OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alfabet eslovè

L'alfabet eslovè és una variant de l'alfabet llatí que s'empra per escriure l'eslovè. Té 25 lletres.

## L'alfabet

| Lletra | Nom | IPA | Lletra | Nom | IPA |
| A, a | a | /a/ | M, m | em | /m/ |
| B, b | be | /b/ | N, n | en | /n/ |
| C, c | ce | /ts/ | O, o | o | /ɔ/, /o/ |
| Č, č | če | /tʃ/ | P, p | pe | /p/ |
| D, d | de | /d/ | R, r | er | /r/ |
| E, e | e | /ɛ/, /e/, /ə/ | S, s | es | /s/ |
| F, f | ef | /f/ | Š, š | eš | /ʃ/ |
| G, g | ge | /g/ | T, t | te | /t/ |
| H, h | ha | /x/ | U, u | u | /u/ |
| I, i | i | /i/ | V, v, | ve | /v/, /w/ |
| J, j | je | /j/ | Z, z | ze | /z/ |
| K, k | ka | /k/ | Ž, ž | že | /ʒ/ |
| L, l | el | /l/, /w/ |
# Encarnación Redondo Jiménez

Encarnación Redondo Jiménez (Molinos de Razón, avui dia part de Sotillo del Rincón, província de Sòria, 18 d'abril de 1944) és una política i enginyera agrònoma espanyola. Ha estat funcionària del cos d'enginyers agrònoma del Ministeri d'Agricultura d'Espanya i professora de la UNED.
Ha estat membre del comitè executiu regional del Partit Popular de Castella i Lleó i de 1987 a 1994 delegada territorial de la Junta de Castella i Lleó a la província de Sòria. Fou escollida diputada a les eleccions al Parlament Europeu de 1994 i 1999. El 2002 fou presidenta de la Comissió Temporal sobre la Febre Aftosa i el 1999-2002 vicepresidenta de la Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural del Parlament Europeu. No es presentà a la reelecció i ocupà l'alcaldia de Sòria de 2003 a 2007, mercè una coalició del PP amb Iniciativa por el Desarrollo Soriano (IDES). De 2007 a 2001 fou portaveu del PP a l'ajuntament de Sòria. El 2011 decidí no presentar-se a la reelecció.

## Referències

* ↑ Europarlamentaris 1999-2004
* ↑ Candidats municipals de Sòria, 2007 a El Mundo
* ↑ Fitxa del Parlament Europeu
* ↑ Ides es el único partido con representación municipal que aún no ha designado candidato a la Alcaldía de Soria a 20 Minutos, 12 de gener de 2011
* ↑ La despedida de Redondo y el adiós general del alcalde cierran el ciclo Arxivat 2011-05-14 a Wayback Machine. a El Heraldo de Soria
# Hexanoat d'al·lil

L'hexanoat d'al·lil és un compost orgànic que es produeix de manera natural a la pinya. És un líquid incolor, encara que les mostres comercials apareixen groguenques.

## Usos

L'hexanoat d'al·lil s'empra principalment en la formulació de sabors de pinya, però també es pot utilitzar per a essències de préssec i albercoc, així com composicions de flor de poma, de préssec i glicina. És un ingredient d'alguns perfums per a pintallavis. També confereix una nota sucosa dolça als sabors cítrics.

## Vegeu també

* Butirat de butil
* Hexanoat d'etil
# Hidra d'aigua dolça

L'hidra d'aigua dolça (Hydra viridissima) és una espècie d'hidrozou de l'ordre dels antoatecats. És un pòlip individual d'aigua dolça que es pot trobar sota les llentilles d'aigua i les herbes flotants dels estanys, tolls i rabeigs d'aigua clara. El seu color verd característic es deu a la presència d'algues unicel·lulars del gènere Chlorella a les cèl·lules de la gastrodermis.

## Referències

* ↑ «Hydrozoa - The World Hydrozoa Database - Hydra viridissima Pallas, 1766». [Consulta: 1r març 2020].
# Sportclub Preußen 06 Münster

L'Sportclub Preußen 06 Münster o SC Preußen Münster, en català Prússia Münster, és un club de futbol alemany de la ciutat de Münster. A més del futbol el club té seccions de tennis, atletisme, futsal, handbol, fistball i dards.
El club va ser fundat com a FC Preußen el 30 d'abril de 1906. L'any 1914 guanyà la lliga de Westfàlia. El 1921 guanyà el segon campionat i adoptà el nom actual. El 1933 fou inclòs a la Gauliga Westfalen. Després de la Segona Guerra Mundial jugà a l'Oberliga West. El 1963 fou un dels membres fundadors de la Lliga alemanya de futbol.

## Palmarès

* Campionat Amateur alemany:
** 1994
* Regionalliga West (IV):
** 2011, 2023
* Amateur Oberliga Westfalen (III):
** 1988, 1989, 1992, 1993
* Copa de Westfàlia:
** 1997, 2008, 2009, 2010, 2014, 2021

## Referències

* ↑ Dahlkamp, Hubert; Schulze-Marmeling, Dietrich (2006). 100 Jahre Preußen Münster. Göttingen: Die Werkstatt GmbH. S. 13–30. ISBN 978-3-89533-519-8.
* ↑ «(West) Germany — Amateur Championship Finals». RSSSF. [Consulta: 5 agost 2008].
# Mantega clarificada

Mantega clarificada és un ingredient de moltes cuines del món. S'obté en fondre la mantega a baixa temperatura (70-80 °C) per separar el greix dels components sòlids, la caseïna i sobretot el xerigot, i per fer evaporar el 14 a 16% d'aigua que la mantega natural encara conté. S'assembla molt al ghee o ghi de la cuina d'Índia, que es deixa coure, sempre a baixa temperatura durant més temps, fins que el sòlids adquireixen un color daurat.
Té l'avantatge que es pot utilitzar per saltar o fer altres preparacions cuinades a temperatura alta, fins a 180 °C sense fer-se malbé, perquè el xerigot té tendència a cremar-se fàcilment i donar mal gust quan la mantega s'utilitza sense clarificar. Es pot fera al moment mateix de cuinar, o en quantitats més grans per tenir-ne reserva, perquè es conserva millor que la mantega normal.
En la indústria alimentària s'utilitza l'oli de mantega, que és una mantega clarificada de manera industrial amb un procediment de refinatge en fred. Conté més del 99% de greix làctic pur. En la fabricació industrial de productes alimentaris estandarditzats, l'oli de mantega és valorat per la seva gran estabilitat i homogeneïtat, que els productes artesanals no tenen. Es pot conservar a temperatura ambient més d'un any.

## Preparació

* Per a ús immediat, s'escalfa la quantitat de mantega que es necessita en una paella a baixa temperatura sense remenar, fins que es forma una escuma (la caseïna) i se separa greix del sèrum de llet o xerigot, que té un aspecte de flocs blancs que es concentren sota el greix groc o daurat. Primer, amb una escumadora es treu l'escuma de caseïna, després es vessa amb prudència el greix en un altre recipient i es deixa el xerigot al fons de la paella. Es treu el xerigot (amb paper de cuina) i es pot continuar la preparació amb la mantega clarificada.
* Per fer una reserva es procedeix de la mateixa manera amb quantitats més grans i es fa un tamisatge o filtratge més fi. S'ha de mantenir la preparació calenta, perquè la mantega en refredar-se pot obturar els forats del garbell o filtre.

## Enllaços externs

* «Ghi, Ghee o Mantega clarificada». La cuina de sempre, 16-08-2011., recepta il·lustrada amb fotos.

## Referències

* ↑ «mantega». [Consulta: 9 desembre 2015].
* ↑ Landis, Denise «Food Chain: All about Ghee» (en anglès). The New York Times, 17-12-2003.
* 1 2 «Clarifier le beurre» (en francès). Le Monde, 07-12-2011. Arxivat de l'original el 2015-12-10 [Consulta: 9 desembre 2015].
# Habitatge al carrer de l'Hospital, 11 (Reus)

L'Habitatge al carrer de l'Hospital, 11 és un edifici del municipi de Reus (Baix Camp) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

És un habitatge situat al carrer de l'Hospital, entre mitjaneres que està estructurat en planta baixa i tres pisos superiors, i rematat per una cornisa de pedra suportada per mènsules. La façana està arrebossada i es dibuixen franges horitzontals com si hi haguessin filades de pedres. Les obertures estan disposades de forma regular i amb balcons amb barana de ferro. El del primer pis és un balcó corregut. L'element més destacat són les sanefes usades com a separació entre pisos que formen baixos relleus de tipus geomètric.

## Referències

* ↑ «Habitatge carrer Hospital 11». PatMapa. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16-VIII-2015].
# Habitatge al carrer de l'Hospital, 9 (Horta de Sant Joan)

L'Habitatge al carrer de l'Hospital, 9 és una obra amb elements gòtics d'Horta de Sant Joan (Terra Alta) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de tres plantes i golfes fet amb carreus de pedra. La porta d'entrada es troba desplaçada cap a una banda i és d'arc de mig punt adovellat. Al primer pis hi ha un balcó de fusta centrat i un petit finestral allindat de pedra.
Les altres obertures són mínimes. Al pis superior s'endevinen dos grans buits rectangulars que es troben tapiats, substituïts per petites finestres on els seus marcs de fusta són utilitzats com a elements de bastiment. El ràfec és format per bigues i taulons de fusta.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer de la Creu, 19 (la Portella)

L'Habitatge al carrer de la Creu, 19 és una obra historicista de la Portella (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una casa senyorial, amb planta baixa i dues plantes. A la façana, sobre la balconada central, en una rajola, hi possa: "Mandada construir por Don Francisco Borras. Año de 1868."

## Història

La Portella era una avançada cristiana a l'altra banda de la Noguera després de la conquesta d'Albesa (1143-1145). La meitat del terme va ser concedit a la comanda d'Hospitalers d'Alguaire (1173) i l'altre meitat a Pere de Belluís que la vengué el 1179.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer de la Creu, 20 (Santa Maria de Palautordera)

L'Habitatge al carrer de la Creu, 20 és una obra de Santa Maria de Palautordera (Vallès Oriental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Aquesta casa forma part d'un conjunt de tres cases del tram més antic del carrer.
Es tracta d'un edifici entre mitgeres i coberta a dues vessants, amb el carener paral·lel a la façana i ràfec de dents de serra. Consta de planta baixa i pis. A la planta baixa destaca la porta d'accés tipus portal, d'arc rebaixat. Al costat hi ha una finestra clàssica sense decoració. Al primer pis hi ha un finestral d'arc rebaixat amb sortida a un balcó simple i una altra finestra més petita que la de la planta baixa.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer de la Creu i carrer Raval, 25 (Santa Coloma de Farners)

L'Habitatge al carrer de la Creu i carrer Raval, 25 és una obra noucentista de Santa Coloma de Farners (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'edifici situat en el xamfrà del carrer Raval i el carrer de la Creu, és de planta baixa i pis amb coberta a dues vessants a laterals. La façana més llarga del carrer Raval té una porta i una finestra a peu de carrer i tres obertures amb balcó de barana de ferro forjat de formes ondulades al primer pis. L'altra façana presenta dues portes i dos balcons iguals als anteriors. Totes les obertures tenen un guardapols decoratiu senzill. El més característic és l'acabament del mur a la part superior amb una cornisa ondulada que amaga la coberta a dues aigües. El parament és arrebossat i pintat de color pedra, mentre que el sòcol, els marcs de les obertures, la cornisa i el ràfec, són de color groc. Es tracta d'un exemple de la interpretació més popular i elemental del corrent modernista.
# Habitatge al carrer de les Capelles, 31 (Tremp)

L'Habitatge al carrer de les Capelles, 31 és un edifici de Tremp (Pallars Jussà) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres situat al carrer Capelles. L'edifici consta d'una construcció de tres alçades, planta baixa i dos pisos. Destaca el programa decoratiu emplaçat en els guardapols i a l'emmarcament de les obertures que sembla haver-se aplicat posteriorment a la construcció de l'habitatge, que respon a unes línies més populars i sòbries.
Els guardapols coronen les obertures i es troben decorats amb relleus d'elements florals i màndorles que encerclen figures humanes i zoomòrfiques. Els límits de la façana apareixen definits per franges verticals de carreus esgrafiats sobre el revestiment.

## Referències

* 1 2
# Habitatge al carrer del Fossar, 13 (Rupit)

L'Habitatge al carrer del Fossar, 13 és una casa de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres, assentada damunt la pedra viva. Consta de planta baixa i tres pisos, el carener és paral·lel a la façana, orientada a migdia. Presenta un portal rectangular a la planta baixa, amb la data "1686", i una finestra, també rectangular, amb un sobrearc al damunt. Al primer pis hi ha dues finestres, la de la part de la dreta, més gran que l'altra, conserva l'antiga espiera. Al segon pis hi ha una altra finestra de les mateixes característiques i al tercer hi ha un balcó de fusta que s'abriga sota un ampli voladís. Al mur de llevant s'hi adossen altres cossos més baixos, en aquest mur hi ha una finestra gòtica molt motllurada i amb espiera a sota, i una altra finestra al damunt que fa espona al porxo de la casa del costat. És construïda en pedra.

## Història

La importància de les cases d'aquest carrer rau sobretot en la bellesa arquitectònica i la unitat dels edificis que la integren, tots ells construïts als segles xvii i XVIII i que han estat restaurats recentment amb molta fidelitat.
L'establiment de cavallers al Castell de Rupit als segles xii i xiii donaren un caire aristocràtic a la població, al segle xiv la demografia baixa considerablement. Al fogatge del segle xvi ja s'observa una certa recuperació i a partir del segle xvii comença a ser nucli important de població, ja que durant la guerra dels Segadors, al 1654, s'hi establiren molts francesos.

## Referències

* 1 2 3
# Alfabet lituà

L'alfabet lituà és l'alfabet derivat del llatí que es fa servir per escriure el lituà. Té 32 lletres.
| A | Ą | B | C | Č | D | E | Ę | Ė | F | G | H | I | Į | Y | J | K | L | M | N | O | P | R | S | Š | T | U | Ų | Ū | V | Z | Ž |
| a | ą | b | c | č | d | e | ę | ė | f | g | h | i | į | y | j | k | l | m | n | o | p | r | s | š | t | u | ų | ū | v | z | ž |
Els accents agut i greu així com els màcrons i les titlles poden ser emprats per marcar l'accent tònic i la llargària (vegeu Accentuació del lituà).

## Vocals

El lituà té 12 vocals escrites. A més de les lletres llatines estàndards, l'ogonek « ˛ » (del polonès 'petita cua'), anomenat nosinė en lituà, s'afegeix a les quatre vocals breus fonamentals del lituà (a, e, i, u):
* Ą ą
* Ę ę
* Į į
* Ų ų
Aquestes lletres es consideraven abans vocals nasals, però actualment la nasalitat s'ha perdut i ha passat a ser una simple llargària.
Es pot considerar, doncs, aquestes nasals històriques com vocals llargues recents, per oposició a les vocals llargues històriques: o, ė, y, ū. El į i el ų es confonen respectivament en la pronunciació amb les vocals llargues y i ū, mentre que el ą i el ę són diferents de les vocals llargues no nasals o i ė, més tancades.
| Majúscula | A | Ą | E | Ę | Ė | I | Į | Y | O | U | Ų | Ū |
| Minúscula | a | ą | e | ę | ė | i | į | y | o | u | ų | ū |
| IPA | ɐ ɐː | ɐː | æ æː | æː | eː | i | iː | iː | oː o | u | uː | uː |

## Consonants

El lituà fa servir 20 lletres de consonants de l'alfabet llatí:
| Majúscula | B | C | Č | D | F | G | H | J | K | L | M | N | P | R | S | Š | T | V | Z | Ž |
| Minúscula | b | c | č | d | f | g | h | j | k | l | m | n | p | r | s | š | t | v | z | ž |
| IPA | b | ts | tʃ | d | f | g | ɣ | j | k | l | m | n | p | r | s | ʃ | t | ʋ | z | ʒ |
Els dígrafs són també emprats però considerats com seqüències de dues lletres. El dígraf ch representa una fricativa velar sorda, mentre que les altres corresponen simplement a les lletres que les componen:
| Ch | Dz | Dž | Ie | Uo |
| ch | dz | dž | ie | uo |
# Hidrogen (desambiguació)

«Hidrogen» té aquests significats:
* L'hidrogen en forma d'element atòmic (H)
* L'hidrogen-1, l'isòtop més comú de l'hidrogen
* El dihidrogen en forma de compost químic (H₂)
* L'Ió hidrogen en forma d'ió (anió o catió)
* Al catió hidrogen, també anomenat protó (H$^+$), que en realitat només existeix com a catió oxoni (H₃O$^+$)

## Vegeu també

* Antihidrogen
* Economia de l'hidrogen; l'hidrogen utilitzat com a combustible substitut dels combustibles fòssils
   * Tecnologies d'hidrogen
   * Vehicle d'hidrogen
   * Hidrogenera, estació de servei que dispensa hidrogen com a combustible per a les piles de combustible
* Enllaç d'hidrogen
* Espectre de l'hidrogen
* Hidrogen líquid
Viccionari
# Exèrcit de Jordània

L'Exèrcit de Jordània és el branca terrestre de les Forces Armades de Jordània. Va ser creat en 1920, durant el Mandat Britànic de Transjordània. L'Exèrcit jordà va participar de combats contra Israel en 1948, 1956, 1967 i 1973. L'Exèrcit també va lluitar contra els sirians i l'OAP durant el Setembre Negre, en 1970.

## Vehicles
### Carros de combat

| Nom | Origen | Tipus | Unitats |
| Al Hussein | Regne Unit | Carro de combat | 402 |
| M60 Phoenix | Estats Units | Carro de combat | 182 |
| Khalid | Regne Unit | Carro de combat | 364 |
| M60A1 | Estats Units | Carro de combat | 82 |
| Tariq | Regne Unit | Carro de combat | 293 |

### Transports blindats de personal

| Nom | Origen | Tipus | Unitats |
| M113A2 | Estats Units | Transport blindat de personal | 1.300 |
| AIFV | Països Baixos | Transport blindat de personal | 213 |
| ACV-S | Turquia | Transport blindat de personal | 100 |
| FV103 Spartan | Regne Unit | Transport blindat de personal | 100 |

### Vehicles de comandament

| Nom | Origen | Tipus | Unitats | Foto |
| M577 | Estats Units | Vehicle de comandament | 300 | |

### Vehicle de combat d'infanteria

| Nom | Origen | Tipus | Unitats |
| AIFV | Països Baixos | Vehicle de combat d'infanteria | 233 |
| IFV Ratel | Unió sudafricana | Vehicle de combat d'infanteria | 341 |
| BMP-2 | Rússia | Vehicle de combat d'infanteria | 35 |

### Vehicles de reconeixement

| Nom | Origen | Tipus | Unitats | Foto |
| FV107 Scimitar | Regne Unit | Vehicle de reconeixement militar | 175 | |
| FV101 Scorpion | Regne Unit | Vehicle de reconeixement militar | 50 | |

### Artilleria

| Nom | Origen | Tipus | Unitats |
| M109A2 | Estats Units | Artilleria autopropulsada | 341 |
| M110A2 | Estats Units | Artilleria autopropulsada | 120 |
| M102A1 | Estats Units | Canó obús | 54 |
| M114 | Estats Units | Canó obús | 18 |
| HIMARS | Estats Units | Artilleria de coets | 12 |
| WM-120 MLRS | República Popular de la Xina | Artilleria de coets | 24 |
| AB-19 | Regne de Jordània | Artilleria de coets | 32 |

### Defensa antiaèria

| Nom | Origen | Tipus | Unitats |
| M163 Vulcan | Estats Units | Defensa Anti-Aèria Autopropulsada | 181 |
| PTRL | Alemanya | Defensa Anti-Aèria Autopropulsada | 60 |
| ZSU-23-4 Xilka | Rússia | Defensa Anti-Aèria Autopropulsada | 48 |
| 9K35 Strela 10 | Rússia | Míssil terra-aire | 50 |
| 9K33 Osa | Rússia | Míssil terra-aire | 48 |

## Referències

* ↑ www.globalsecurity.org/
# Ball dels Locos de l'Olleria

El Ball dels Locos de l’Olleria és una colla muixeranguera de l’Olleria (la Vall d’Albaida).
El Ball dels Locos de l’Olleria té un origen recent, basat en una tradició més antiga. El 1994, un grup de joves ollerians participaren en un taller de castells. Quan tornaren a l’Olleria descobriren que, fins al 1917, hi havia un ball de locos en què es feien torres humanes. Realitzaren una investigació preguntant a una dona major del poble, que va narrar-los els seus records. També trobaren un document amb un fragment de la lletra.
Amb la participació d’aquests joves, i amb altres del poble, formaren una colla per a recuperar el ball dels locos. La formació tècnica la facilitaren la Nova Muixeranga d’Algemesí i castellers de Mataró, per la qual cosa barrejaven tècniques diferents.
El Ball dels Locos es presentà en públic el 1996. Varen millorar la seua tècnica, alçant monuments de quatre pisos, com el pinet doble, i algunes figures de cinc.
El Ball dels Locos comença amb la realització de diverses figures per part de dues fileres de balladors que colpegen, entre ells, els seus bastons, anomenats “carxots”. Acabat el ball, els dos bàndols s'ajunten i formen un castell que culmina amb la realització, per part de l’enxaneta, de l’anomenada “figuereta”. Una vegada és dalt del tot, el darrer muixeranguer es posa cap per avall i va baixant de la torre en aquesta posició fins a arribar avall. Antigament, també era propi del “Ball dels Locos” beure d’una bóta de vi des de la part superior del castell, una volta aquest s'havia coronat.
La principal actuació dels Locos és per Santa Magdalena, però també actuen en altres poblacions.

## Referències

* 1 2 «El Ball dels "Locos"». [Consulta: 3 maig 2021].
* 1 2 3 Ajt. «Fiesta de la Magdalena 2020 en L’Olleria – Ajuntament de l'Olleria» (en espanyol europeu). [Consulta: 3 maig 2021].
* 1 2 Bofarull Solé, Joan. Les muixerangues valencianes, Setembre de 2016. ISBN 978-84-16505-34-0.
# Clorit

L'ió clorit és un oxoanió ClO₂$^−$. Un compost químic clorit conté aquest grup amb el clor en l'estat d'oxidació +3. Els clorits també són coneguts com a sals químiques de l'àcid clorós.

## Estats d'oxidació

El clor pot tenir estats d'oxidació de −1, +1, +3, +5, o +7 amb els seus corresponents anions Cl$^−$, ClO$^−$, ClO₂$^−$, ClO₃$^−$, o ClO₄$^−$, coneguts respectivament com a clorur, hipoclorit, clorit, clorat, i perclorat. Un estadi d'oxidació addicional de +4 es troba en el diòxid de clor ClO₂, el qual té la mateixa estructura que el clorit ClO₂$^−$ i el catió cloril (ClO₂$^+$).

## Alguns compostos clorits

* Clorit de sodi, NaClO₂
* Clorit de magnesi, Mg(ClO₂)₂

## Manufactura

L'àcid lliure, àcid clorós, HClO₂, només és estable a concentracions baixes. Com que no es pot concentrar no resulta un producte comercial, però la seva sal sòdica, clorit de sodi, NaClO₂ és estable i prou barata per ser comercial, les corresponents sals de metalls pesants es descomponen explosivament per la calor o el xoc. El clorit de sodi deriva indirectament del clorat de sodi, NaClO₃. Primer el gas explosiu i inestable diòxid de clor, ClO₂ es produeix per reducció del clorat de sodi en una òlució fortament àcida amb un agent reductor. H₂SO₄(aq) + NaClO₃(s) → NaHSO₄(aq) + HClO₃(aq) 3HClO₃(aq) → 2ClO₂(g) + HClO₄(aq) + H₂O(l)
El diòxid de clor aleshores es redueix amb peròxid d'hidrogen, H₂O₂ donant clorit de sodi (NaClO₂).
2ClO₂(g) + 2OH$^-$ → ClO₂$^-$(aq) + ClO₃$^-$(aq) + H₂O(l) ClO₃$^-$(aq) + H₂O₂(l) → ClO₂$^-$(aq) + H₂O(l) + O₂(g)

## Usos

La principal aplicació del clorit de sodi és la de generar diòxid de clor per blanquejar tèxtils, polpa i paper. Convertit en diòxid de clor es fa servir en algunes plantes de tractament d'aigua. En la Unió Europea l'ús del clorit de sodi està restringit. Des de 2006 també està prohibit l'ús com mol·lusquicida.el clorit de sodi, NaClO₂ es fa servir en solucions per a la neteja de lents de contacte.

## Seguretat

El clorit de sodi, com molts oxidants, ha d'estar protegit de la contaminació amb materials orgànics per evitar la formació de mescles explosives.

## Referències

* ↑ Commission Decision of 14 October 2008 concerning the non-inclusion of certain substances in Annex I, IA or IB to Directive 98/8/EC of the European Parliament and of the Council concerning the placing of biocidal products on the market (notified under document number C(2008) 5894)(Text with EEA relevance)(2008/809/EC)
* Chemistry of the Elements, N.N. Greenwood and A. Earnshaw, Pergamon Press, 1984.
* Kirk-Othmer Concise Encyclopedia of Chemistry, Martin Grayson, Editor, John Wiley & Sons, Inc., 1985
# Constel·lació de l'Indi

L'Indi (Indus) és una constel·lació de l'hemisferi sud. La regió que cobreix, prop del pol Sud celeste, és relativament pobra en estrelles i poques són visibles per l'ull nu.

## Vegeu també

* Gliese 902
* Llista d'estrelles de l'Indi