant el segle xix, per l'impuls econòmic causat pel desenvolupament de la indústria surera. És entre els habitatges al carrer Pau Casals, 14 i 18, també inclosos en l'inventari.

## Vegeu també

* Llista de monuments de Llagostera

## Referències

* ↑ «Habitatge al carrer Pau Casals, 16». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 setembre 2014].
# Habitatge al carrer Principal, 1 (Calafell)

L'habitatge al Carrer Principal, 1 és un edifici de planta irregular, amb dues façanes que donen a la via pública, de planta baixa i una planta alta que es va construir aprofitant la roca natural del turó del castell. El sistema constructiu és de tipus tradicional amb murs de càrrega de maçoneria unida amb argamassa i sostres unidireccionals amb bigues de fusta amb entrebigat ceràmic. El portal i les finestres són de maó massís. Els elements decoratius són rajoles vidriades de colors. La coberta en forma de terrat no és original. La composició de la façana principal és feta a partir d'eixos de simetria. Al centre de la façana hi ha el portal amb una llinda de forma aixamfranada i cada banda hi ha una finestra amb arc escarser. Aquestes obertures són fetes amb fàbrica de maó massís vist. A la planta alta hi ha tres finestres amb clavellineres fetes de maó i persianes de fusta de lamel·les. A la part de la llinda de cada obertura hi ha un element decoratiu fet amb rajoles vidrades de colors, el qual recorda un guardapols. A la part superior de la façana, que és pintada de color blanc, hi ha un ampit calat fet amb peces corbes de ceràmica, el qual no és original. Fixats a la façana hi ha un fanal i cables elèctrics.

## Referències

* 1 2 «Habitatge al carrer Principal, 1». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 setembre 2016].
# Habitatge al carrer Ramon Boy, 5 (Torroella de Montgrí)

L'Habitatge al carrer Ramon Boy, 5 és una obra eclèctica de Torroella de Montgrí (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Gran casal amb jardí davanter. És format per planta baixa, pis principal i golfes. La façana presenta una estructura simètrica, amb totes les obertures d'arc de mig punt. A la planta baixa hi ha una porta d'accés centrada, precedida per un porxos que sosté una terrassa amb balustrada al primer pis, on hi ha tres obertures; el pis de les golfes mostra tres finestres centrades. El coronament és sinuós.

## Història

La zona on està situat el casal va iniciar el seu procés d'urbanització durant el segle xix. L'edifici va ser bastit l'any 1882 i remodelat l'any 1946, dates que figuren a la façana d'accés.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer Reixach, 7 (Santa Coloma de Cervelló)

L'habitatge al carrer Reixach, 7 és una obra del municipi de Santa Coloma de Cervelló (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un original habitatge dins de la colònia Güell. L'únic tret comú amb la resta de les cases de tots els conjunts és la composició de tipus de planta baixa i un pis. Tot i que les cases laterals també tenen un cert aire arabitzant, no s'hi assemblen. En aquest cas, el mur està recobert d'una gruixuda capa d'estuc treballat en franges horitzontals, amb una sanefa que separa la planta baixa del primer pis, i que es repeteix en el sòcol, la barana del terrat, i que emmarca els dos laterals de la façana, destacant-la encara més del conjunt del carrer. Les obertures, sense balcons, estan emmarcades amb estucs simulant un arc ultrapassat o de ferradura, a l'estil de les cases d'Alger o Tunis i pintades de blanc enlluernador, la qual cosa en reforça l'efecte.
# Habitatge al carrer Sant Antoni, 1 (Mataró)

L'Habitatge al carrer Sant Antoni, 1 és una obra de Mataró (Maresme) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici en cantonada de planta baixa i dues plantes pis. Destaca l'encertada composició de l'edifici amb solució de continuïtat entre els dos carrers. Per això utilitza el balcó del primer pis, la cornisa i un esgrafiat que com si fos una columna reforça la corba de la cantonada. A les plantes superiors es manté encara l'esgrafiat compost i el joc de relleus de les obertures. Aquest edifici havia estat anteriorment la delegació de correus.

## Referències

* 1 2 3 4