OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Arisemus boxi

Arisemus boxi és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Amèrica: Saint Lucia i Martinica.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Rüdiger Wagner, 1993. On a collection of Psychodidae (Diptera) by Dr. L. Botosaneanu from some Caribbean Islands. Aquatic Insects. Vol. 15, núm. 2. «Enllaç».

## Bibliografia

* G.H. Satchell, 1955. Two new subgenera of Psychodidae (Diptera) from Jamaica, with descriptions on five new species. Journal of Natural History Series 12. Vol. 8, núm. 86. «Enllaç».
# Bothragonus

Bothragonus és un gènere de peixos marins, demersal i de clima temperat, pertanyents a la família dels agònids.

## Taxonomia

Hi ha dues espècies reconegudes:
| Agonidae | Bothragonus Bothragonus occidentalis Lindberg, 1935 Bothragonus swanii (Steindachner, 1876) Agonomalus Agonopsis Agonus Anoplagonus Aspidophoroides Bathyagonus Brachyopsis Chesnonia Freemanichthys Hypsagonus Leptagonus Occella Odontopyxis Pallasina Percis Podothecus Sarritor Stellerina Tilesina Ulcina Xeneretmus |

## Referències

* ↑ Lindberg, G. U., Description of a new species Bothragonus occidentalis (Agonidae, Pisces) from the Sea of Japan. Izvestia Akademii nauk Soiuza Sotsialisticheskikh Reespublik. VII Seriia, Otdelenie matematischeskikh i estestvennykh nauk = Bulletin de l'Académie des sciences de 'Union des Républiques Sovuétiques Socialistes. VII Série, Classe des sciences 1935: 1223-1227.
* ↑ Steindachner, F., Ichthyologische Beiträge (V). Sitzungsberichte der Kaiserlichen Akademie der Wissenschaften. Mathematisch-Naturwissenschaftliche 1876 Classe v. 74 (1. Abth.): 49-240, Pls. 1-15.
* ↑ Leipertz, S. L., 1988 The rockhead poacher, Bothragonus swanii (Teleostei: Agonidae): selected osteology, with comments on phylogeny. Copeia 1988 (núm. 1): 64-71
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ FishBase
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ "Bothragonus". FishBase. Ed. Ranier Froese i Daniel Pauly. December del 2012. N.p.: FishBase, 2012.
# Bouse

Bouse és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2000 tenia 615 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bouse tenia 615 habitants, 320 habitatges, i 207 famílies La densitat de població era de 23,5 habitants/km².
Dels 320 habitatges en un 6,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,5% hi vivien parelles casades, en un 5% dones solteres, i en un 35,3% no eren unitats familiars. En el 30,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,92 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,33.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 9,8% tenia menys de 18 anys, un 1,1% entre 18 i 24, un 8,5% entre 25 i 44, un 29,3% de 45 a 60 i un 51,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 65 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.479 $ i la renda mediana per família de 27.935 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.250 $ mentre que les dones 20.536 $. La renda per capita de la població era de 13.623 $. Aproximadament el 9,9% de les famílies i el 21% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bouse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bouse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Estrilda de Bocage

L'estrilda de Bocage (Coccopygia bocagei) és un ocell de la família dels estríldids (Estrildidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones amb herba o matolls a l'altiplà de l'oest d'Angola.

## Referències

* ↑ «Estrilda de Bocage». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Arisemus martinezi

Arisemus martinezi és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Rüdiger Wagner i Wolfgang Joost, 1994. On a small collection of Psychodidae (Diptera) from Colombia. Studies on Neotropical Fauna and Environment. Vol. 29, núm. 2. «Enllaç».
* ↑ Lista actualizada de los psicódidos (Diptera: Psychodidae) de Colombia (castellà)
# Premi dels problemes del mil·lenni

Els Problemes del Premi del Mil·lenni (Millennium Prize Problems, en anglès) són set problemes de matemàtiques que van ser enunciats pel Clay Mathematics Institute l'any 2000. Els problemes són P versus NP, la conjectura de Hodge, la conjectura de Poincaré, la hipòtesi de Riemann, l'existència i mass gap de la teoria de Yang-Mills, l'existència i regularitat de solucions per a les equacions de Navier-Stokes, i la conjectura de Birch i Swinnerton-Dyer. La resolució de qualsevol d'aquests problemes comporta un premi d'un milió de dòlars.
Actualment, l'únic Problema del Mil·lenni que ha estat resolt és la conjectura de Poincaré, que va ser resolta pel matemàtic rus Grigori Perelman l'any 2003.

## Referències

* ↑ Jaffe, Arthur M. «The Millennium Grand Challenge in Mathematics». Notices of the American Mathematical Society, vol. 53, 6, 6-2006, pàg. 652–660.
* ↑ Carlson, James. The Millennium Prize Problems. Providence, RI: American Mathematical Society and Clay Mathematics Institute, 2006. ISBN 978-0-8218-3679-8.
* ↑ Perelman, Grigori. The entropy formula for the Ricci flow and its geometric applications.
* ↑ Perelman, Grigori. Ricci flow with surgery on three-manifolds.
* ↑ Perelman, Grigori. Finite extinction time for the solutions to the Ricci flow on certain three-manifolds.

## Enllaços externs

* The Millennium Grand Challenge in Mathematics
* The Millennium Prize Problems Arxivat 2009-01-16 a Wayback Machine.
# Platja de la Mora

La platja de la Mora és una platja urbana del municipi de Badalona (Barcelonès) situada al barri de La Mora. Limita a ponent amb el municipi de Sant Adrià de Besós i a llevant amb la platja de la Marina. Té una longitud de 585 m i una amplada de 20 m, amb sorra de gra mitjà i l'entrada al mar és pronunciada.
El 2019 es va posar de manifest que la sorra de la platja estava contaminada amb metalls pesants (arsènic, seleni i crom) procedents de l'antiga fàbrica Cros, que suposen un problema de salut pública per a les persones. La platja es va tancar al públic amb tanques a l'espera que el Ministeri de Transició Ecològica i Repte Demogràfic es faci càrrec de la descontaminació. La previsió d'aquest Ministeri és que les tasques de descontaminació no es faran abans del 2027, després que el col·lector d’aigües residuals de Llevant es traslladi fora de la primera línia de costa.

## Referències

* ↑ «Fitxes Badalona - Departament de Territori». Generalitat de Catalunya, Departament de Territori i Sostenibilitat.
* ↑ «Platja de la Mora». Catalunya.com.
* ↑ «Queixes a Badalona per la contaminació de la platja de la Mora». El Periódico, 15-08-2022.
* ↑ «La platja de la Mora de Badalona continuarà contaminada fins el 2027». Diari de Badalona, 25-06-2024.
# Pedro Pablo Kuczynski

Pedro Pablo Kuczynski Godard (Lima, 3 d'octubre de 1938) és un economista, empresari i polític peruà que va exercir com a president del Perú de l'any 2016 fins a la seva renúncia el 2018.
En la seva vida política ha fet de ministre d'Energia i Mines al segon govern no consecutiu de Fernando Belaúnde Terry, així com ministre d'Economia i Finances i president del Consell de Ministres durant el govern del President Alejandro Toledo Manrique. En l'actualitat president del partit Peruanos Por el Kambio.

## Govern d'Alejandro Toledo

Durant la campanya presidencial d'Alejandro Toledo Manrique va treballar com a cap de pla de govern; després del triomf d'aquest, va ser designat ministre d'Economia i Finances. Com a tal, va realitzar acords amb el Fondo Monetari Internacional per ajudar a complir les metes en política econòmica traçades pel govern; no obstant això va ser críticado en numerables ocasions per Alan García, opositor al govern. Després de l'augment de protestes socials en Arequipa per la privatització d'empreses elèctriques, va renunciar al seu càrrec l'11 de juliol de 2002.
Va tornar al càrrec del 16 de febrer de 2004; va ser nomenat President del Consell de Ministres del Perú el 16 d'agost de 2005 i va nomenar a Fernando Zavala Lombardi com a Ministre d'Economia, va romandre com a primer ministre fins a juliol de 2006.
Va ser candidat a President de la República del Perú en les Eleccions generals peruanes de 2011, quedant en el tercer lloc en la primera volta, per sota de Ollanta Humala i Keiko Fujimori.

## President de la República

Com a candidat únic en les eleccions internes del partit polític Peruanos Por el Kambio (PPK), a l'abril de 2015, Pedro Pablo Kuczynski va anunciar la seva candidatura oficial per a la presidència en les eleccions generals de l'any 2016, aconseguint passar a la segona volta després dels comicis de 10 d'abril de 2016 i vèncer a Keiko Fujimori.
Kuczynski va renunciar a la presidència el 23 de març de 2018, després d'una votació d'impeachment amb èxit i dies abans d'una probable votació de condemna.

## Presó preventiva

Des del 10 d'abril de 2019 es troba en presó preventiva, a causa d'una investigació en curs sobre corrupció, blanqueig de capitals i connexions amb l'Operació Lava Jato.

## Referències

* 1 2 «Pedro Pablo Kuczynski: Under fire Peru president resigns» (en anglès). BBC News, 21-03-2018 [Consulta: 22 març 2018].
* ↑ «Carta de intención de Perú con FMI no tendrá cambios». Arxivat de l'original el 2005-01-22. [Consulta: 11 juny 2016].
* ↑ «Alan García pide la cabeza del ministro de economía».
* ↑ «Renuncian el Jefe de Gabinete y el Ministro de Economía de Perú».
* ↑ Gonzales, María Alejandra. «Amplían a 24 meses investigación contra el expresidente Pedro Pablo Kuczynski por los aportes ilícitos de Odebrecht» (en castellà). Infobae, 28-07-2024. [Consulta: 3 març 2025].
# Institut de Ciències de l'Espai

L'Institut de Ciències de l'Espai (ICE) és un centre de recerca depenent del Consell Superior d'Investigacions Científiques i està situat a Bellaterra, Cerdanyola del Vallès. Les activitats de l'ICE estan relacionades amb la recerca científica i tecnològica des de l'espai. Els seus programes científics abasten les següents àrees de recerca: Cosmologia i Gravitació, Galàxies, Física Estel·lar, Astrofísica Molecular i Mitjà Interestel·lar, Astrofísica d'Altes Energies, Instrumentació Espacial i Terrestre, Observació de la Terra.
La creació d'aquest institut va començar el 1988 i el 1999 es va institucionalitzar com a institut de recerca del CSIC amb prop de 100 treballadors. Però no seria fins al 17 de gener de 2008 que es crearia oficialment, a partir d'una proposta realitzada fa una dècada per la direcció del CSIC (Acta # 11, 11/99). El director fundador va ser el Prof. Jordi Isern, que va actuar com a director fins a febrer de 2016.
L'activitat docent del centre inclou classes en els últims cursos de la carrera de Ciències físiques, així com un Màster (grau) en conjunt amb IFAE, dins de la programació lectiva de la Universitat Autònoma de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Áreas Científicas». ICE. Arxivat de l'original el 26 de desembre 2008. [Consulta: 20 març 2021].
* ↑ «Orden ECI/4063/2007, de 27 de diciembre, por la que se crea el Instituto de Ciencias del Espacio, como Instituto del Organismo Autónomo Consejo Superior de Investigaciones Científicas.». BOE, 17-01-2008 [Consulta: 20 març 2021].
* ↑ «Estructura - Institute of Space Sciences (IEEC-CSIC)». Arxivat de l'original el 10 de març 2018. [Consulta: 20 març 2021].
* ↑ «Màster Oficial Física d'Altes Energies, Astrofísica i Cosmología / High Energy Physics, Astrophysics and Cosmology». UAB Barcelona. [Consulta: 20 març 2021].

## Vegeu també

* Institut d'Estudis Espacials de Catalunya

## Enllaços externs

* Institut de Ciències de l'Espai - Lloc web oficial
# Estrilda de carpó roig

L'estrilda de carpó roig o bec de corall carpó-roig (Estrilda rhodopyga) és una espècie d'ocell de la família dels estríldids (Estrildidae) que habita praderies i estepes de l'Àfrica oriental, des d'Eritrea i zones limítrofes del Sudan, cap al sud, per Etiòpia, sud de Somàlia, est de la República Democràtica del Congo, Uganda, Ruanda, Burundi, Kenya i Tanzània i nord de Malawi.

## Referències

* ↑ «Estrilda de carpó roig». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
* ↑ Fitxa de bec de corall carpó-roig al SIOC Rev. 09/12/2012
# Aristius Louet

Aristius Louel (Fou un músic francès, germà del també compositor Alexandre Louet).
Tocava amb perfecció diversos instruments i fou professor de música a Nantes. A més de compondre diverses fantasies per a piano, impreses a París el 1844, publicà una obra didàctica musical, titulada Grammaire musicale ou Abrégé des principes de musique (Nantes, 1840).
Entre les seves produccions per a piano restà de moda la titulada Près d'un berceau.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 31, pàg. 330 (ISBN 84-239-4531-6
# Agapit Lamarca i Quintana

Agapit Lamarca i Quintana (Lleida, 26 de maig de 1821 - Barcelona, 31 de gener de 1897) fou un arquitecte, enginyer, polític i hisendat català.
Com a arquitecte municipal de Lleida, Lamarca fou l'autor de diverses obres com l'edifici de la Maternitat (actual seu de la Biblioteca Pública de Lleida) i la façana del palau de la Paeria de la banqueta del Segre.
Lamarca era membre del Partit Liberal Conservador, del qual n'era el delegat a Lleida.
La seua filla petita, Eugènia Lamarca i de Mier, es casà l'any 1888 amb Francesc Macià, president de la Generalitat republicana, i la seva filla gran, Maria, amb el polític i bibliòfil reusenc Pau Font de Rubinat
Entre les possessions rurals de Lamarca destaca una extensa finca a Vallmanya, dins del terme municipal d'Alcarràs. A la mort de Lamarca, els terrenys serien heretats per Macià i la seua muller.

## Referències

* ↑ Vicent Lladonosa Giró. «Agapit Lamarca Quintana i el seu testament (1a part)» (pdf). Revista Cercavila (núm. 38) pàg. 16-19. Ajuntament d'Alguaire, 01-04-2009. Arxivat de l'original el 2014-05-21. [Consulta: 5 desembre 2009].
* ↑ Iglésies, Josep. Don Pau Font de Rubinat dins l'àmbit reusenc. Reus: Associació Excursionista de Reus, 1961, p. 19.
* ↑ Vicent Lladonosa Giró. «Agapit Lamarca Quintana i el seu testament (2a part continuació de l'anterior)» (pdf). Revista Cercavila (núm. 39) pàg. 16-18. Ajuntament d'Alguaire, 01-07-2009. Arxivat de l'original el 2016-03-06. [Consulta: 5 desembre 2009].
# Twentynine Palms

Twentynine Palms és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 14.764 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Twentynine Palms tenia 14.764 habitants, 5.653 habitatges, i 3.855 famílies. La densitat de població era de 104 habitants/km².
Dels 5.653 habitatges en un 39,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,8% hi vivien parelles casades, en un 13,7% dones solteres, i en un 31,8% no eren unitats familiars. En el 25,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,2% tenia menys de 18 anys, un 15,2% entre 18 i 24, un 28,4% entre 25 i 44, un 16,7% de 45 a 60 i un 8,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 27 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.178 $ i la renda mediana per família de 32.251 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.081 $ mentre que les dones 25.141 $. La renda per capita de la població era de 14.613 $. Entorn del 13,6% de les famílies i el 16,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Twentynine Palms». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Twentynine Palms». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Casas de Reina

Casas de Reina és un municipi de la província de Badajoz a la comunitat autònoma d'Extremadura, a la comarca de Campiña Sur.

## Història

Les primeres restes arqueològics trobades en el municipi es remunten al paleolític, i el seu major apogeu històric es va donar en època de la dominació romana. En el terme municipal es troba la ciutat de Regina Turdulorum, situada a la Via de la Plata. La ciutat es va fundar el segle i, resultat de la unificació de diversos nuclis de població dels quals el més important es va situar en el turó de l'Alcassaba de Reina. Els motius de la creació de la ciutat van estar íntimament lligats a raons econòmiques: abundància de mines, bons terrenys agrícoles, zones boscoses i abundància d'aigua. La població es localitza en l'eix dels vells itineraris i calçades que unien Corduba i Hispalis amb Emerita Augusta, el que va vivificar la població al llarg dels segles.
Per diversos autors antics, entre els quals el naturalista Plini el Vell, se sap que la ciutat i el seu territori van formar part de l'antiga demarcació geogràfica anomenada Baeturia Turdulorum, la qual més tard va ocupar el Conventus Cordubensis. Gràcies a dades de les excavacions es coneix que alguns dels seus habitants eren d'Itàlia o fins i tot d'Orient, qui van rendir cult a les divinitats oficials de l'estat, a les orientals i als déus del terrer.
La república reginensis va rebre l'organització política romana en època de la dinastia Flavia, i l'administració romana va tenir molt en compte els seus naturals des del període anterior dels governs de Claudi i Neró, als quals va dotar de tots els serveis i comoditats de l'època. Regina és citada per última vegada en les Actes de l'II Concilio Hispalense en l'any 619, presidit per Isidor de Sevilla, en el qual es va dirimir un plet entre aquesta població i Celti (Peñaflor) per la jurisdicció d'una basílica. La data exacta de la fundació es desconeix, però hagué de ser en època d'August, i probablement relacionada amb la mineria de la zona. El seu abandó va poder ocórrer amb motiu de les convulsions que es produïxen arran de la dominació àrab i la població resultant passaria a ocupar novament les altures del turó on es va aixecar la referida Alcazaba de Reina. Després de la Reconquesta, Cases de Reina va constituir una de les set viles comuneres de l'encomana de Reina, en les quals es trobaven incloses les seves rendes, pertanyent a l'Orde de Santiago al costat de les també poblacions de Reina i Trasierra.
# Teorema del programa estructurat

El teorema del programa estructurat és un resultat de la teoria de llenguatges de programació. Aquest teorema estableix que tota funció computable pot ser implementada per un llenguatge de programació que combini subrutines de només 3 tipus. Aquestes 3 formes també anomenades estructures de control són:
* Executar una subrutina i després una altra (estructures de seqüència)
* Executar una subrutina seleccionada d'entre 2 rutines possibles depenent d'un valor boolea (estructures de selecció com IF-THEN-ELSE)
* Executar una subrutina durant el temps que una variable booleana sigui certa (estructures d'iteració, cicle o bucle)
Aquest teorema demostra que la instrucció GOTO no és estrictament necessària i que per a tot programa existeix un programa equivalent que no utilitza aquesta instrucció.
El experts en computació acrediten aquest teorema a un article escrit per Corrado Böhm i Giuseppe Jacopini. Tot i això, David Harel va rastrejar els orígens d'aquest teorema fins a arribar a la descripció de 1946 de l'arquitectura de Von Neumann i el teorema formal de Kleene.

## Referències

* 1 2 Fundamentos De Programación (en anglès). Palibrio, 2021-08-05. ISBN 978-1-5065-3798-6.
* ↑ Quetglás, Gregorio Martín; García, Francisco Antonio Martínez. Introducción a la programación estructurada en C (en castellà). Universitat de València, 2003. ISBN 978-84-370-5666-1.
* ↑ Pujol, Jaume; Capdevila, Jaume Pujol. Algorismes i programes. Univ. Autònoma de Barcelona, 1998. ISBN 978-84-490-0693-7.

## Vegeu també

* Estructures de control
* Bucle (programació)
* Bucle For
* Bucle While
* Bucle repetir
* Cicle infinit
* Programació estructurada
* Llenguatge de programació

## Enllaços externs

* Ashcroft, Edward; and Zohar Manna «The translation of go to programs to 'while' programs». Proceedings of IFIP Congress, 1971.
* Bohm, Corrado; and Giuseppe Jacopini «Flow Diagrams, Turing Machines and Languages with Only Two Formation Rules». Communications of the ACM, 9, 5, 5-1966.
* Harel, David «On Folk Theorems». Communications of the ACM, 23, 1980.
* Dijkstra, Edsger «Go To Statement Considered Harmful». Communications of the ACM, 3 http://www.acm.org/classics/oct95/, 1968.
# Estructura matemàtica

L'estructura matemàtica és un conjunt, o de manera més general, un tipus, que consta d'objectes matemàtics que d'alguna manera s'adjunten o relacionen amb el conjunt, facilitant-ne la seva visualització o estudi, fornint significat a la col·lecció.
Una llista parcial de possibles estructures són:
* Mesures.
* Estructures algebraiques: grups, anells, camps, etc.
* Topologies
* Espais mètrics (geometries)
* Ordres
* Relacions d'equivalència
* categories
* Nombres
De vegades, un conjunt adquireix més d'una estructura de forma simultània, cosa que permet estudiar-lo d'una forma millor. Per exemple, un ordre indueix una topologia.

## Exemple: els nombres reals

El conjunt de nombres reals té diverses estructures estàndard:
* ordre: tot nombre és menor o major que qualsevol altre nombre.
* estructura algebraica: les operacions de multiplicació i divisió fan del conjunt un camp.
* mesura: els intervals de la recta real tenen longitud específica, que es pot estendre a una mesura de Lebesgue en molts dels seus subconjunts.
* mètrica: existeix la noció de mètrica o distància entre punts.
* topologia: existeix la noció de conjunt obert.
Existeixen relacions entre elles:
* L'ordre i, de forma independent, l'estructura mètrica, indueixen la seva topologia.
* L'ordre i la seva estructura algebraica el converteixen en un camp ordenat.
* La seva estructura algebraica i la seva topologia el converteixen en un grup de Lie, una espècie de grup topològic.

## Referències

* Structure a PlanetMath (proporciona un model de definició teòrica.)
* D.S. Malik and M. K. Sen (2004) Discrete mathematical structures: theory and applications, ISBN 978-0-619-21558-3.
* M. Senechal (1993) "Mathematical Structures", Science 260:1170–3.
* Bernard Kolman, Robert C. Ross, and Sharon Cutler (2004) Discrete mathematical Structures, ISBN 978-0-13-083143-9.
* Stephen John Hegedes and Luis Moreno-Armella (2011)"The emergence of mathematical structures", Educational Studies in Mathematics 77(2):369–88.
* Journal: Mathematical structures in computer science, Cambridge University Press ISSN 0960-1295.