OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Omloop Het Volk 1956

L'Omloop Het Volk 1956 va ser la dotzena edició de l'Omloop Het Volk. La cursa es va disputar l'11 de març de 1956, amb inici i final a Gant. La cursa va ser guanyada per Ernest Sterckx.

## Classificació general

| Posició | Ciclista | Temps |
| 1 | Ernest Sterckx (BEL) | 6h 04' 00" |
| 2 | Briek Schotte (BEL) | + 0" |
| 3 | Leopold Schaeken (BEL) | + 26" |
| 4 | Roger Decock (BEL) | + 26" |
| 5 | Wim van Est (NED) | + 26" |
| 6 | Marcel Ryckaert (BEL) | + 26" |
| 7 | Raymond Impanis (BEL) | + 26" |
| 8 | Rik Van Looy (BEL) | + 26" |
| 9 | Raymond Decorte (BEL) | + 26" |
| 10 | Jozef De Feyter (BEL) | + 26" |

## Referències

* ↑ «Omloop Het Nieuwsblad (HC)». BikeRaceInfo. [Consulta: 27 febrer 2021].
* ↑ «1956 Omloop Het Volk (HC)». BikeRaceInfo. [Consulta: 13 febrer 2018].
* 1 2 «12ème Het Volk 1956». Memoire du cyclisme. Arxivat de l'original el 8 desembre 2004.
* ↑ «1956 Omloop Het Nieuwsblad». First Cycling. [Consulta: 13 febrer 2018].
# Omloop Het Volk 1961

L'Omloop Het Volk 1961 va ser la setzena edició de l'Omloop Het Volk. La cursa es va disputar el 4 de març de 1961, amb inici i final a Gant. La cursa va ser guanyada a l'esprint per Arthur Decabooter.

## Classificació general

| Posició | Ciclista | Temps |
| 1 | Arthur Decabooter (BEL) | 4h 07' 00" |
| 2 | Frans Schoubben (BEL) | + 0" |
| 3 | Georges Decraeye (BEL) | + 0" |
| 4 | Henri De Wolf (BEL) | + 0" |
| 5 | Jaak Van de Klundert (NED) | + 0" |
| 6 | Marcel Ongenae (BEL) | + 0" |
| 7 | Hubert Ferrer (FRA) | + 18" |
| 8 | Michel Van Aerde (BEL) | + 25" |
| 9 | Bas Maliepaard (NED) | + 25" |
| 10 | Coen Niesten (NED) | + 25" |

## Referències

* ↑ «Omloop Het Nieuwsblad (HC)». BikeRaceInfo. [Consulta: 7 març 2022].
* ↑ «1961 Omloop Het Volk (HC)». BikeRaceInfo. [Consulta: 7 març 2022].
* 1 2 «14ème Het Volk 1961». Memoire du cyclisme. Arxivat de l'original el 8 desembre 2004.
* ↑ «1961 Omloop Het Nieuwsblad». First Cycling. [Consulta: 7 març 2022].
# Guerra de l'Opi

«Guerra de l'Opi o guerra de l'opi» té aquests significats:
* Guerres de l'Opi (segle XIX), conflictes armats entre la Gran Bretanya i la Xina per la prohibició xinesa del comerç d'opi mitjançant la confiscació
* Guerra de l'Opi o Primera Guerra de l'Opi (1839 -42), conflicte armat entre l'Imperi Britànic i la dinastia Qing de la Xina
* Guerra de l'Opi o Segona Guerra de l'Opi (1856-60), conflicte armat entre el Regne Unit i França, d'una banda, i la dinastia Qing de la Xina
# MFI

MFI té els següents significats:
* Índex de fluïdesa (del seu nom en anglès Melt Flow Index), mesura utilitzada en la classificació dels termoplàstics
* Money Flow Index, indicador del flux de diners, en Anàlisi tècnica
* Multi-port fuel injection, sistema d'injecció electrònica en motors d'automòbil
# Ona portadora

En telecomunicació, l'ona portadora o senyal portador és un senyal, generalment sinusoidal, que es fa servir per transmetre informació mitjançant algun tipus de modulació. Per transmetre aquesta informació, per exemple dades de veu, el que es fa és modificar algun paràmetre del senyal portador en funció del senyal d'informació.

## Tipus de modulacions d'ona portadora

* Modulació d'amplitud : modifiquem el valor de l'amplitud de l'ona portadora (vegeu Fig.1)
* Modulació de freqüència : modifiquem el valor de la freqüència de l'ona portadora (vegeu Fig.2)
* Modulació de fase : modifiquem el valor de la fase de l'ona portadora (vegeu Fig.3)

## Vegeu també

* Modulacions analòqiques : AM, FM
* Modulacions digitals : FSK, QPSK, ASK, PSK

## Referències

* ↑ «How does modulation work?» (en anglès). Tait Radio Academy, 01-03-2017.
* ↑ «What is carrier signal? - Definition from WhatIs.com» (en anglès). SearchTelecom, 01-03-2017. Arxivat de l'original el 2017-03-01 [Consulta: 1r març 2017].
* ↑ «Ona portadora» (en anglès). www.slideshare.net. [Consulta: 1r març 2017].
# One Boston Place

L'One Boston Place és un gratacel situat a Boston (Massachusetts, al nord-est dels Estats Units).
Va ser construït el 1970 sobre els plànols del gabinet d'arquitectes Cabot, Cabot & Forbes.
La torre de 183 metres i 41 pisos acull les oficines de diverses companyies.

## Vegeu també

* Llista d'edificis més alts de Boston

## Enllaços externs

* (anglès) Web oficial del gratacel
* L'edifici a Emporis.com
* L'edifici a Skyscraperpage.com
# One Definition Rule

L'One Definition Rule (ODR) és una regla important del llenguatge de programació C++ que prescriu que les classes/structures i les funcions no en línia no poden tenir més d'una definició a tot el programa i la plantilla i els tipus no poden tenir més d'una definició per unitat de traducció. Es defineix a l'estàndard ISO C++ (ISO/IEC 14882) 2003, a la secció 3.2. Alguns altres llenguatges de programació tenen regles similars però diferents definides per al mateix objectiu.

## Resum

En resum, l'ODR estableix que:
* En qualsevol unitat de traducció, una plantilla, tipus, funció o objecte no pot tenir més d'una definició. Alguns d'aquests poden tenir qualsevol nombre de declaracions. Una definició proporciona una instància.
* En tot el programa, un objecte o funció no en línia no pot tenir més d'una definició; si s'utilitza un objecte o funció, ha de tenir exactament una definició. Podeu declarar un objecte o funció que no s'utilitza mai, en aquest cas no cal que proporcioneu una definició. En cap cas pot haver-hi més d'una definició.
* Algunes coses, com ara tipus, plantilles i funcions externes en línia, es poden definir en més d'una unitat de traducció. Per a una entitat determinada, cada definició ha de tenir la mateixa seqüència de fitxes. Els objectes i funcions no externes en diferents unitats de traducció són entitats diferents, encara que els seus noms i tipus siguin els mateixos.
Algunes violacions de l'ODR han de ser diagnosticades pel compilador. Altres infraccions, especialment les que abasten unitats de traducció, no s'han de diagnosticar.

## Exemples

En general, una unitat de traducció no ha de contenir més d'una definició de qualsevol tipus de classe. En aquest exemple, dues definicions de la classe tipus C apareixen a la mateixa unitat de traducció. Això sol passar si un fitxer de capçalera s'inclou dues vegades al mateix fitxer font sense els protectors de capçalera adequats.
A continuació, formar un punter a S o definir una funció prenent una referència a S són exemples de construccions legals, perquè no requereixen que el tipus de S sigui complet. Per tant, no cal una definició.
La definició d'un objecte de tipus S, una funció que pren un argument de tipus S o l'ús de S en una mida d' expressió són exemples de contextos on S ha de ser complet i, per tant, requereixen una definició.

## Referències

* ↑ «Definitions and ODR (One Definition Rule) - cppreference.com» (en anglès). [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «DCL60-CPP. Obey the one-definition rule - SEI CERT C++ Coding Standard - Confluence» (en anglès). [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «C++ | One Definition Rule (ODR)» (en anglès americà). [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «2.7 — Forward declarations and definitions – Learn C++» (en anglès). [Consulta: 17 desembre 2023].
# Sir Banu Yas

L'illa de Sir Banu Yas (àrab: جزيرة صير بني ياس, jazĩrat Ṣīr Banī Yās) és una illa de l'emirat d'Abu Dhabi propera a la seva costa oriental, als Emirats Àrabs Units.
Té forma oval amb una superfície d'11 km de nord a sud i de 8,5 km d'est a oest. Té tres poblets: al nord Sahr, a l'oest Awafi, i el sud-est Dasah. La zona central disposa d'uns turons entre els que destacan el Sydeny (125 metres), el Stewart (129 metres) i el Zaquiq (118 metres). Dasah, amb el seu khor, està limitada pel cap Al-Buwaytir, i la punta sud, a uns 3 km, és el Ras Khuzairiyah. La seva superfícies és de 230 km².
És una illa salina formada pels sediments al període Cambrià. La seva altura màxima és de 129 metres al turó Stewart. Hi ha proves d'ocupació d'uns 5000 anys abans de Crist i un lloc de l'edat del bronze de vers el 2000 aC. Hi queden restes de poblament per pescadors musulmans. S'han trobar les ruïnes d'un temple cristià nestorià del segle v o VI, que és l'única prova de cristianisme als emirats anterior a l'arribada de l'islam.
La primera vegada que fou referència a Europa ho fou pel joier Venecià Gaparo Balbi vers el 1580 amb el nom de Sirbeniat. A l'hivern hi habitaven la tribu dels Banu Yas però a l'estiu s'omplia de pescadors de perles del que avui són els Emirats i Qatar. Al segle xviii va quedar en mans de la tribu dels Banu Yas que li van donar el seu nom i com tota la tribu, va pertànyer a l'emir d'Abu Dhabi i va restar sota protectorat britànic a partir de 1892 i fins al 1971. El 1930 Qatar i Abu Dhabi se la van disputar i finalment el 1961 es va arribar a una solució ratificada el 1969, que deixava Haluf, al-Ashat i Shirauh a Qatar i Dayyinah i Sir Bani Yas a Abu Dhabi. El 1971 aquest darrer emirat va passar a ser el principal constituent dels Emirats Àrabs Units.
Vers 1975 fou declarada per l'emir parc de la vida salvatge i reserva de la natura i es va crear un lloc per animals en perill de tota la zona d'Aràbia oriental: l'òrix d'Aràbia (Oryx leucoryx), la gasela de la muntanya (Gazella gazella), la gasela de l'arena (Gazella subgutturosa), i altres. També alguns ocells són cuidats en captivitat o en semillibertat (1250 espècies d'ocells s'han vist a l'illa). A l'illa es van plantar dos milions d'arbres d'espècies de zones àrides, per afavorir el poblament pels animals; també s'ha iniciat un Project pel cultiu de cítrics i altres fruites.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, IX, 684
# Incendi del Cap de Creus

L'incendi del Cap de Creus fa referència a l'incendi forestal que es va originar el 16 de juliol de 2021 entre Llançà i el Port de la Selva, a l'Alt Empordà. Dos dies després, els Bombers de la Generalitat el van donar per controlat. S'havien cremat 415,61 hectàrees, 402,28 hectàrees de les quals són dins dels límits del Parc Natural del Cap de Creus. Quatre bombers i un voluntari de l'Agrupació de Defensa Forestal van resultar ferits lleus.
El Cos d'Agents Rurals, que van investigar l'origen de les flames, tenien com a principal hipòtesi de l’origen del foc una burilla d’una cigarreta.
S'havien evacuat el Monestir de Sant Pere de Rodes i també 300 persones de les urbanitzacions de Santa Isabel, Beleser, Perabeua, la Móra i les Móres i el càmping Port de la Vall. També s'havia confinat la població de la Selva de Mar.
Superfície afectada :
| Municipis | ha | % |
| Llançà | 75,97 | 18,3 |
| El Port de la Selva | 296,64 | 71,4 |
| La Selva de Mar | 43 | 10,3 |
El director general de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvament, Joan Delort, va criticar la decisió espanyola de negar activar el protocol de col·laboració de bombers nord-catalans i sud-catalans anomenat Cooperem per ajudar amb l'extinció de l’incendi. El Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic va assenyalar que va enviar onze mitjans aeris que van actuar i, respecte al veto de sol·licitar ajuda als bombers de l'administració francesa, van argumentar que es va ocupar al màxim l'espai aeri pel qual «no es va considerar ni oportú ni necessari» demanar-la.

## Galeria

* Incendi des del Port de la Selva (dia 1)
* Incendi des de la Platja del Pas, al Port de la Selva
* Incendi al capvespre, des del Port de la Selva

## Referències

* 1 2 «Estabilitzat l'incendi forestal del Cap de Creus». Generalitat de Catalunya, 18-07-2021. [Consulta: 19 juliol 2021].
* 1 2 3 «L'incendi de Llançà, que ja ha cremat 190 hectàrees, hauria estat causat per una burilla». 324cat, 16-07-2021. [Consulta: 18 juliol 2021].
* ↑ 324cat. «Controlat l'incendi del cap de Creus que ha cremat 415 hectàrees», 18-07-2021. [Consulta: 19 juliol 2021].
* ↑ «L'incendi de Llançà crema entre 400 i 500 hectàrees, amb 350 persones evacuades i quatre bombers i un ADF ferits lleus». 324cat, 17-07-2021. [Consulta: 19 juliol 2021].
* 1 2 3 «L'incendi forestal de Llançà finalment ja s'ha estabilitzat». Vilaweb, 18-07-2021. [Consulta: 19 juliol 2021].
* ↑ «Cooperem, el projecte de col·laboració de bombers nord-catalans i sud-catalans que el govern espanyol no va voler activar». [Consulta: 19 juliol 2021].
* ↑ Press, Europa. «El Gobierno reivindica "el máximo respaldo" de medios aéreos en el incendio de Llancà (Girona)» (en castellà), 18-07-2021. [Consulta: 20 juliol 2021].
* ↑ «https://twitter.com/mitecogob/status/1416798336108175367». [Consulta: 20 juliol 2021].
# Casa del Vicariat

La casa del Vicariat, coneguda durant un temps com l'edifici de l'Hospitalitat de Lourdes, de Tortosa, és un edifici situat davant de la Catedral i adossat a l'extrem nord del palau episcopal, que té la façana al carrer de la Croera i que comunica també, mitjançant un pati posterior tapiat, amb l'avinguda de Felip Pedrell (antigament amb el riu, abans que es construís l'avinguda).
Consta de planta baixa, a un nivell inferior al del carrer, entresòl, pis principal i golfes. L'únic element que conserva el seu estat original és la façana, ja que l'interior ha estat refet modernament. La façana és de carreus de pedra de mides desiguals, amb un sector arrebossat a la banda superior. El ràfec és molt poc pronunciat i de teula. Als tres nivells inferiors s'obren diverses finestres, totes elles rectangulars. La porta d'accés, a la planta, es troba en un extrem, encara que és molt possible que la porta original fos l'obertura central del mur, amb arc escarser, que actualment ha estat transformada en dues finestres enreixades.
Encara que no existeix una clara continuïtat entre la façana d'aquest edifici i la contigua del palau episcopal, i que és de menys alçada i la separació entre tots dos sectors és marcada al mur, possiblement formava part antigament del recinte del palau, com ho demostra el fet que encara sigui de propietat eclesiàstica.
Va allotjar la seu tortosina de l'Hospitalitat de la Mare de Déu de Lourdes i durant un temps va acollir els serveis d'una guarderia. Des de maig de 2017 és la seu de Càritas Diocesana.
L'espai que ocupa aquest edifici i altres de veïns (enderrocats l'estiu de l'any 2015) és un jaciment arqueològic de gran interès.

## Referències

* 1 2
* ↑ Notícia de la inauguració de la nova seu de Càritas emesa pel Canal 21 Ebre de Tortosa.
* ↑ Vegeu l'article Dertosa.
Viccionari
# Ciència planetària

Les ciències planetàries, també anomenades planetologia i estretament lligades a l'astronomia planetària, són el conjunt de matèries interdisciplinars implicades en l'estudi dels planetes, o sistemes planetaris, incloent-hi tant el sistema solar, del qual hi ha moltes dades sobre els seus planetes, i per tant, els seus models són més elaborats, com també els planetes extrasolars. Les ciències planetàries estudien objectes que van des de la grandària d'un meteorit fins als gegants de gas de la grandària de diverses vegades el planeta Júpiter.
A grans rangs les ciències planetàries estudien la formació dels sistemes planetaris i dels seus satèl·lits; s'ocupen en particular d'estudiar la seva massa, grandària, gravetat superficial, velocitat de rotació, aplatiment, estructura interna, densitat, antiguitat de la seva superfície, erosió, evolució, activitat tectònica, vulcanisme, camp magnètic, aurores, interacció de la magnetosfera amb el vent solar, estacions del planeta i la seva atmosfera, velocitat d'escapament i recerca de vida entre altres objectius d'estudi. Quant a l'estudi de l'atmosfera es comprèn l'estudi de la seva composició, formació, pressió superficial, densitat, circulació general, temperatures, vents, activitat erosionadora de l'atmosfera, transport d'energia, perfils en altura de temperatura, densitat i pressió, entre d'altres.
La planetologia és una disciplina de recent creació. Alimentada per la gran massa d'informacions recollides en el curs de les exploracions espacials. Es basa en les ciències de la Terra, però convenientment generalitzades per a incloure les diferents masses, atmosferes, temperatures, o energia rebuda des de l'astre central i que és el motor de la màquina planetària. Naturalment l'astronomia és la ciència principal però seguida d'una geologia planetària o comparada (Astrogeologia), la ciència de les atmosferes planetàries és una generalització de la meteorologia i com ciència bàsica de suport de totes les referides la física. Una altra disciplina auxiliar és l'astrobiologia. Les dades a incloure en la teoria de les ciències planetàries provenen de l'astronomia i l'exploració espacial a més existeix un important component teòric que utilitza com eina la simulació per computadora.

## Terminologia

Dins d'aquesta disciplina, quan es tracta d'un cos celeste en particular, s'utilitza un terme espec ialitzat, dels que només són d'ús corrent "heliologia, "geologia", "selonogia" i "areologia".
       CosCiència planetàiraArrel del mot SolheliologiaGrec Helios MercurihermeologiaGrec Hermes VenusciterologiaGrec Afrodita TerrageologiaGrec Gaia LlunaselenologiaGrec Selene MartareologiaGrec Ares CeresdemeterologiaGrec Demeter JúpiterzenologiaGrec Zeus SaturncronologiaGrec Cronos UràuranologiaGrec/Llatí Urà NeptúposeidologiaGrec Posidó PlutóhadeologiaGrec Hades EriseridologiaGrec Eris

## Vegeu també

* Astrogeologia
* Habitabilitat planetària

## Enllaços externs

* E. Grayzeck, D. R. Williams. «Lunar and Planetary Science» (en anglès). NASA, 11-05-2006. [Consulta: 21 agost 2006].
* Lunar and Planetary Lab at the University of Arizona
# Clube Athletico Paranaense

El Clube Athletico Paranaense és un club de futbol brasiler de la ciutat de Curitiba a l'estat de Paranà. L'estadi del CA Paranaense és l'estadi Joaquim Américo Guimarães, tradicionalment conegut com a Arena da Baixada, reanomenat transitòriament com a Kyocera Arena, amb capacitat per a 28.000 espectadors.
Ha guanyat un Campionat brasiler de futbol (2001), un Campionat brasiler de segona divisió (1995), 25 Campionat paranaense (1925, 1929, 1930, 1934, 1936, 1940, 1943, 1945, 1949, 1958, 1970, 1982, 1983, 1985, 1988, 1990, 1998, 2000, 2001, 2002, 2005, 2009 i una Copa Sesquicentenário (2003).

## Història

L'Atlético Paranaense nasqué com a resultat de la fusió de dos clubs tradicionals de Curitiba, l'Internacional i l'América. La fusió fou anunciada el 21 de març de 1924 i formalitzada cinc dies després. L'estadi escollit pel club fou l'antic estadi de l'Internacional, anomenat Água Verde.
El primer partit del club es disputà el 6 d'abril. El seu primer campionat fou el paranaense de l'any 1925, consolidant el club com un dels més importants de l'estat. El 1934, l'Atlético Paranaense adquirí els terrenys on actualment està situat l'estadi Arena da Baixada.
El 1949, amb la seva novena victòria al campionat paranaense rebé el sobrenom de furacão (en català huracà), atribuït a la seva esplèndida campanya al campionat. Aquest sobrenom ha esdevingut l'àlies del club.
L'any 2001, l'Atlético guanyà el campionat brasiler de futbol, després de derrotar el São Caetano, i el 2004 fou finalista. El seu davanter Washington marcà la xifra rècord de 34 gols en una temporada al campionat brasiler.
A la Copa Libertadores de América, el club ha participat tres cops (fins a l'any 2006), el 2000, 2002 i 2005. Aquest darrer any fou finalista, essent derrotat pel São Paulo Futebol Clube.

## Jugadors destacats

* Edivaldo Hermoza (2004-2008)
* Bellini
* Dejalma Pereira Dias dos Santos
* Kleberson
* Carlos Navarro Montoya

## Enllaços externs

* Clube Athletico Paranaense - Lloc web oficial
# Comprovació de patrons

En tecnologies de la informació, l'encaix o comprovació de patrons (en anglès: pattern matching) és l'operació de comprovar si una dada pot ser descomposta a partir de les operacions especificades en una expressió patró, obtenint-ne els components constitutius i assignant-los a les variables especificades al patró, cas de patrons d'expressions algebraiques o obtingudes com a resultat en cas d'expressions regulars en forma de llista de seccions delimitades per parèntesis.
Els patrons algebraics s'utilitzen molt en llenguatges de programació funcional. Per exemple, si es té una dada cadena 'abc' i el patró és x.'c' (x seguit de 'c') la comprovació tindrà èxit i s'assignarà a la variable x el valor 'ab'. Normalment se sol especificar una llista de patrons possibles i les accions a prendre en cada cas.
Cas de llistes i llenguatge Haskell:
   identifica la llista buida (x:xs) expressa la composició a partir d'un element i una altra llista
La descomposició per comprovació de patrons es pot completar amb guardes per especificar accions a fer en subdominis de valors.
En llenguatge Scala es pot afegir comprovació de tipus en els patrons
Els valors individuals també poden ser especificats com a patrons

## Expressions regulars

Els patrons d'expressions regulars permeten descompondre un text i seleccionar subseqüències marcades entre parèntesis, obtenint com a resultat la llista de frases dites grups corresponents a les zones delimitades, que poden aplicar-se posteriorment a una substitució afegint un patró de substitució amb \1 \n o $1 $n marcant els llocs on incloure els grups obtinguts.
Hi ha llenguatges que incorporen aquests patrons amb tipus propis com ara Javascript
i els que no ho fan els construeixen a partir de cadenes de text i proporcionen biblioteques de rutines específiques per a aquest propòsit.
# Croquis

Un croquis o esbós, en art, és un dibuix que esbossa una imatge o una idea, confeccionat a mà alçada i previ a l'execució del dibuix definitiu o d'alguna obra d'art. Pot ser considerat un esbós inicial o un exercici d'observació i tècnica previ a la realització d'una obra. Generalment, no sol ser gaire exacte i de vegades només és llegible per a l'autor.
Els croquis d'un model són dibuixos fets a partir d'un objecte, com un motlle de plàstic, argila, o altre material sòlid. Alguns són de models d'animals, paisatges, muntanyes, mars, rius, o regions geogràfiques.
Un croquis a l'àmbit tecnològic és un dibuix fet a mà alçada (és a dir sense estris de dibuix, regles, compàs,etc.) amb les mides reals posades seguint la normativa d'acotació, a diferència de l'esbós, que no les porta.

## Croquis didàctic

El terme croquis abasta esquemes monocromàtics que han estat fabricats comercialment per a la venda en establiments de papereria, i es refereixen a un paper amb delineacions preestablertes per transmetre una idea o un concepte en grans trets.
Per exemple, a l'educació primària s'arriben a emprar mapes geogràfics prèviament impresos els quals no mostren noms de països, capitals, ciutats, sinó que representen una zona, que posteriorment l'estudiant detallarà, sobre el croquis, els països, hidrografia, etcètera.

## Vegeu també

* Apunt (art)
* Pochade
* Esbós (dibuix)
* Esbós (oli)

## Referències

* ↑ croquis a Optimot
* ↑ «Croquis». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.65. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 18 novembre 2014].
Viccionari
# Diencèfal

El diencèfal és la part central del cervell, voltada pel telencèfal, que conté nombrosos centres de la vida vegetativa i del psiquisme, regula la secreció hormonal de la hipòfisi mitjançant l'hipotàlem i a través del qual passen les fibres que uneixen el telencèfal amb el tronc de l'encèfal.

## Parts

* Hipòfisi
* Hipotàlem: Forma el terra del tàlem, on es localitza la hipòfisi, glàndula amb funció neuroendocrina, que regula el funcionament de tot el sistema hormonal. A més, l'hipotàlem controla les funcions viscerals autònomes i impulsos sexuals i constitueix el centre de la gana, de la sed i del son.
* Subtàlem: Aquí es troben els nuclis vermells i la substància negra.
* Tàlem: Està format per dues masses voluminoses situades sota els hemisferis cerebrals. Constitueix la via d'entrada per a tots els estímuls sensorials excepte l'olfactiu. Està connectat amb l'escorça i filtra els estímuls que arriben a ella i és el centre on resideixen les emocions i sentiments.
* Epitàlem
* Metatàlem: Està constituït pel cos geniculat intern i el cos geniculat extern en cada costat. El cos geniculat intern actua com una estació de retransmissió dels impulsos nerviosos entre el peduncle inferior i l'escorça auditiva. El cos geniculat extern s'acomoda les terminacions de les fibres de la via òptica.