OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ludwig Carl Christian Koch

Ludwig Carl Christian Koch (8 de novembre de 1825 - 1 de novembre de 1908) va ser un entomòleg alemany especialitzat en aracnologia.
Va néixer en Ratisbona i va morir en Nuremberg, aAlemanya. Inicialment va estudiar la carrera de dret a Nuremberg però després va canviar a Medicina i Ciències. Des de 1850 va exercir com a metge en el districte de Wöhrd, a Nuremberg.
És considerat entre els quatre entomòlegs i aracnòlegs més influents de la segona meitat del segle xix. Va escriure nombrosos treballs sobre aranyes d'Europa, Sibèria i Austràlia. El seu treball va guanyar reputació mundial, arribant a anomenar-lo col·loquialment Spider Koch (Aranya Koch).
No ha de confondre's amb el seu pare Carl Ludwig Koch (1778–1857), un altre famós aracnòleg. El seu nom s'abreuja com a L.Koch en la descripció d'espècies, mentre que el seu pare és abreujat com a C.L.Koch.

## Obres

* Die Myriapodengattung Lithobius. J. L. Lotzbeck, Nuremberg 1862
* Die Arachniden-Familie der Drassiden. J. L. Lotzbeck, Nuremberg 1866
* Uebersichtliche Darstellung der europäischen Chernetiden (Pseudoscorpione). Bauer & Raspi, Nuremberg 1873
* Aegyptische und Abyssinische Arachniden (Aràcnids d'Egipte i Abissínia) Recollits pel senyor C. Jickeli. Bauer & Raspi, Nuremberg 1875
* Verzeichniss der in Tirol bis jetzt beobachteten Arachniden nebst Beschreibungen einiger neuen oder weniger bekannten Arten (Llistat dels aràcnids del Tirol i descripció d'alguna de les noves espècies oposades o menys conegudes). 1876
* Japanesische Arachniden und Myriapoden. (Miriàpodes i aràcnids del Japó). Amb dues taules (Vorgelegt in der Versammlung am 3. October 1877.) In: Verhandlungen der der k.-k. zoologisch-botanischen Gesellschaft in Wien, Jahrgang 1877, Band 27, W. Braumüller, Wien 1878, Seite 735-798 & Tafeln XV o. XVI.
* Arachniden aus Sibirien und Novaja Semlja recollides en l'expedició sueca de 1875. P.A. Norstedt & Söner, Estocolm 1879
* Die Arachniden Australiens (1871-1883), el seu principal estudi sobre les aranyes d'Austràlia, acabat per Eugen von Keyserling a causa que se li va produir una ceguesa (Worldcat)
* Cosmophasis micarioides L. Koch (dibujado por L. Koch 1880)
* Rhombonotus gracilis (dibujado por L. Koch, 1877)

## Referències

* ↑ Mayer, Lothar. «Koch, Carl Ludwig Christian, Dr. med.». A: Stadtlexikon Nürnberg. Nürnberg: W. Tümmels Verlag, 2000. ISBN 3-921590-69-8.
* ↑ Pierre Bonnet. Bibliographia araneorum, (1945) Les frères Doularoude (Toulouse).
# Raion de Gulbene

El raion de Gulbene és un dels raions en què es dividia Letònia fins a la reforma administrativa i territorial promulgada el 2009.

## Referències

* ↑ Pāvils, G. «District map of Latvia» (en anglès), 2009. [Consulta: 22 febrer 2025].
# Beketov (cràter)

Beketov és un petit cràter d'impacte de la Lluna que es troba a l'extrem nord de la Mare Tranquillitatis. Al sud es troba el cràter fantasma Jansen R, i situat al nord-est de Beketov al llarg de la vora de la mar lunar es troba el cràter Vitruvius.
* Localització de Beketov (centre a l'esquerra de la imatge)
* Vista obliqua panoràmica des de l'Apollo 15
Beketov va ser designat inicialment Jansen C abans de ser reanomenat per la UAI. El mateix cràter Jansen (inundat de lava) es troba al sud.

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Iniciativa Briggs

La Proposició 6, més coneguda com la Iniciativa Briggs, és un projecte de llei de Califòrnia sotmès a referèndum el 7 de novembre de 1978. Concebuda pel senador conservador John Briggs després de la victòria de la coalició homòfoba de la cantant Anita Bryant Save Our Children al Comtat de Miami-Dade, tenia com a objectiu prohibir als membres de la comunitat gai del món de l'ensenyament a més d'altres treballs.
La proposició 6 va ser combatuda especialment pel regidor gai de la ciutat de San Francisco , Harvey Milk, que es va convertir en el principal oponent de Briggs. El text també va ser rebutjat per alguns dels conservadors, inclòs l'ex governador republicà Ronald Reagan, que el veia com un projecte de llei lliberticida.
La Iniciativa Briggs va ser finalment rebutjada per 3.969.120 vots (58,4%) contra 2.823.293 (41,6%). Aquesta victòria per a la comunitat LGTB de Califòrnia va suposar el final de l'onada de referèndums locals destinats a abolir els textos que protegien els homosexuals de la discriminació.

## Resultat de la votació

La iniciativa va ser rebutjada el dia 7 de novembre de 1978. Fins i tot va acabar en un fracàs dins del reducte conservador del comtat d'Orange al qual John Briggs, en proposar la iniciativa, hi estava afiliat.

## A la cultura popular

La proposició 6 és la un dels temes centrals del film de 2008 Harvey Milk.
Constitueix també el títol del tercer episodi de la sèrie estatunidenca When We Rise que relata un part de la història relativa a l'emancipació del moviment LGBT.

## Vegeu també

* Secció 28, 2A

## Referències

* ↑ Secretary of State. Statement of Vote (en anglès). State of California, 1978.
* ↑ La proposition 6. Radio télévision suisse, gener-febrer 2020.

## Bibliografia

* Cleve Jones, with Jeff Dawson. Stitching a Revolution (en anglès), 2000. ISBN 0-06-251642-6.
* Harvey Milk. An Archive of Hope (includes three articles, two speeches, and a ballot argument written by Milk against the Briggs Initiative) (en anglès). University of California Press, 2013. ISBN 978-0-520-27548-5.
* (anglès) Harvey Milk (2012). The Harvey Milk Interviews: In His Own Words, Vince Emery Productions. ISBN 978-0-9725898-8-8 (Includes transcripts from three debates between Harvey Milk and John Briggs, and an interview with Milk about the Briggs Initiative.)
* Randy Shilts. The Mayor of Castro Street (en anglès). St. Martin's Press, 1982. ISBN 0-312-52330-0.
# Aleksandar Vučić

Aleksandar Vučić o Александар Вучић (Belgrad, 5 de març de 1970) és un advocat i polític serbi. És l'actual president de Sèrbia. Fou el Primer ministre de Sèrbia des del 2014 fins al 2017. També és el líder i president del Partit Progressista Serbi (SNS). Anteriorment, Vučić ha servit com a Ministre d'informació entre 1998 i l'any 2000, com a Ministre de Defensa entre 2012 i 2013, i com a Primer Vicepresident entre 2012 i 2014. A més de parlar serbi, Vučić és fluid en anglès, francès i rus. És casat i té dos fills.

## Biografia

Vučić va néixer en el si d'una família d'economistes. Va créixer a Novi Beograd, i posteriorment va estudiar secundària al gymnasium de Zemun. Va graduar-se en dret a la Universitat de Belgrad. Amb 22 anys es va unir al Partit Radical Serbi, on el 1993 fou triat a la seva Assemblea Nacional, i en les eleccions parlamentàries del mateix any. Ben aviat es convertiria en una de les figures destacades del partit. Entre 1998 ocuparia el càrrec de ministre d'informació, sota el govern de Mirko Marjanović. El 2008, però, es va unir amb Tomislav Nikolić, allistant-se al flamant nou Partit Progressista Serbi (SNS), on quatre anys després, el 2012, fou triat líder. El 2012 i 2013 seria nomenat ministre de Defensa.

### Primer ministre

A les eleccions legislatives sèrbies de 2014 una coalició liderada pel Partit Progressista Serbi (SNS) va aconseguir 158 dels 250 escons, convertint Vučić en Primer ministre de Sèrbia.
El 17 de gener de 2016, Vučić va demanar unes eleccions anticipades al·legant que Sèrbia "necessita quatre anys més d'estabilitat perquè estigui a punt per unir-se a la Unió Europea". Les eleccions es van celebrar simultàniament amb les eleccions provincials a Vojvodina i les eleccions locals a nivell nacional. La coalició liderada pel SNS de Vučić va conservar la seva majoria, guanyant 131 dels 250 escons.

### President de Sèrbia

En les eleccions presidencials sèrbies de 2017 fou nomenat President electe de Sèrbia.

## Referències

* ↑ «Порекло Александра Вучића» (en serbi). [Consulta: 29 març 2016].
* ↑ Marija Dukić. «Narod koji ima najkraće pamćenje na svetu Vučić priča o cenzuri medija» (en serbio). Arxivat de l'original el 2015-01-09. [Consulta: 29 març 2016].
* ↑ EFE/Snezana Stanojević. «Vucic gana las elecciones de Serbia con mayoría absoluta y los ultras vuelven al Parlamento». [Consulta: 16 maig 2016].
* ↑ «Majoria àmplia per als conservadors a les eleccions de Sèrbia i Vojvodina». Nationalia, 26-04-2016. [Consulta: 23 febrer 2025].
* ↑ Stanojevic, Snezana «Aleksandar Vucic se confirma como el auténtico» (en castellà). La Vanguardia, 03-04-2017.

## Enllaços externs

* Biografia per CIDOB Arxivat 2014-05-19 a Wayback Machine. (castellà)
# Steve Bronski

Steve Bronski (anglès: Steven Forrest) (Glasgow, 7 de febrer de 1960 - Soho, 7 de desembre de 2021 (<9 de desembre de 2021)) va ser un compositor escocès. Va ser el cofundador i teclista del grup Bronski Beat, conegut pel single Smalltown Boy i Why? A més de ser músic era conegut com a activista LGBTQ i era obertament gai des de ben jove.
Nascut a Castlemilk, Glasgow, Bronski va treballar en la seva joventut com a obrer. Va viure en un pis a Brixton, Londres durant el primer període de formació de Bronski Beat amb els seus companys músics. Més tard va fer d'ocupa amb el soci i company de banda Larry Steinbachek a Camberwell, Londres. Després de la ruptura de la banda, va viure molts anys a Tailàndia, així com a París, França, abans de tornar al Regne Unit.

## Referències

* ↑ Snapes, Laura «Steve Bronski: co-founder of Bronski Beat dies aged 61». The Guardian, 09-12-2021 [Consulta: 10 desembre 2021].
* ↑ «Bronski Beat founder Steve Bronski dies at 61». BBC News, 09-12-2021 [Consulta: 10 desembre 2021].
* ↑ «Bronski Beat founder Steve Bronski Dead at 61». Advocate.com, 09-12-2021 [Consulta: 10 desembre 2021].
* ↑ «The beginning of Bronski Beat». jimmysomerville.de.
* ↑ «Steve Bronski: co-founder of Bronski Beat dies aged 61». , 05-03-2019 [Consulta: 10 desembre 2021].
# Museu Stieglitz d'arts aplicades

El Museu Stieglitz d'arts aplicades (Stieglitz Museum of Decorative and Applied Arts) es troba entre els museus més significatius de Sant Petersburg, Rússia.
El projecte va tenir els seus inicis el 1878 quan el baró Alexander von Stieglitz (1814–84), un filantrop milionari, va donar fons per construir un museu en benefici dels estudiants de l’Escola Central de Disseny d’Enginyeria, que havia estat establert per ell anteriorment. El nou museu havia d’acollir la col·lecció privada de cristalleria, porcellana, tapissos, mobles i estufes de rajola de Stieglitz.
El primer director del museu, Maximilian Messmacher, va basar el seu disseny en un museu similar a Viena. Construït entre el 1885 i el 1896, l'edifici és un exemple del neorenaixement en el seu estil més contundent. La planta baixa amb finestres arquejades és molt rústica i la planta superior es va aixecar amb detalls ornamentals i estàtues. El vestíbul central està situat entre arcades italianitzades de dos pisos, mentre que els interiors d'altres salons s’estilen de manera que s'adapten als articles que s’hi exposen. Una sala amb el patró del palau Terem destaca particularment com "un opulent knockout", en paraules de Tom Masters of the Lonely Planet.
D’uns 30.000 objectes emmagatzemats al museu en el moment de la Revolució Russa de 1917, les autoritats comunistes van lliurar les peces més preuades al Museu de l'Hermitage. El museu Stieglitz va continuar sent una sucursal de l'Hermitage fins al 1926, quan va ser abolit, i es va restaurar tres anys després com a institució independent. Durant els anys soviètics, els luxosos interiors van caure en mal estat, amb un vestíbul utilitzat com a gimnàs, amb les parets pintades. No va ser fins a la caiguda de la Unió Soviètica que va començar una restauració lenta i minuciosa.

## Referències

* ↑ «Музей прикладного искусства». Arxivat de l'original el 2021-05-06. [Consulta: 8 juliol 2021].
# Luis Araquistáin

Luis Araquistáin Quevedo (Santander, 18 de juny de 1886 - Ginebra, 8 d'agost de 1959) va ser un escriptor i polític espanyol.

## Biografia

Membre des de la seva joventut del Partit Socialista Obrer Espanyol, va pertànyer al cercle de Francisco Largo Caballero i Tomás Meabe, a qui li unia una gran amistat. A les eleccions generals espanyoles de 1931 fou elegit diputat per Bilbao. El 1932 va ser ambaixador a Alemanya i al juliol de 1936, va ser nomenat ambaixador a França i es va encarregar de la compra d'armes per a abastir l'exèrcit republicà durant la Guerra Civil espanyola fins a maig de 1937.
Va ser director de les revistes Espanya, Claridad i Leviatán. El seu caràcter marcadament revolucionari a l'inici de la guerra es va anar temperant cap a un socialisme més europeu en el qual arriba a afirmar la necessitat d'un gran pacte després de la guerra entre els demòcrates, monàrquics i republicans, per a fer una transició pacífica del franquisme a la democràcia. Això li comportarà l'enemistat d'alguns però li obrirà les portes als membres moderats del PSOE. Es va exiliar a Gran Bretanya i a Suïssa després de la guerra, on va morir el 1959.

## Assajos

   * El arca de Noé, 1926.
   * El ocaso de un régimen, 1930.
   * La guerra desde Londres, 1942.
   * El krausismo en España, editado por vez primera el 1960.
   * El pensamiento español contemporáneo, 1962.
   * La revolución mejicana : sus orígenes, sus hombres, su obra, 1930.
   * Sobre la guerra civil y la emigración, publicat recentment a Madrid, 1983. ISBN 84-239-2116-6 amb introducció de Javier Tusell.

## Referències

* ↑ Fitxa al Congrés dels Diputats

## Bibliografia especialitzada

* Luis Araquistáin y el socialismo español en el exilio (1939-1959), Madrid 2002. ISBN 8470309676.
* Zuzagoitia, Julián, Guerra y vicisitudes de los españoles, Crítica, Barcelona, 1977.
# Raion de Liepaja

El raion de Liepaja (letó Liepājas rajons) és un dels nous raions en els quals es dividia administrativament Letònia abans de la reforma territorial administrativa de l'any 2009. Estava situat a la regió històrica de Curlàndia.

## Referències

* ↑ Pāvils, G. «District map of Latvia» (en anglès), 2009. [Consulta: 22 febrer 2025].
# Gran Premi d'Europa del 1997

El Gran Premi d'Europa de la temporada 1997 va ser disputat al circuit de Xerès el 26 d'octubre del 1997.

## Resultats de la cursa

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 9 | Mika Häkkinen | McLaren - Mercedes | 69 | 1h 38' 58. 2 | 5 | 10 |
| 2 | 10 | David Coulthard | McLaren - Mercedes | 69 | + 1.654 s | 6 | 6 |
| 3 | 3 | Jacques Villeneuve | Williams - Renault | 69 | + 1.803 s | 1 | 4 |
| 4 | 8 | Gerhard Berger | Benetton-Renault | 69 | + 1.919 s | 8 | 3 |
| 5 | 6 | Eddie Irvine | Ferrari | 69 | + 3.789 s | 7 | 2 |
| 6 | 4 | Heinz-Harald Frentzen | Williams - Renault | 69 | + 4.537 s | 3 | 1 |
| 7 | 14 | Olivier Panis | Prost - Mugen - Honda | 69 | + 1' 07.145 min. | 9 | |
| 8 | 16 | Johnny Herbert | Sauber - Petronas | 69 | + 01' 13.0 min. | 14 | |
| 9 | 23 | Jan Magnussen | Stewart - Ford | 69 | + 1' 17.487 min. | 11 | |
| 10 | 15 | Shinji Nakano | Prost - Mugen - Honda | 69 | + 1' 18.215 min. | 15 | |
| 11 | 12 | Giancarlo Fisichella | Jordan - Peugeot | 68 | + 1 Volta | 17 | |
| 12 | 19 | Mika Salo | Tyrrell - Ford | 68 | + 1 Volta | 21 | |
| 13 | 7 | Jean Alesi | Benetton - Renault | 68 | + 1 Volta | 10 | |
| 14 | 17 | Norberto Fontana | Sauber - Petronas | 68 | + 1 Volta | 18 | |
| 15 | 21 | Tarso Marques | Minardi - Hart | 68 | + 1 Volta | 20 | |
| 16 | 18 | Jos Verstappen | Tyrrell - Ford | 68 | + 1 Volta | 22 | |
| 17 | 20 | Ukyo Katayama | Minardi - Hart | 68 | + 1 Volta | 19 | |
| Ret | 5 | Michael Schumacher | Ferrari | 47 | Col·lisió | 2 | |
| Ret | 1 | Damon Hill | Arrows - Yamaha | 47 | Caixa canvi | 4 | |
| Ret | 11 | Ralf Schumacher | Jordan - Peugeot | 44 | Pèrdua de aigua | 16 | |
| Ret | 22 | Rubens Barrichello | Stewart - Ford | 30 | Caixa canvi | 12 | |
| Ret | 2 | Pedro Diniz | Arrows - Yamaha | 11 | Accident | 13 | |

## Altres

* Pole: Jacques Villeneuve 1' 21. 072
* Volta ràpida: Heinz-Harald Frentzen 1' 23. 135 (a la volta 30)

## Referències

* «La web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-10-29. [Consulta: 26 març 2010].
# Braquiolària

Una braquiolària és la segona etapa del desenvolupament larvari en moltes estrelles de mar que segueix la bipinnària. Els brachiolaria tenen simetria bilateral, a diferència de les estrelles de mar adultes, que tenen una simetria pentaradial. Les estrelles de mar de l'ordre paxil·lòsid (Astropecten i Asterina) no tenen estadi braquiolaria', i la bipinnària es desenvolupa directament en un adult.
La braquiolària es desenvolupa a partir de la larva bipinnària quan aquesta última li creixen tres braços curts a la part inferior del seu extrem anterior. Aquests braços porten cèl·lules enganxoses a la punta i envolten una ventosa adhesiva. La larva aviat s'enfonsa cap al fons, enganxant-se al substrat, primer amb les puntes dels braços, i després amb la ventosa. Un cop ancorada, comença la metamorfosi en la forma adulta.
* Els tres estats larvaris de les estrelles de mar: scaphularia, bipinnaria i brachiolaria
* Larva braquiolària en estat avançat d'Asterias sp. des de baix, extrem anterior a la part superior. Del llibre Kunstformen der Natur (1904) d'Ernst Haeckel
* Larva braquiolària d'Acanthaster planci en estat primitiu
* Larva braquiolària d'Acanthaster planci en estat avançat
Les estrelles de mar adultes desenvolupen només la part posterior de la larva, lluny de la ventosa. És a partir d'aquesta part que els braços de l'adult creixen, amb els braços larvaris que finalment degeneren i desapareixen. El sistema digestiu de la larva també degenera i es reconstrueix gairebé del tot. Es forma una nova boca a la part esquerra del cos, que amb el temps es converteix en la superfície inferior (oral) de l'adult. De la mateixa manera, es forma un nou anus a la part dreta, que es converteix en la superfície superior (aboral).
El celoma (cavitat corporal), es divideix en tres cambres en la larva, dues de les quals formen el sistema hidrovascular, mentre que l'altra queda com la cavitat del cos adult. Quan els peus de tub es desenvolupen a partir del sistema hidrovascular, la larva s'allibera de la part inferior. Al voltant del mateix temps, es comença a desenvolupar l'esquelet, inicialment en un anell al voltant de l'anus; en aquest moment la larva s'ha desenvolupat per a un adult, tot i que continuarà creixent uns anys abans d'arribar a la maduresa sexual.

## Referències

* Barnes, Robert D. Invertebrate Zoology (en anglès). Philadelphia, PA: Holt-Saunders International, 1982, p. 945–947. ISBN 0-03-056747-5.
# Trapps del Dècan

Els trapps del Dècan són una gran província ígnia situada a l'altiplà del Dècan de la part central oest de l'Índia entre les latituds 17–24N i longituds 73–74E i una de les manifestacions volcàniques més grans del món. Estan formades per múltiples capes de basalt que en conjunt fan més de 2.000 metres de gruix i cobreixen una superfície de 500.000 km² amb un volum de 51.2000 km3. El terme 'trapp', usat en geologia per formacions de roca com aquestes deriva de la paraula de l'idioma suec per designar les escales ("trappa") i fa referència als turons esgraonats del paisatge de la regió.
Els trapps del Dècan es van formar entre 60 i 68 milions d'anys enrere, al final del Cretaci. Hi va haver erupcions durant uns 30.000 anys en total. Per erosió s'ha reduït la superfície originalment coberta per la lava.
L'alliberament de gasos volcànics, particularment diòxid de sofre durant la formació dels trapps va contribuir al canvi climàtic del període. Les dades apunten a una reducció de 2 °C en la temperatura i això es confirma per l'extinció en massa de 17 famílies per cada milió d'anys, 15 més famílies per milió d'anys que la mitjana. Junt amb els efectes de l'asteroide de Chicxulub va causar l'extinció d'animals com els dinosaures no aviaris.

## Referències

* ↑ Trap at dictionmary.com
* ↑ Sheth, Hetu C. "The Deccan Beyond the Plume Hypothesis." MantlePlumes.org, 2006.
* ↑ "India's Smoking Gun: Dino-killing Eruptions." ScienceDaily, 10 August 2005.
* ↑ Royer, D. L., Berner, R. A., Montañez, I. P., Tabor, N. J., Beerling, D. J., 2004, "CO₂ as a primary driver of Phanerozoic climate", GSA Today, v. 14, pp.4-10, ISSN 1052-5173
* ↑ Futuyma, D. J., 1998, Evolutionary Biology, Sinauer Ass.
* ↑ Choi, Charles Q. ""Double Trouble: What Really Killed the Dinosaurs." LiveScience.com, 12 November 2007.

## Enllaços externs

* «Animated simulation by the Geodynamics group at the Geological Survey of Norway illustrating the Indian plate moving through the Indian Ocean». Arxivat de l'original el 2011-07-23. [Consulta: 1r juliol 2020].
# Neil Nugent

Neil Nugent (6 de desembre de 1926 - 12 d'abril de 2018) va ser un jugador d'hoquei sobre herba britànic que va competir durant la dècada de 1950.
El 1952 va prendre part en els Jocs Olímpics de Hèlsinki, on guanyà la medalla de bronze en la competició d'hoquei sobre herba.
Posteriorment, el 1953, es va incorporar a la Royal Air Force.

## Referències

* ↑ «NUGENT - Deaths Announcements - Telegraph Announcements». announcements.telegraph.co.uk. [Consulta: 5 novembre 2018].
* 1 2 «Olympedia – Neil Nugent». [Consulta: 22 febrer 2025].