OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 300 aC

El 300 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Corvus i Pansa (o també any 454 ab urbe condita). La denominació «300 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Els temples anomenats Asclepeion (llocs curatius dedicats a Asclepi) són freqüentats a partir d'aquest any pels pelegrins que busquen curació. Dormen una nit i l'endemà expliquen els seus somnis a un sacerdot, que prescriu una cura, sovint una visita als banys o a un gimnàs. Les serps, consagrades a Asclepi, són usades en els rituals. A les serps no verinoses se les deixa reptar al terra dels dormitoris on els malalts i ferits dormen. Després del ritual de purificació els pelegrins ofereixen ofrenes o sacrificis.
* Pirros, rei de l'Epir, pren com a ostatges alguns egipcis després de la batalla d'Ipsos i com a gest diplomàtic es casa amb la princesa Antígona, filla de Ptolemeu I Soter i Berenice I.

### Antic Egipte

* Ptolemeu I firma una aliança amb Lisímac de Tràcia i dona la seva filla Arsínoe II en matrimoni. Lisímac repudia a Amastris d'Heracleia per casar-se amb ella.

### Imperi Selèucida

* Seleuc I Nicàtor funda la ciutat d'Antioquia de l'Orontes a 32 quilòmetres del riu Orontes en honor del seu pare. Hi trasllada gran part dels habitants d'Antigonea, ciutat inacabada i molt propera, a 9 km més amunt del riu.

### Antiga Roma

* Aquest any són nomenats cònsols Marc Valeri Corvus i Quint Apuleu Pansa.
* Corvus és cònsol per cinquena vegada. Durant el seu consolat s'aprova la lex Ogulnia, a proposta dels tribuns de la plebs Quint i Gneu Ogulni que va obrir als plebeus el Col·legi dels Pontífexs i el d'àugurs. El cònsol renova també la llei per la qual els ciutadans tenien dret d'apel·lació al poble (provocatio ad populum), la Lex Valeria de provocatione i estableix els càstigs per la seva transgressió.
* Pansa assetja la ciutat de Nequinum a l'Úmbria, però no aconsegueix conquerir-la.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Nutton, Vivian. Ancient medicine. Londres: Rouletge, 2006, p. 109-110. ISBN 9780415368483.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pirros, XII, 15
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 109
* ↑ Diodor de Sicília, Biblioteca històrica, XX, 47
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, X, 5
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, X, 6-9
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita X, 9
# 309 aC

El 309 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any de la dictadura de Cursor (o també any 445 ab urbe condita). La denominació 309 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia. Els Diàdocs

* Antígon Monoftalm ataca Babilònia i torna a ser rebutja. Finalment reconeix a Seleuc l'administració de la ciutat i del territori, però sense renunciar als seus drets.
* Ofel·les, un macedoni, segueix governant Cirene en nom de Ptolemeu I, però com si fos un estat independent.
* Areu I és rei d'Esparta, de la línia dels Agíades, per la mort del seu pare Acròtat. Va regnar 44 anys.
* Polipercont pren sota la seva protecció, a Hèracles de Macedònia, un fill d'Alexandre el Gran i de Barsine. Cassandre el convenç de fer matar Hèrcules a canvi de repartir-se Gràcia. Conviden Hèracles a un banquet i quan acaba per ordre de Polipercó són assassinats ell i la seva mare.
* Lisímac de Tràcia funda la ciutat de Lisimaquea, al Quersonès Traci, i la converteix en la capital del seu regne.

### Nord d'Àfrica

* Bomílcar I, dirigent militar de l'Imperi Cartaginès i el general Hannó dirigeixen als púnics contra la invasió d'Agàtocles de Siracusa. Hannó va morir en una batalla (310 aC) i Bomilcar va adoptar una actitud passiva per humiliar l'esperit combatiu dels seus compatriotes i poder imposar una tirania sobre Cartago dirigida per ell mateix, segons Diodor de Sicília.

### Antiga Roma

* Aquest any no es van elegir cònsols nous, es va prorrogar el mandat dels de l'any anterior, Quint Fabi Màxim Rul·lià i Gai Marci Rútil Censorí, i es va nomenar dictador a Luci Papiri Cursor Mugil·là per fer front als samnites.
* La ciutat de Perusa trenca la treva amb els romans. El cònsol Màxim Rul·lià lliura batalla i derrota les forces de la ciutat, i l'hagués conquerit, però el govern local li envia una delegació per demanar la pau.

## Necrològiques

* Hamílcar, fill de Giscó, militar cartaginès, mor davant de Siracusa quan volia ocupar la ciutat. Va ser capturat pels siracusans i executat.
* Cleòmenes II, rei d'Esparta, després d'un regnat de 60 anys.
* Ptolemeu, nebot d'Antígon Monoftalm. Quan Ptolemeu I Soter, rei d'Egipte, arriba a Cos, surt de Calcis per rebre'l. Aviat conspira contra ell, i el rei egipci el fa empresonar. Es suïcida amb verí a la presó.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 6
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 41
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 19
* ↑ Justí. Historiarum Philippicarum, XV, 2
* ↑ Estrabó. Geografia, II, 134
* 1 2 Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 29
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 10, 12
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IX, 12
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IX, 13-16
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 30
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 27
# 328 aC

El 328 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del consolat de Pròcul i Barbat (o també any 426 ab urbe condita o de la Fundació de Roma). La denominació «328 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Conquestes d'Alexandre el Gran a Àsia

* Arimazes, cabdill de la Sogdiana, rendeix «la Roca», una poderosa fortalesa que havia refusat d'entregar a Alexandre el Gran, quan una força de macedonis va aconseguir de pujar al cim. Aquestes són les darreres resistències de la satrapia de la Bactriana davant de l'embat de les tropes macedònies. Quint Curci Ruf diu que Alexandre va crucificar Arimazes.
* Fundació d'Alexandria Ultima per Alexandre el Gran. Correspon a l'actual Kokand (Uzbekistan) a la Vall de Ferganà (Àsia central) i a la riba del Iaxartes (actual Sirdarià) i representa la ciutat més oriental de l'expansió hel·lènica. Tenia unes muralles de 60 estadis de circuit, segons Flavi Arrià. Els colons són mercenaris grecs, macedonis que ja han acabat el seu període militar i bàrbars de les contrades properes i té com a objectiu evitar les incursions dels bàrbars de l'est.

### Antiga Roma

* Apareix una facció prosamnita a Nàpols
* Publi Plauci Pròcul i Publi Corneli Escàpula són elegits cònsols segons Titus Livi. Però els Fasti diuen que aquell any els cònsols són Publi Corneli Escipió Barbat i Gai Plauci Decià. Titus Livi diu que Decià va ser cònsol l'any 329 aC.
* S'aprova la llei romana Furia de iura campanorum que establia el futur de la ciutat de Càpua, acabada de conquerir, i dels seus habitants.

## Necrològiques

* Mor d'un cop de llança Clit Meles, general macedoni, a mans d'Alexandre el Gran en el curs d'una discussió durant un festival en honor dels Dioscurs.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, IV, 19
* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, VII, 11
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, IV, 1, 3
* ↑ Salmon, Edward Togo. Samnium and the Samnites (en anglès). Cambridge University Press, 2010, p.215. ISBN 0521135729.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VIII, 22
* ↑ Smith, William (ed.). «Scipio». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 15 febrer 2023].
* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 59 [Consulta: 26 abril 2022].
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XVII, 21
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, IV, 8, 9
* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, VIII, 1
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Alexandre el Gran, XVIII, 16
# 332 aC

L'any 332 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del consolat de Calví i Arvina (o també any 422 ab urbe condita o de la Fundació de Roma). La denominació «332 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Alexandre el Gran que no pot apoderar-se en un principi la ciutat de Tir, organitza el Setge de Tir i l'ocupa al cap de set mesos. Es diu que el rei macedoni estava tan furiós per la defensa de Tir i la pèrdua dels seus homes que destrueix mitja ciutat. Segons Flavi Arrià, les baixes entre els tirians van ser d'uns vuit mil homes, mentre que els macedonis en van perdre quatre cents. Alexandre perdona al rei Azemilc i a la seva família, però els 30.000 habitants i estrangers són capturats i venuts com esclaus. A continuació ocupa Damasc.
* Abdalònim, un jardiner descendent de reis, és nomenat rei de Sidó per Alexandre el Gran.
* Alexandre el Gran conquereix Egipte i funda la ciutat d'Alexandria.
* Amfòters i Hegèloc, generals macedonis, continuen la neteja dels militars perses que dominaven les illes gregues de la mar Egea, un encàrrec d'Alexandre el Gran fet l'any anterior (333 aC).

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Gneu Domici Calví i Aulus Corneli Cos Arvina. El pretor urbà Luci Papiri, fa aprovar una llei, la lex Papiria de civitate que concedeix als habitants de la ciutat d'Acerra el dret de civitas sine suffragio, ciutat sense sufragi.
* Marc Papiri Cras és nomenat dictador davant del perill d'una invasió dels gals. Va deixar el càrrec quan es va comprovar que la sospita no tenia fonament.
* Alexandre I, rei de l'Epir, responent a una petició dels tarentins va a Itàlia i lluita contra els Lucans i els Brucis. Després de derrotar els samnites i lucans prop de Paestum, fa un tractat amb Roma.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, II, 17-26
* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, IV, 26-27
* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, IV, 1
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, III, 1
* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, IV, 8, 2
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, I, 25; III, 6
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VII, 17
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VIII, 17
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XVI, 72
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VIII, 24
# 46 aC

L'any 46 aC va ser l'últim any del calendari romà pre-julià. Aleshores era conegut com l'Any del Consolat de Cèsar i Lèpid (o, amb menys freqüència, l'any 708 Ab urbe condita). La denominació 46 aC per a aquest any s'ha utilitzat des de l'època medieval primerenca, quan l'era del calendari Anno Domini es va convertir en el mètode prevalent a Europa per nomenar els anys.
Aquest any marca el canvi del calendari romà pre-julià al calendari julià. Els romans havien d'afegir periòdicament un mes de traspàs cada pocs anys per mantenir l'any natural sincronitzat amb l'any solar, però n'havien perdut uns quants amb el caos de les guerres civils de la república tardana. Juli Cèsar va afegir Mercedoni (23 dies) i altres dos mesos intercalars (33 i 34 dies respectivament) a l'any lunar de 355 dies, per recalibrar el calendari en preparació de la seva reforma del calendari, que va entrar en vigor l'any 45 aC. Per tant, aquest any va tenir 445 dies, i va rebre el sobrenom d'annus confusionis ("any de confusió") i serveix com l'any natural més llarg registrat en la història de la humanitat. L'any-òrbita planetària real va romandre igual

## Esdeveniments
### República Romana

* Juli Cèsar i Lèpid el triumvir són cònsols.
* Juli Cèsar obté la censura per tres anys amb el títol de Praefectus morum, més tard convertida en vitalícia.
* Juli Cèsar implementa el calendari julià. Aquest fet suposarà que, per tal d'ajustar el calendari amb els solsticis, l'any tingui 445 dies, fet que farà que se'l conegui com l'any de la confusió o annus confusionis.
* Segona guerra civil romana.

## Naixements

* Marc Antoni Antillus
* Publi Quintili Var

## Necrològiques

* Marc Porci Cató Uticense, es va suïcidar a batalla de Tapsos.
* Quint Cecili Metel Pius Escipió, mort a la Batalla de Tapsos.
* Vercingetòrix, líder gal.

## Referències

* ↑ «Los orígenes del año bisiesto: el Año de la Confusión impuesto por Julio César» (en castellà). El HuffPos, 28-02-2024. [Consulta: 3 maig 2024].
# 56

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-sis.
AD 56 (LVI) va ser un any de traspàs començat en dijous del calendari julià. Aleshores, a l'Imperi Romà era conegut com l'Any del Consolat de Saturní i Escipió (o, amb menys freqüència, any 809Ab urbe condita ). La denominació 56 dC per a aquest any s'ha utilitzat des del període medieval primerenc, quan l'Anno Domini era del calendari es va convertir en el mètode prevalent a Europa per nomenar els anys.

## Esdeveniments
### Llocs
#### Imperi romà

* Publius Clodius Thrasea Paetus és cònsol.
* Roma entra en guerra amb l'Imperi Part.

### Temàtiques
#### Religió

* Pau de Tars escriu la Primera Epístola als Corintis. (data probable)

## Naixements

* Tàcit historiador romà.

## Referències

* ↑ Platina. C. Wilkinson. La vida dels papes: des del temps del nostre Salvador Jesucrist, fins al regnat de Sixt IV.
* ↑ «Ara ja ho saps: quan La gent va començar a dir que l'any era "AD"?». Time, 31-08-2016.
* ↑ Fontán, Antonio. Humanismo y pervivencia del mundo clásico. Ediciones del Laberinto, 2002, p. 1284. ISBN 9788484831563.
* ↑ Cartwright, Mark. «The Roman-Parthian War 58-63 CE». World History Encyclopedia, 06-03-2018. Arxivat de l'original el April 17, 2021. [Consulta: 13 octubre 2021].
* ↑ MacDonald, Alexander Hugh. «Tacitus». [Consulta: 22 febrer 2024].
# ANF

ANF té els següents significats:
* Ateliers du Nord de la France, empresa constructora ferroviària de França
* Firat News Agency (del seu nom en kurd Ajansa Nûçeyan a Firatê), agència de notícies kurda
* Ante-Nicene Fathers, col·lecció de traduccions a l'anglès de la majoria dels escrits del cristianisme primitiu
* Factor natriurètic auricular (del seu nom en anglès Atrial Natriuretic Factor), hormona polipèptida secretada per les cèl·lules musculars del cor
* ANF també és el codi a la Borsa de Nova York d'Abercrombie & Fitch, empresa del ram de la moda dels Estats Units
* anf també és el codi ISO 639-3 de l'animere, llengua parlada a Ghana
# ANK

ANK té els següents significats:
* Exèrcit Nacional Khmer (del seu nom en francès Armée Nationale Khmère), exèrcit de la República Khmer durant la Guerra Civil de Cambodja
* Austria Netto Katalog, empresa editorial especialitzada en catàlegs amb seu a Àustria
* ANK Software, empresa desenvolupadora de videojocs del Japó
* Teclat alfanumèric (del seu nom en anglès AlphaNumeric Keyboard), teclat d'ordinador que conté caràcters alfanumèrics
* ANK també és el codi OACI d'Air Nippon, aerolínia històrica filial d'All Nippon Airways del Japó
* ANK també és l'abreviatura de l'anquirina, família de proteïnes associada a les de la membrana plasmàtica i del citoesquelet
* Ank també és l'abreviatura de l'ankerita, mineral del grup dels carbonats
# ATP

ATP té els següents significats:
* Bioquímica: sigles de l'adenosina trifosfat, moneda energètica dels organismes cel·lulars.
* Esport: sigles de l'Associació de Tennistes Professionals.
* Transport: sigles de l'Automatic Train Protection
# Abellerol escarlata septentrional

L'abellerol escarlata septentrional (Merops nubicus) és una espècie d'ocell de la família dels meròpids (Meropidae) i de l'ordre dels coraciformes (Coraciiformes). Abans es considerava que l'abellerol escarlata (Merops nubicus) estava format per dues subespècies: l'abellerol escarlata septentrional (M. nubicus nubicus) i l'abellerol escarlata meridional (M. nubicus nubicoides). Avui es considera que són espècies diferents.

## Distribució

Es distribueix per la zona afrotròpica, al nord de l'equador.

## Descripció

* Típic aspecte d'abellerol, amb cos esvelt, bec llarg i prim i colors vistosos.
* Plomatge predominantment carmí, amb excepció del cap i la gola blau verdós, i una distintiva màscara negra.
* Els ulls són vermells i té un bec negre, fi i corbat.
* Les plomes centrals de la cua són llargues.
* Els sexes són similars, i els joves es distingeixen per la falta de plomes allargades a la cua i la coloració general marró rosaci.

## Reproducció

Nien en grans colònies en talussos arenosos, en general a prop d'un riu, on utilitzen el bec per cavar llargs túnels horitzontals, sovint de dos metres o més. Allí ponen 2–3 ous.

## Alimentació

La seva dieta es compon principalment d'abelles i altres insectes voladors, com les llagostes i saltamartins. L'estratègia principal de caça és vigilar els insectes voladors des d'una perxa, alçar el vol i agafar-los amb el bec, abans de tornar a la perxa.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Termcat
* ↑ Situació taxonòmica de l'abellerol carmesí, abans de la seva escissió en dues espècies, AVIBASE Rev.4-04-2010
# Acció física

Una acció és un moviment d'un ésser viu fet amb voluntari i amb una intenció determinades. És l'objecte principal d'estudi de la filosofia de l'acció, tot i que també s'estudia a altres branques de la filosofia, com la filosofia política i la filosofia de la ment, destacant els treballs de Hannah Arendt, Henri Bergson i Jean-Paul Sartre. És igualment l'objecte principal d'estudi i de treball de l'actor, des de la perspectiva de les arts escèniques.
Alguns autors fan diferència entre l'acció física, que podem veure o percebre pels sentits, i una acció que es podria anomenar "interna", "mental" o "psíquica" i seria un moviment o modificació a la psique; per exemple té una idea, canvia d'estratègia o decideix alguna cosa. Aquestes accions interiors no es veuen, l'actor no té més remei que verbalitzar-les o mostrar-les mitjançant accions físiques. Per a Eugenio Barba no existeix una acció física que no sigui també mental, o resultat d'una mental.
Aristòtil i altres filòsofs de l'antiguitat i posteriors, sobretot abans de desenvolupar-se la física clàssica, de vegades es referien a les accions corporals també entre cossos no humans. Per exemple Leibniz, contemporani de Newton, teoritzava sobre les accions de cossos físics i substàncies en general. Per a ell la realitat de l'acció era la realització del subjecte i, per tant, tota substància realitza una acció i en conté les raons. Les ments assumeixen les seves accions, al contrari que la matèria. No considera la intenció, que implica llibertat d'acció. Des de la física, s'ha desenvolupat el concepte d'acció, com a concepte amb equacions que depenen de la posició, la massa, la velocitat i el temps per a cossos no vius, sense voluntat ni intenció. (Vegeu Acció (física))

## Referències

* ↑ Philosopher, Sophi. «Philosophy of Action» (en anglès britànic), 04-04-2024. [Consulta: 13 gener 2025].
* 1 2 Marco De Marinis, Entendre el teatre, Institut del Teatre, Diputació de Barcelona, 1998. ISBN 9788477945963 (català)
* ↑ «▷ Descubre la Teoría del Teatro: Todo lo que necesitas saber ★ Teoría Online» (en castellà), 25-03-2023. [Consulta: 30 març 2024].
* ↑ «Action theory | Social Interaction, Norms & Rules | Britannica» (en anglès). [Consulta: 3 maig 2024].
* ↑ Piñeros Glasscock, Juan S.; Tenenbaum, Sergio. Action. Spring 2023. Metaphysics Research Lab, Stanford University, 2023.

## Vegeu també

* Agència (filosofia)
* Art: art d'acció
* Filosofia política: acció directa
* Física: acció, acció a distància, principi de mínima acció
* Gest vs actitud
* Metafísica: distinció entre potència i acció
# Acord nuclear iranià

El Pla d'Acció Integral Conjunt (en anglès: Joint Comprehensive Plan of Action o per les seves inicials, JCPOA) o també conegut mediàticament com l'acord nuclear iranià, és un tractat internacional on s'acorda la derogació de les sancions internacionals de caràcter econòmic cap a Iran sota la condició de tenir un programa nuclear exclusivament pacífic. Fou signat pel G-5+1 (Estats Units d'Amèrica, França, Regne Unit, Xina, Rússia i Alemanya) i Iran el 14 de juliol del 2015. El primer ministre d'Israel Benjamin Netanyahu es mostrà contrari a l'acord. El Senat dels Estats Units va votar prolongar 10 anys més les sancions contra Iran.

## Referències

* ↑ Membrano, Zahida «L'Iran enceta una nova etapa amb el món». Ara, 18-01-2016 [Consulta: 15 gener 2017].
* 1 2 «Joint statement by EU High Representative Federica Mogherini and Iranian Foreign Minister Javad Zarif Vienna, 14 July 2015». Europea External Action Service. 14 juliol 2015. Arxivat de l'original el 30 de desembre 2016. [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ Marchi, Stefano «Irán alcanza un histórico acuerdo nuclear con los países occidentales». El mundo, 14-07-2015 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ Meneses, Rosa «'El acuerdo sobre el programa nuclear de Irán está muy cerca'». El mundo, 15-04-2015 [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ Sanger, David E.; Kaplan, Thomas «Senate Votes to Extend Iran Sanctions Authority». New York Times, 01-12-2016 [Consulta: 15 gener 2017].
# Ajuntament de Girona

La seu central de l'Ajuntament de Girona es troba en un edifici del municipi de Girona que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'edifici es desenvolupa al voltant d'un pati interior on hi ha accés als pisos. La façana de la plaça presenta tres portalades que donen accés a un espai obert o vestíbul amb un ample arc rebaixat. Sembla que segons J. Marquès aquest cos hauria estat construït el 1556. Al primer pis hi ha una ampla balconada moderna, sense valor arquitectònic, i al segon nivell balcons més simples, repetits en el tercer. Al pati hi ha una porta dovellada amb guardapols i una cara cisellada amb l'escut de la ciutat a sota. Conté la sala de sessions reformada el 1917. L'escala d'accés als pisos és de 1901. El despatx de l'alcaldia fou restaurat el 1904.

## Història

L'edifici és un conjunt de construccions dispars, d'èpoques i d'estils diferents. A principis s. XX s'enderrocà la façana per construir-hi l'actual de caràcter eclèctic, a la qual s'hi afegí el balcó monumental. En aquest edifici anteriorment hi havia hagut la taula de canvi de la ciutat (s. XVI). El 1830 s'instal·laren al pati les mesures oficials dels grans, que eren a l'Argenteria des de 1623.

## Referències

* 1 2
# Albirex Niigata

L'Albirex Niigata és un club de futbol japonès de la ciutat de Niigata.

## Història

L'origen del club es remunta a l'any 1955 quan es fundà el Niigata Eleven SC. L'any 1995 nasqué l'Albireo Niigata FC, que el 1997 esdevingué Albirex Niigata.
Té un equip vinculat a Singapur Albirex Niigata Singapore FC i en va tenir un a Cambodja Albirex Niigata Phnom Penh.

## Palmarès

* J. League (2a Divisió):
** 2003

## Referències

* ↑ Niigata-Nippo. 11 years-History of Albirex Niigata (2007), pp. 2–10.
* ↑ «Club guide : Albirex Niigata» (en japonès). J.League. Arxivat de l'original el 29 juny 2011. [Consulta: 25 juliol 2011].

## Enllaços externs

* Dades de l'Albirex Niigata
* (japonès) Web oficial
* (japonès) Albirex Niigata a MSN Arxivat 2007-03-15 a Wayback Machine.
* Estadi Arxivat 2008-01-18 a Wayback Machine.