OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estació de Petra

Mapa Palma-Manacor :
L'estació de Petra és una estació de tren de Serveis Ferroviaris de Mallorca. Serveix a la vila homònima i està situada als afores del nucli, a la zona nord, a tocar de la carretera antiga d'Ariany. Aquesta estació va ser inaugurada al maig de 2003, amb la reobertura del corredor a Manacor.
No obstant això, la població ja havia tingut una altra estació, en servei des de l'any 1879 fins al 1977, més a prop del centre, construïda als afores, però que amb el creixement del poble s'havia inserit en la trama urbana, motiu pel qual es va decidir construir la variant actual.
La infraestructura té dues andanes laterals i dues vies i un aparcament dissuassori. Actualment, compta amb una edificació, on es troben les màquines d'autovenda de bitllets.
Línies que passen per aquesta estació :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Serveis Ferroviaris de Mallorca |||||
| Estació Intermodal-Plaça d'Espanya | Sineu | Palma-Manacor | Manacor | Manacor |
# Estació de Pola de Lena

Mapa Rodalies Astúries Línia C-1 :
L'estació de La Pola és una estació de ferrocarril situada a la localitat de La Pola, en el municipi de Ḷḷena, a Astúries.
Té serveis de llarga i mitjana distància i rodalia operats per Renfe. Es troba al punt quilomètric 108,1 de la línia Venta de Baños-Gijón d'ample ibèric. El tram està electrificat sent de via única en direcció al port de Payares i de via doble cap a Oviedo.

## Serveis ferroviaris
### Rodalies

L'estació forma part de la xarxa de Cercanías Asturias integrant-se en la línia C-1.

### Mitjana Distància

| Línia MD | Trens | Origen/Destinació | Destinació/Origen |
| 24 | Regional | Gijón | Valladolid-Campo Grande |

### Llarga Distància

| Tren | Origen/destinació | Parades Intermèdies | Destinació/origen | Observacions |
| Alvia | Gijón | Oviedo · Mieres-Puente · La Pola · León · Sahagún · Palència · Valladolid-Campo Grande · Segovia-Guiomar · Madrid-Chamartín · Madrid-Atocha · Cuenca-Fernando Zóbel · Albacete-Los Llanos · Villena AV | Alacant-Terminal | 1 tren diari per sentit |
| Alvia | Gijón | Oviedo · Mieres-Puente · La Pola · León · Palència · Valladolid-Campo Grande · Madrid-Chamartín · Madrid-Atocha · València-Joaquim Sorolla · Sagunt · Castelló de la Plana · Benicàssim | Orpesa | 6 trens setmanals per sentit |
| Alvia | Gijón | Oviedo · Mieres-Puente · La Pola · La Robla · León · Sahagún · Palència · Burgos-Rosa de Lima · Miranda de Ebro · Vitòria · Pamplona · Tafalla · Tudela de Navarra · Saragossa-Delicias · Lleida Pirineus · Camp de Tarragona | Barcelona-Sants | 6 trens setmanals per sentit |
| Alvia | Gijón | Oviedo · Mieres-Puente · La Pola · León · Sahagún · Palència · Valladolid-Campo Grande · Segovia-Guiomar | Madrid-Chamartín | 3/4 trens diaris per sentit |
| Alvia | Gijón | Oviedo · Mieres-Puente · León · Sahagún · Palència · Valladolid-Campo Grande · Madrid-Chamartín · Madrid-Atocha · Ciudad Real · Puertollano · Córdoba Central · Sevilla-Santa Justa · Jerez de la Frontera · El Puerto de Santa María · San Fernando-Bahía Sur | Cádiz | 1 tren diari per sentit |

## Referències

* ↑ Red ferroviaria española Arxivat 2013-10-18 a Wayback Machine. Ministerio de Fomento

## Enllaços externs

* Informació de l'estació a la web d'Adif
# Estació de Pont d'Inca Nou

L'estació de Pont d'Inca Nou és un baixador de tren de Serveis Ferroviaris de Mallorca, inaugurat en agost de 2001, que dona servei a la urbanització de Pont d'Inca nou. Consta de dues andanes laterals interconnectades per un pas per a vianants a nivell. Entre 2013 i 2022 va formar part de l'extinta línia M2 del Metro de Palma, encara que durant els dissabtes, diumenges i festius les línies T2 i T3 de Serveis Ferroviaris de Mallorca hi paraven en no haver servei de metro, i va tornar a formar part únicament del servei de rodalies en tancar la línia.
Línies que passen per aquesta estació :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Serveis Ferroviaris de Mallorca |||||
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Pont d'Inca | Palma - sa Pobla | Polígon de Marratxí | sa Pobla |
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Pont d'Inca | Palma-Inca | Polígon de Marratxí | Inca |

## Referències

* 1 2 També la línia Palma-Manacor els dissabtes, diumenges i festius.
* ↑ Ruiz de Galarreta, C. «Serveis Ferroviaris de Mallorca pone en marcha el apeadero de es Pont d´Inca Nou» (en castellà). Última Hora, 08-08-2001. [Consulta: 22 gener 2024].
* ↑ Frau, J. «El metro Palma-Marratxí se pondrá en marcha la segunda semana de marzo» (en castellà). Diario de Mallorca. [Consulta: 13 gener 2024].
# Estació de Rafelbunyol

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Aeroport | La Pobla de Farnals | | fi de trajecte | Rafelbunyol |
L'Estació de Rafelbunyol és una de les estacions del metro de València, situada al municipi de Rafelbunyol.
Inaugurada en 18 de novembre de 1893 com a estació del trenet de València, fou reinaugurada l'any 1995, com a estació terminal de la Línia 3 de Metrovalència. Està situada al carrer València de Rafelbunyol.

## Història

A causa de l'èxit de la línia recén creada la Societat Valenciana de Tramvies des de la ciutat de València fins a Llíria es va iniciar la construcció de la línia denominada Del Grau de València a Bétera amb ramal a Rafelbunyol. Les obres d'aquesta línia es van dividir en tres fases. En la primera es va construir el ramal que connectava l'estació de l'Entroncament en Burjassot amb Bétera la qual comptava amb una longitud de catorze quilòmetres i set-cents metres, sent inaugurat el 21 de novembre de 1891. En la segona fase es va construir el ramal que connectava l'estació del Pont de Fusta amb El Grau amb una longitud de cinc quilòmetres i vuit-cents metres sent inaugurat el 7 de juliol de 1892. Finalment, en la tercera fase es va construir el ramal entre l'estació del Pont de Fusta i la localitat de Rafelbunyol de tretze quilòmetres i tres-cents metres. Aquest tram es va inaugurar per fases arribant el tren a Alboraia el 17 de març de 1893, a Museros el 27 de juliol i a Rafelbunyol el 18 de novembre d'aquest mateix any. En estudi va quedar l'ampliació d'aquesta línia fins a les localitats de Puçol i Sagunt si bé mai es va portar a terme. A causa de l'evolució del procés autonòmic la gestió de les línies de FEVE en la Comunitat Valenciana (el Trenet de València i el Trenet de la Marina) va ser cedida al novembre de 1986 a la Generalitat Valenciana que va crear per a això l'empresa pública Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana i a partir del 16 de setembre de 1998 va passar a explotar-se sota la marca MetroValencia.

## Monument al ferrocarril

En les immediacions a l'estació es va instal·lar en 1995 un Tractor T4 Devís en la dècada de 1930 de la col·lecció de material històric de FGV, que fou restaurat en 2018.

## Accessos

* Carrer de Francisco Tomás y Valiente

## Referències

* 1 2 Costa, M. «Restauran el Tractor 4 de Rafelbunyol por los 125 años de la llegada del tren» (en castellà). Las Provincias, 14-08-2018. [Consulta: 11 gener 2024].
* ↑ «The first 2,5 km of Valencia Metro Line 3 was opened early in summer 1995» (en anglès). Electric Railway Society Journal, 40-42, 1995, pàg. 149 [Consulta: 11 gener 2024].
* ↑ «Tres exposicions recorden la història del ‘Trenet’, el ferrocarril que va unir l’Horta Nord amb València fa 125 anys». Diari La Veu, 12-09-2018. [Consulta: 11 gener 2024].

## Vegeu també

* Metro de València
# Estació de Toralles

L'Estació de Toralles és una obra eclèctica de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. L'abril de 2012 l'ajuntament va expropiar l'edifici, amb l'ànim d'integrar-la com un nou equipament històric-cultural amb un hotel per donar a conèixer l'important patrimoni miner i el passat ferroviari de la zona.

## Descripció

Antiga estació terminal del ferrocarril que unia des del 1880 Granollers amb Ripoll i Sant Joan de les Abadesses, situada a tocar de la carretera d'Ogassa. Es va inaugurar el 20 de juny de 1880 amb la presència de tot un ministre espanyol de Foment, Fermín Lasala. Fins al 1967 tenia un paper important en el transport del carbó de les mines de Surroca a Ogassa. La línia va romandre activa tot just un segle, quan el 1980 el servei ferroviari per a passatgers va ser reemplaçat per autocars.
Actualment desmantellat en aquest darrer tram. És un edifici de planta rectangular, de planta baixa i pis i coberta a dues aigües. A prop d'ell hi havia un cobert a dues aigües, amb encavallades de melis; actualment només en resta el fossat del pla de les vies.

## Referències

* 1 2 «Sant Joan expropia l'estació de Toralles per fer-hi un hotel». NacióRipollès, 12-04-2012 [Consulta: 27 maig 2020].
* 1 2 «Sant Joan de les Abadesses adquireix l'estació de Toralles». Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses, 09-06-2017. Arxivat de l'original el 2021-01-27. [Consulta: 27 maig 2020].
* ↑ Costa i Privat, Perfecte; Santanach i Llagostera, Maria Dolors «Transport de carbó de la Plaça Dolça fins a l'estació de Toralles». Annals del Centre d'Estudis Comarcals del Ripollès, 1996, pàg. 117-32.

## Enllaços externs

* «Foto de Antiga estació de Toralles». Wikiloc. [Consulta: 27 maig 2020].
# Estació de Verge de Lluc

L'estació de Verge de Lluc és un baixador de tren de Serveis Ferroviaris de Mallorca. Fou inaugurada per FEVE l'any 1990 per abastir els barris de Son Cladera, Verge de Lluc i el Vivero, densament poblats. Immediat a l'estació, en 2011 es van inaugurar els Tallers de Son Rullan amb una inversió de 4.228.000 euros. Entre 2013 i 2022 va formar part de l'extinta línia M2 del Metro de Palma, encara que durant els dissabtes, diumenges i festius les línies T2 i T3 de Serveis Ferroviaris de Mallorca hi paraven en no haver servei de metro, i va tornar a formar part únicament del servei de rodalies en tancar la línia.
Línies que passen per aquesta estació :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Serveis Ferroviaris de Mallorca |||||
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Son Fuster | Palma - sa Pobla | Pont d'Inca | sa Pobla |
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Son Fuster | Palma-Inca | Pont d'Inca | Inca |

## Referències

* 1 2 També la línia Palma-Manacor els dissabtes, diumenges i festius.
* ↑ «Estació de Lluc». Trenscat. [Consulta: 27 gener 2024].
* ↑ «Inaugurados los nuevos talleres de SFM en Son Rullán que darán cobertura a las unidades eléctricas del Metro de Palma» (en castellà). Europa Press, 23-02-2011. [Consulta: 27 gener 2024].
* ↑ Frau, J. «El metro Palma-Marratxí se pondrá en marcha la segunda semana de marzo» (en castellà). Diario de Mallorca. [Consulta: 13 gener 2024].
# Estació de bombament D.F. Wouda

L'estació de bombament D.F. Woudagemaal situada a Lemsterland a la Província de Frísia als Països Baixos,està inscrita a la llista del Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 1998.
Actualment és l'estació de vapor de bombament més gran en funcionament del món. El 7 d'octubre de 1920 la reina Guillermina I va obrir l'estació de bombament que s'utilitza per bombar l'aigua en excés de Frísia.
El 1967, després de 47 anys funcionant amb carbó, les calderes van ser reconstruïdes per passar a funcionar amb petroli.
Va ser dissenyada per l'enginyer holandès D.F. Wouda i pot bombar aproximadament 4.000 metres cúbics d'aigua per minut o 6 milions m³ d'aigua al dia. En 1988 va ser declarada patrimoni de la humanitat per la UNESCO.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Ir.D.F. Woudagemaal (D.F. Wouda Steam Pumping Station)» (en anglès). [Consulta: 11 febrer 2021].
* ↑ «Estación de bombeo: UNESCO» (en espanyol). Holland. Guia oficial para visitar Holanda. [Consulta: 19 agost 2017].
# Estació de la Torre del Pla

L'estació de la Torre del Pla és una estació de ferrocarril situada a la pedania homònima del municipi valencià d'Elx, a la comarca del Baix Vinalopó. Està situada prop de l'Aeroport d'Alacant-Elx. Forma part de la línia C-1 de Rodalies Múrcia/Alacant. Disposa també de serveis de mitjana distància.

## Situació ferroviària

Es troba en la línia fèrria d'ample ibèric Alacant-El Reguerón, pq 10,5 a 56,80 metres d'altitud.

## Història

L'estació va ser inaugurada l'11 de maig de 1884 amb la posada en funcionament de la línia Alacant-Alquerías. Les obres van ser a càrrec de la Companyia dels Ferrocarrils Andalusos, que d'aquesta manera expandia la seua xarxa fora de la seua principal zona d'actuació. La línia enllaçava a Alquerías amb MSA, la qual cosa va permetre unir Alacant amb Múrcia. En 1941, amb la nacionalització del ferrocarril a Espanya, l'estació va passar a ser gestionada per RENFE.
Des del 31 de desembre de 2004, Adif és la titular de les instal·lacions ferroviàries.

## Serveis ferroviaris
### Rodalies

Pertany a la línia C-1 de Rodalies Múrcia/Alacant. La freqüència de pas és un tren cada 30-60 minuts.

### Mitjana Distància

Disposa de serveis de mitjana distància que permeten connexions amb ciutats com Múrcia, València, Saragossa o Osca.
| Línia MD | Trens | Origen/Destinació | Destinació/Origen |
| | Intercity | Osca | Múrcia del Carmen |

## Referències

* ↑ Red ferroviaria española Arxivat 2013-09-27 a Wayback Machine. Ministerio de Fomento
* ↑ Cronología básica del ferrocarril español de vía ancha Arxivat 2016-06-15 a Wayback Machine. Fundación de los Ferrocarriles Españoles
* ↑ Alicante a Murcia Arxivat 2018-11-30 a Wayback Machine. Spanishrailway
# Estació dels Caülls

L'estació dels Caülls, denominada Es Caülls (i abans com a Festival Park) és una estació de tren de Serveis Ferroviaris de Mallorca. Està situat prop del nucli marratxiner dels Caülls, al costat de l'Autopista d'Inca (Ma-13), a l'altura d'un conegut centre comercial. Es va posar en servei el gener de 2007. Consta de dues vies, a les quals s'accedeix per dues andandes laterals interconnectades per un pas superior. El govern balear va proposar en 2022 la construcció d'un gran aparcament a la vora de Festival Park i augmentar la freqüència de pas dels trens fins a cinc minuts per enviar el col·lapse circulatori a la Ma-13.
Línies que passen per aquesta estació :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Serveis Ferroviaris de Mallorca |||||
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Marratxí | Palma - sa Pobla | Santa Maria | sa Pobla |
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Marratxí | Palma-Inca | Santa Maria | Inca |
| Estació Intermodal - Plaça d'Espanya | Marratxí | Palma-Manacor | Santa Maria | Manacor |

## Referències

* ↑ Lorenzo Marina i Joan Frau. «La muerte de una mujer en las vías del tren obliga a cortar el servicio entre Inca y Palma» (en castellà), 12-05-2019. [Consulta: 19 desembre 2022].
* ↑ «Festival Park» (en castellà). Ultima Hora [Consulta: 19 desembre 2022].
* ↑ «Un gran aparcamiento junto a Festival Park y trenes desde Es Caülls cada cinco minutos para acabar con el colapso de la Autopista de Inca» (en castellà). Fibwi, 14-03-2022. [Consulta: 23 octubre 2023].
# Estadi Bergeyre

L'estadi Bergeyre fou un estadi situat al 19è districte de París. Construït l'agost de 1918, amb el suport financer de Jacques Sigrand, la seva capacitat era d'unes 15.000 persones i el seu nom prové de Robert Bergeyre, un jugador de rugbi francès que va morir durant la Primera Guerra Mundial.
L'estadi Bergeyre fou emprat principalment per jugar-hi a futbol, arribant a ser la seu de l'Olympique de París; però també s'hi va jugar a rugbi i s'hi practicà atletisme. El 1924 va ser una de les quatre seus de la competició de futbol dels Jocs Olímpics de París. El 1926 va ser demolit perquè la ciutat de París, que creixia ràpidament, necessitava espai per a l'habitatge.

## Referències

* ↑ «Histoire de la Butte Bergeyre». des-gens.net, 15-11-2015. [Consulta: 18 maig 2018].
* ↑ Fédération française d'athlétisme. «L'Athlétisme : bulletin officiel de la Fédération française d'athlétisme (1921-1932)». Bibliothèque nationale de France. [Consulta: 25 desembre 2014].
# Estadi Cicero

L'Estadi Cicero és un estadi multi usos situat a Asmara, Eritrea. Va ser inaugurat el 1939 i renovat el 1959 i és usat per la pràctica del futbol i l'atletisme. Té una capacitat per a 6.000 espectadors
És la seu habitual de la selecció de futbol d'Eritrea i dels clubs Red Sea FC, Adulis Club, Hintsa FC i Edaga Hamus.
L'estadi va ser construït el 1938 durant la colonització italiana del país, per l'empresari italià Francesco Cicero. Inicialment fou utilitzat pel club GS Asmara. Fou seu de la Copa d'Àfrica de Nacions de 1968.

## Referències

* ↑ «Eritrea - Eritrea - Results, fixtures, squad, statistics, photos, videos and news - Soccerway» (en anglès).
* ↑ StadiumDB profile
* ↑ Cicero Stadium
* ↑ «Eritrea football». Wildstat. [Consulta: 22 maig 2013].
# Estadi Denden

L'Estadi Denden és un estadi multi usos situat a Asmara, Eritrea. Va ser construït el 1958 i és usat per la pràctica del futbol i l'atletisme. Té una capacitat per a 5.000 espectadors.

## Referències

* ↑ Denden Stadium a soccerway.com
# Estadi Geórgios Karaiskakis

Propietat de l'Olympiakos FC, l'Estadi Geórgios Karaiskakis va ser inaugurat el juny de 1925; l'estadi té una capacitat de 33.300 espectadors.
El nom prové de Geórgios Karaiskakis, que va ser un heroi mort prop d'aquest estadi durant la Guerra d'independència de Grècia.
En aquest estadi s'han realitzat diversos esdeveniments històrics, com la final de la Recopa d'Europa de 1970-1971, o partits dels Jocs Olímpics d'Atenes 2004 i competicions de Ciclisme als Jocs Olímpics d'estiu de 1896.

## Enllaços externs

* Web de l'Olympiakos - Estadi Georgios Karaiskakis (grec)
* Web de l'Olympiakos (grec)

## Referències

* ↑ «uefa.com - UEFA Cup Winners' Cup», 01-05-2010. Arxivat de l'original el 2010-05-01. [Consulta: 25 juliol 2019].
* ↑ Football), Ejikeme Ikwunze (Mr. Olympic Football Tournaments (1908-2008) (en anglès). Xlibris Corporation, 2012-02, p. 132. ISBN 9781469166247.
# Estadi Hillsborough

L'Estadi Hillsborough és un estadi de futbol ubicat a la ciutat de Sheffield, Anglaterra. És propietat del Sheffield Wednesday FC. Antigament, i fins al 1914, el nom de l'estadi era Owlerton Stadium.

## Història

Inaugurat el 2 de setembre de 1899, en aquest estadi es van jugar diversos partits de la Copa del Món de Futbol de 1966, entre les seleccions d'Alemanya Occidental, Argentina, Suïssa i Espanya, així com el partit de quarts de final entre l'Alemanya Occidental i l'Uruguai (Alemanya va vèncer per 4 a 0).

### La tragèdia de Hillsborough

El 15 d'abril de 1989 en aquest estadi van morir 96 espectadors, aixafats contra les tanques que separaven les grades del terreny de joc, per una allau de gent, en la coneguda com la tragèdia de Hillsborough. Això va passar en un partit de futbol entre el Liverpool FC i el Nottingham Forest, de les semifinals de la copa anglesa. Les 96 víctimes eren aficionades del Liverpool.
Les investigacions posteriors van concloure que les causes no havien tingut a veure amb cap acció violenta per part dels aficionats, sinó per l'excés d'aforament, al mal estat de l'estadi (que no complia els requisits de seguretat necessaris) i a la pèssima actuació de la policia.

## Capacitat

El dia que més gent es va aplegar a l'estadi de Hillsborough va ser el 17 de febrer de 1934, quan es van reunir 72.841 persones en un partit de la cinquena ronda de la copa anglesa, entre Sheffield i el Manchester City. Ara bé, d'ençà que totes les localitats són de seient, el rècord va ser el 2 de febrer del 2000, en un partit de la Premier League contra el Manchester United, amb 39.640 afeccionats.

## Referències

* ↑ soccerway.com. «Hillsborough Stadium».
# Estadi Hiram Bithorn

L'estadi Hiram Bithorn és un estadi ubicat a San Juan, Puerto Rico, utilitzat principalment per a la pràctica de beisbol dissenyat per Pedro Miranda. És mantingut pel govern municipal d'aquesta ciutat i el seu nom honora al jugador porto-riqueny Hiram Bithorn qui va jugar amb els Chicago Cubs el 1942. Té una capacitat per a 18.264 espectadors. Va ser construït l'any 1962 sota el govern de Felisa Rincón de Gautier, i ha estat seu de diversos equips de l'illa i dels Estats Units, entre ells els Cangrejeros de Santurce, els Senadores de San Juan i els Mont-real Expos.

## Referències

* ↑ La Vereda Tropical / Down Where the Trade Winds Blow (en castellà, english). San Juan, PR: AIA, 2014. ISBN 9780692324301.
* ↑ U.S. National Park Service. «National Register of Historic Places Program».
# Estadi Juan Ramón Loubriel

L'Estadi Juan Ramón Loubriel és un estadi de futbol amb una capacitat de 12.500 seients, ubicat a Bayamón, Puerto Rico. Va ser construït el 1974 per jugar a beisbol i fou la seu dels Vaqueros de Bayamon fins al 2003. A partir del 2003 fou la seu d'un altre club professional, els Puerto Rico Islanders FC. Ara també és la seu del Bayamon FC, un club de la Puerto Rico Soccer League. L'estadi va ser la seu del partit entre Espanya i Puerto Rico el 2012 amb un resultat de 2-1 a favor del visitant.

## Referències

* ↑ «Reconocen pioneros Islanders». Municipality of San Juan, 19-06-2006. Arxivat de l'original el 30 de setembre de 2007. [Consulta: 2 maig 2009].
# Estadi Nacional de Xile

L'Estadi Nacional de Xile —oficialment, Estadio Nacional Julio Martínez Prádanos— és el principal recinte esportiu d'aquest país i està situat al Parque de la Ciudadanía, un complex esportiu multidisciplinari amb una extensió de prop de 64 hectàrees, a la comuna de Ñuñoa de la ciutat de Santiago. Aquesta instal·lació té una capacitat de 49.000 espectadors asseguts —la més gran del país— i una pista de futbol central envoltada per una pista atlètica.

## Història

Va ser inaugurat el 1938. Des del 1939 ha estat la seu local de la selecció de futbol de Xile i del Club Universidad de Xile, que el lloga per jugar-hi els partits com a local.
El 1948 s'hi va jugar el Campionat Sud-americà de Campions, torneig que va inspirar la Copa d'Europa i la Copa Libertadores.
També va ser seu de diversos partits de la Copa Mundial de Futbol de 1962 i de la Copa Mundial de Futbol Sub-20 de 1987, incloent-ne les respectives finals.

## Usos no esportius

En altres àmbits, aquest recinte va ser usat com a centre de detenció i tortura durant la Dictadura Militar el 1973.
També ha acollit diversos esdeveniments musicals, cívics i religiosos, on destaca la trobada amb joves que el papa Joan Pau II va convocar el 1987.
El 2003 el Consell de Monuments Nacionals de Xile el va declarar com a Monument Històric.

## Referències

* ↑ Congreso Nacional de Chile. «Ley n.º 20.264, que modifica la denominación del Estadio Nacional por Estadio Nacional Julio Martínez Prádanos», 05-07-2008. [Consulta: 26 juliol 2010].
* ↑ ESTADIO SEGURO 2018. «ESTADIO SEGURO OFICIAL 2018».
* ↑ «Wolves champions» (en anglès). Diario The Guardian. [Consulta: 5 abril 2018].
* ↑ Historia de la Copa Libertadores. Sitio oficial de la Conmebol.
* ↑ http://www.monumentos.cl/monumentos/monumentos-historicos/estadio-nacional