# Sofia Coppola

Sofia Carmina Coppola (Nova York, 14 de maig de 1971) és una directora de cinema, guionista, productora i dissenyadora de moda estatunidenca.
És filla del director i productor Francis Ford Coppola i de l'artista i documentalista Eleanor Coppola, amb qui té ascendència irlandesa, anglesa i italiana, i tia de la també directora Gia Coppola. És neboda de l'actriu Talia Shire i cosina de l'actor Nicolas Cage. Va estar casada amb el cienasta Spike Jonze des del 26 de juny de 1999 fins al 5 de desembre de 2003.

## Carrera

La carrera cinematogràfica de Sofia Coppola va començar de molt jove, ja que essent un nadó va aparèixer a la pel·lícula El padrí. A més ha aparegut en diverses pel·lícules del seu pare. El seu paper més conegut va ser el de Mary Corleone a El padrí III (1990), en un paper que estava pensat inicialment per a Winona Ryder, però que una malaltia li va impedir d'interpretar. Aquesta interpretació va rebre moltes crítiques i va acabar amb la carrera interpretativa de Sofia (encara que posteriorment va fer petites aparicions en les pel·lícules Inside Monkey Zetterland (1992) i Star Wars Episodi I: L'Amenaça Fantasma (1999).
Coppola és coneguda per la seva carrera com a directora. La seva primera experiència darrere de la càmera va ser amb el curtmetratge Lick the Star (1998). El seu reconeixement a nivell mundial arribaria amb les pel·lícules The Virgin Suicides (1999) i l'oscaritzada Lost in Translation (2003).
Posteriorment, va realitzar Maria Antonieta (2006), adaptació de la biografia de l'última reina de França escrita per la historiadora britànica Antonia Fraser. L'actriu Kirsten Dunst hi interpreta el paper de reina, i l'actor Jason Schwartzman (cosí de la directora) el paper de Lluís XVI.

## Premis i reconeixements

Amb Lost in Translation (2003) va guanyar el premi Oscar de 2004 al millor guió original (a més d'obtenir tres nominacions més, entre les quals la de millor pel·lícula) i tres premis Globus d'Or, incloent-hi el de millor pel·lícula en la categoria de comèdia o musical. A més, va aconseguir una nominació als Oscars en la categoria de Millor direcció, que la va convertir en la tercera dona a ser nominada en aquesta categoria i la primera estatunidenca.
Amb Somewhere (2010) va guanyar el Lleó d'Or al Festival Internacional de Cinema de Venècia.
Al 70è Festival Internacional de Cinema de Canes, celebrat al 2017, Coppola va guanyar el Premi a la millor direcció amb The Beguiled.

## Filmografia
### Directora

* 1998 - Lick the Star
* 1999 - The Virgin Suicides
* 2003 - Lost in Translation
* 2006 - Maria Antonieta
* 2010 - Somewhere
* 2013 - The Bling Ring
* 2015 - A Very Murray Christmas
* 2017 - The Beguiled
* 2020 - On the Rocks
* 2023 - Priscilla
* 2024 - The Custom of the Country

### Actriu

* 1972 - El Padrí (The Godfather)
* 1974 - El Padrí II (The Godfather: Part II)
* 1983 - Rebels (The Outsiders)
* 1986 - Peggy Sue es va casar (Peggy Sue Got Married)
* 1987 - Anna
* 1990 - El Padrí III (The Godfather: Part III)
* 1999 - Star Wars Episodi I: L'Amenaça Fantasma (Star Wars Episode I: The Phantom Menace)
* 2001 - CQ

## Llibres

* Coppola, Sofia (2023). Sofia Coppola Archive: 1999-2023. London: Mack. ISBN 978-1-915743-13-8. OCLC 1396453281.
Publicat l'1 de novembre de 2023. L'arxiu de Sofia Coppola és una col·lecció personal amb contingut, guions, fotografies i desenvolupament darrere de cada pel·lícula. Inclou contingut de les vuit de les seves pel·lícules The Virgin Suicides (1999), Lost in Translation (2003), The Beguiled (2017) i Priscilla (2023). El llibre té un total de 488 pàgines. L'arxiu és editat i anotat personalment per la mateixa Coppola.

## Crítica i Recepció

Coppola ha rebut crítiques massives al llarg de la seva carrera a causa de la importància històrica de la seva família a Hollywood. Ha treballat dur per establir-se com a cineasta per dret propi. Aquest moment es va consolidar amb el seu primer llargmetratge The Virgin Suicides quan el seu pare no la va ajudar a aconseguir els drets de la història. Les ressenyes de les obres de Coppola sovint incloïen "llenguatge implícit i de gènere" que soscava el cos dels arguments de la crítica, tal com va argumentar Todd Kennedy en el seu article per a Film Criticism titulat "Off with Hollywood's Head: Sofia Coppola as Feminine Autor". Kennedy cita múltiples ressenyes del treball de Coppola que es basen en acusacions del seu treball com a "massa dolç" i feixuc; Acusacions que "Coppola 1) com a dona, només té la capacitat de fer pel·lícules a causa del seu privilegi econòmic, 2) només té el talent que posseeix gràcies al seu totpoderós director/pare, i 3) perquè les seves pel·lícules són femenines, només poden produir pel·lícules boniques que "manquen de profunditat"".

## Temes i estil

Les pel·lícules de Coppola sovint tracten temes de la solitud, la riquesa, els privilegis, l'aïllament, la joventut, la feminitat i l'adolescència a Amèrica. A més, les seves pel·lícules se centren particularment en la dona/infantesa occidental blanca, com ho demostren la majoria dels protagonistes de les seves obres. Les seves obres utilitzen la "mirada femenina" i demostren un coneixement de la teoria del cinema feminista, com ara "Visual Pleasure and Narrative Cinema" de Laura Mulvey; la seva obra interactua amb aquests textos teòrics, ja que sovint utilitza el "plaer visual" en un manera que respon als textos de Mulvey i l'arrela subvertint la mirada masculina en la mirada femenina.

## Enllaços externs

* IMDB: Sofia Coppola
* TMDB: Sofia Coppola
* AllMovie: Sofia Coppola

## Referències

* ↑ Salvà, Nando. «L'afonia incurable de Sofia Coppola», 24-05-2017. [Consulta: 24 gener 2020].
* 1 2 Blumberg, Naomi. «Sofia Coppola» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 8 març 2021].
* ↑ «El 'efecto María Antonieta' sacude París». El País [Madrid], 04-06-2006. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «Sofia Coppola guanya el premi a la millor pel·lícula amb 'Somewhere'», 11-09-2010. [Consulta: 24 gener 2020].
* ↑ Merino, Imma. «Premi a la banalitat», 29-05-2017. [Consulta: 24 gener 2020].
* ↑ «'A Very Murray Christmas': Miley Cyrus canta 'Silent Night' en Netflix». Fotogramas, 02-12-2015. [Consulta: 24 gener 2020].
* ↑ «Les seductores de Sofia Coppola», 23-08-2018. [Consulta: 24 gener 2020].
* ↑ Aller, María. «Sofia Coppola y Bill Murray, juntos en una película 15 años después de 'Lost in Translation'», 16-01-2019. [Consulta: 24 gener 2020].
* ↑ «Sofia Coppola Will Release Her First Book This Fall Alongside Her New Film Priscilla» (en anglès americà). IMDb. [Consulta: 4 desembre 2023].
* ↑ «A First Look at Sofia Coppola's Deeply Personal New Book» (en anglès americà). Vogue, 22-05-2023. [Consulta: 4 desembre 2023].
* ↑ «Revisited: Sofia Coppola» (en anglès americà), 26-10-2017. [Consulta: 30 desembre 2021].
* 1 2 Kennedy, Todd «Off with Hollywood's Head: Sofia Coppola as Feminine Auteur». Film Criticism, 35, 1, 2010, pàg. 37–59. ISSN: 0163-5069.
Premis de Sofia Coppola :
Oscar al millor guió original1940–1975
Preston Sturges (1940)
Herman J. Mankiewicz i Orson Welles (1941)
Michael Kanin i Ring Lardner Jr. (1942)
Norman Krasna (1943)
Lamar Trotti (1944)
Richard Schweizer (1945)
Muriel Box i Sydney Box (1946)
Sidney Sheldon (1947)
No concedit (1948)
Robert Pirosh (1949)
Charles Brackett, D. M. Marshman Jr., i Billy Wilder (1950)
Alan Jay Lerner (1951)
T. E. B. Clarke (1952)
Charles Brackett, Richard L. Breen, i Walter Reisch (1953)
Budd Schulberg (1954)
Sonya Levien i William Ludwig (1955)
Albert Lamorisse (1956)
George Wells (1957)
Nathan E. Douglas i Harold Jacob Smith (1958)
Clarence Greene, Maurice Richlin, Russell Rouse, i Stanley Shapiro (1959)
I. A. L. Diamond i Billy Wilder (1960)
William Inge (1961)
Ennio de Concini, Pietro Germi, i Alfredo Giannetti (1962)
James Webb (1963)
S. H. Barnett, Peter Stone i Frank Tarloff (1964)
Frederic Raphael (1965)
Claude Lelouch i Pierre Uytterhoeven (1966)
William Rose (1967)
Mel Brooks (1968)
William Goldman (1969)
Francis Ford Coppola i Edmund H. North (1970)
Paddy Chayefsky (1971)
Jeremy Larner (1972)
David S. Ward (1973)
Robert Towne (1974)
Frank Pierson (1975)
1976–2000
Paddy Chayefsky (1976)
Woody Allen i Marshall Brickman (1977)
Robert C. Jones, Waldo Salt, i Nancy Dowd (1978)
Steve Tesich (1979)
Bo Goldman (1980)
Colin Welland (1981)
John Briley (1982)
Horton Foote (1983)
Robert Benton (1984)
William Kelley, Pamela Wallace, i Earl W. Wallace (1985)
Woody Allen (1986)
John Patrick Shanley (1987)
Ronald Bass i Barry Morrow (1988)
Tom Schulman (1989)
Bruce Joel Rubin (1990)
Callie Khouri (1991)
Neil Jordan (1992)
Jane Campion (1993)
Quentin Tarantino i Roger Avary (1994)
Christopher McQuarrie (1995)
Joel Coen i Ethan Coen (1996)
Ben Affleck i Matt Damon (1997)
Marc Norman i Tom Stoppard (1998)
Alan Ball (1999)
Cameron Crowe (2000)
2001–present
Julian Fellowes (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Sofia Coppola (2003)
Pierre Bismuth, Michel Gondry i Charlie Kaufman (2004)
Paul Haggis i Bobby Moresco (2005)
Michael Arndt (2006)
Diablo Cody (2007)
Dustin Lance Black (2008)
Mark Boal (2009)
David Seidler (2010)
Woody Allen (2011)
Quentin Tarantino (2012)
Spike Jonze (2013)
Alejandro G. Iñárritu, Nicolás Giacobone, Alexander Dinelaris Jr., i Armando Bo (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Kenneth Lonergan (2016)
Jordan Peele (2017)
Nick Vallelonga, Brian Currie i Peter Farrelly (2018)
Bong Joon-ho i Han Jin-won (2019)
Emerald Fennell (2020)
Kenneth Branagh (2021)
Daniel Kwan i Daniel Scheinert (2022)
Justine Triet i Arthur Harari (2023)
Globus d'Or al millor guió1965–1975
Robert Bolt (1965)
Robert Bolt (1966)
Stirling Silliphant (1967)
Stirling Silliphant (1968)
Bridget Boland, John Hale i Richard Sokolove (1969)
Erich Segal (1970)
Paddy Chayefsky (1971)
Francis Ford Coppola i Mario Puzo (1972)
William Peter Blatty (1973)
Robert Towne (1974)
Bo Goldman i Lawrence Hauben (1975)
1976–2000
Paddy Chayefsky (1976)
Neil Simon (1977)
Oliver Stone (1978)
Robert Benton (1979)
William Peter Blatty (1980)
Ernest Thompson (1981)
John Briley (1982)
James L. Brooks (1983)
Peter Shaffer (1984)
Woody Allen (1985)
Robert Bolt (1986)
Bernardo Bertolucci, Mark Peploe, i Enzo Ungari (1987)
Naomi Foner (1988)
Oliver Stone i Ron Kovic (1989)
Michael Blake (1990)
Callie Khouri (1991)
Bo Goldman (1992)
Steven Zaillian (1993)
Quentin Tarantino (1994)
Emma Thompson (1995)
Scott Alexander i Larry Karaszewski (1996)
Ben Affleck i Matt Damon (1997)
Marc Norman i Tom Stoppard (1998)
Alan Ball (1999)
2001–present
Stephen Gaghan (2000)
Akiva Goldsman (2001)
Alexander Payne i Jim Taylor (2002)
Sofia Coppola (2003)
Alexander Payne i Jim Taylor (2004)
Larry McMurtry i Diana Ossana (2005)
Peter Morgan (2006)
Joel Coen i Ethan Coen (2007)
Simon Beaufoy (2008)
Jason Reitman i Sheldon Turner (2009)
Aaron Sorkin (2010)
Woody Allen (2011)
Quentin Tarantino (2012)
Spike Jonze (2013)
Alejandro G. Iñárritu, Nicolás Giacobone, Alexander Dinelaris Jr., i Armando Bó Jr (2014)
Aaron Sorkin (2015)
Damien Chazelle (2016)
Martin McDonagh (2017)
Brian Hayes Currie, Peter Farrelly, i Nick Vallelonga (2018)
Quentin Tarantino (2019)
Aaron Sorkin (2020)
Kenneth Branagh (2021)
Martin McDonagh (2022)
Justine Triet i Arthur Harari (2023)
Independent Spirit al millor director1980s
Joel Coen / Martin Scorsese (1985)
Oliver Stone (1986)
John Huston (1987)
Ramón Menéndez (1988)
Steven Soderbergh (1989)
1990s
Charles Burnett (1990)
Martha Coolidge (1991)
Carl Franklin (1992)
Robert Altman (1993)
Quentin Tarantino (1994)
Mike Figgis (1995)
Joel Coen (1996)
Robert Duvall (1997)
Wes Anderson (1998)
Alexander Payne (1999)
2000s
Ang Lee (2000)
Christopher Nolan (2001)
Todd Haynes (2002)
Sofia Coppola (2003)
Alexander Payne (2004)
Ang Lee (2005)
Jonathan Dayton i Valerie Faris (2006)
Julian Schnabel (2007)
Tom McCarthy (2008)
Lee Daniels (2009)
2010s
Darren Aronofsky (2010)
Michel Hazanavicius (2011)
David O. Russell (2012)
Steve McQueen (2013)
Richard Linklater (2014)
Tom McCarthy (2015)
Barry Jenkins (2016)
Jordan Peele (2017)
Barry Jenkins (2018)
Gemans Safdie (2019)
2020s
Chloé Zhao (2020)
Maggie Gyllenhaal (2021)
Daniel Kwan i Daniel Scheinert (2022)
Independent Spirit al millor guió
Horton Foote (1985)
Oliver Stone (1986)
Neal Jimenez (1987)
Ramón Menéndez i Tom Musca (1988)
Gus Van Sant i Daniel Yost (1989)
Charles Burnett (1990)
Gus Van Sant (1991)
Neal Jimenez (1992)
Robert Altman i Frank Barhydt (1993)
Quentin Tarantino i Roger Avary (1994)
Christopher McQuarrie (1995)
Joel Coen i Ethan Coen (1996)
Kevin Smith (1997)
Don Roos (1998)
Alexander Payne i Jim Taylor (1999)
Kenneth Lonergan (2000)
Christopher Nolan (2001)
Mike White (2002)
Sofia Coppola (2003)
Alexander Payne i Jim Taylor (2004)
Dan Futterman (2005)
Jason Reitman (2006)
Tamara Jenkins (2007)
Woody Allen (2008)
Scott Neustadter i Michael H. Weber (2009)
Stuart Blumberg i Lisa Cholodenko (2010)
Alexander Payne, Jim Rash, i Nat Faxon (2011)
David O. Russell (2012)
John Ridley (2013)
Dan Gilroy (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Barry Jenkins i Tarell Alvin McCraney (2016)
Greta Gerwig (2017)
Nicole Holofcener i Jeff Whitty (2018)
Noah Baumbach (2019)
Emerald Fennell (2020)
Maggie Gyllenhaal (2021)
Daniel Kwan i Daniel Scheinert (2022)
Cord Jefferson (2023)
Premi del New York Film Critics Circle al millor director1935–1950
John Ford (1935)
Rouben Mamoulian (1936)
Gregory La Cava (1937)
Alfred Hitchcock (1938)
John Ford (1939)
John Ford (1940)
John Ford (1941)
John Farrow (1942)
George Stevens (1943)
Leo McCarey (1944)
Billy Wilder (1945)
William Wyler (1946)
Elia Kazan (1947)
John Huston (1948)
Carol Reed (1949)
Joseph L. Mankiewicz (1950)
1951–1975
Elia Kazan (1951)
Fred Zinnemann (1952)
Fred Zinnemann (1953)
Elia Kazan (1954)
David Lean (1955)
John Huston (1956)
David Lean (1957)
Stanley Kramer (1958)
Fred Zinnemann (1959)
Jack Cardiff / Billy Wilder (1960)
Robert Rossen (1961)
No concedit (1962)
Tony Richardson (1963)
Stanley Kubrick (1964)
John Schlesinger (1965)
Fred Zinnemann (1966)
Mike Nichols (1967)
Paul Newman (1968)
Costa-Gavras (1969)
Bob Rafelson (1970)
Stanley Kubrick (1971)
Ingmar Bergman (1972)
François Truffaut (1973)
Federico Fellini (1974)
Robert Altman (1975)
1976–2000
Alan J. Pakula (1976)
Woody Allen (1977)
Terrence Malick (1978)
Woody Allen (1979)
Jonathan Demme (1980)
Sidney Lumet (1981)
Sydney Pollack (1982)
Ingmar Bergman (1983)
David Lean (1984)
John Huston (1985)
Woody Allen (1986)
James L. Brooks (1987)
Chris Menges (1988)
Paul Mazursky (1989)
Martin Scorsese (1990)
Jonathan Demme (1991)
Robert Altman (1992)
Jane Campion (1993)
Quentin Tarantino (1994)
Ang Lee (1995)
Lars von Trier (1996)
Curtis Hanson (1997)
Terrence Malick (1998)
Mike Leigh (1999)
Steven Soderbergh (2000)
2001–present
Robert Altman (2001)
Todd Haynes (2002)
Sofia Coppola (2003)
Clint Eastwood (2004)
Ang Lee (2005)
Martin Scorsese (2006)
Joel Coen i Ethan Coen (2007)
Mike Leigh (2008)
Kathryn Bigelow (2009)
David Fincher (2010)
Michel Hazanavicius (2011)
Kathryn Bigelow (2012)
Steve McQueen (2013)
Richard Linklater (2014)
Todd Haynes (2015)
Barry Jenkins (2016)
Sean Baker (2017)
Alfonso Cuarón (2018)
Joshua Safdie i Benjamin Safdie (2019)
Chloé Zhao (2020)
Jane Campion (2021)
Premi a la millor direcció del Festival de Canes 1946–1975
René Clément (1946)
René Clément (1949)
Luis Buñuel (1951)
Christian-Jaque (1952)
Jules Dassin / Serguei Vassiliev (1955)
Serguei Iutkevitx (1956)
Robert Bresson (1957)
Ingmar Bergman (1958)
François Truffaut (1959)
Iúlia Sólntseva (1961)
Liviu Ciulei (1965)
Serguei Iutkevitx (1966)
Ferenc Kósa (1967)
Vojtěch Jasný / Glauber Rocha (1969)
John Boorman (1970)
Miklós Jancsó (1972)
Michel Brault / Costa-Gavras (1975)
1976–2000
Ettore Scola (1976)
Nagisa Oshima (1978)
Terrence Malick (1979)
Werner Herzog (1982)
Robert Bresson / Andrei Tarkovski (1983)
Bertrand Tavernier (1984)
André Téchiné (1985)
Martin Scorsese (1986)
Wim Wenders (1987)
Fernando Solanas (1988)
Emir Kusturica (1989)
Pavel Lungin (1990)
Joel Coen (1991)
Robert Altman (1992)
Mike Leigh (1993)
Nanni Moretti (1994)
Mathieu Kassovitz (1995)
Joel Coen (1996)
Wong Kar-wai (1997)
John Boorman (1998)
Pedro Almodóvar (1999)
Edward Yang (2000)
2001–present
Joel Coen / David Lynch (2001)
Paul Thomas Anderson / Im Kwon-taek (2002)
Gus Van Sant (2003)
Tony Gatlif (2004)
Michael Haneke (2005)
Alejandro González Iñárritu (2006)
Julian Schnabel (2007)
Nuri Bilge Ceylan (2008)
Brillante Mendoza (2009)
Mathieu Amalric (2010)
Nicolas Winding Refn (2011)
Carlos Reygadas (2012)
Amat Escalante (2013)
Bennett Miller (2014)
Hou Hsiao-hsien (2015)
Olivier Assayas / Cristian Mungiu (2016)
Sofia Coppola (2017)
Paweł Pawlikowski (2018)
Germans Dardenne (2019)
Leos Carax (2021)
Park Chan-wook (2022)
Trần Anh Hùng (2023)
Miguel Gomes (2024)
Premis Satellite al millor guió original1990s
John Sayles / Scott Alexander i Larry Karaszewski (1996)
Matt Damon i Ben Affleck (1997)
Gary Ross (1998)
M. Night Shyamalan (1999)
2000s
Kenneth Lonergan (2000)
Milo Addica i Will Rokos (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Sofia Coppola (2003)
James L. White (2004)
George Clooney i Grant Heslov (2005)
Peter Morgan (2006)
Diablo Cody (2007)
Tom McCarthy (2008)
Scott Neustadter i Michael H. Weber (2009)
2010s
David Seidler (2010)
Terrence Malick (2011)
Mark Boal (2012)
Eric Warren Singer i David O. Russell (2013)
Dan Gilroy (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Barry Jenkins (2016)
Martin McDonagh (2017)
Alfonso Cuarón (2018)
Noah Baumbach (2019)
2020s
Emerald Fennell (2020)
Kenneth Branagh (2021)
Martin McDonagh (2022)
Premi del Cercle de Crítics de Cinema de Florida al millor guióGuió (1996–2009)
Joel Coen i Ethan Coen (1996)
Curtis Hanson i Brian Helgeland (1997)
Marc Norman i Tom Stoppard (1998)
Alexander Payne i Jim Taylor (1999)
David Mamet (2000)
Christopher Nolan (2001)
Charlie i Donald Kaufman (2002)
Sofia Coppola (2003)
Alexander Payne i Jim Taylor (2004)
Larry McMurtry i Diana Ossana (2005)
William Monahan (2006)
Diablo Cody (2007)
Simon Beaufoy (2008)
Scott Neustadter i Michael H. Weber (2009)
Guió original (2010–present)
Christopher Nolan (2010)
Michel Hazanavicius (2011)
Rian Johnson (2012)
Spike Jonze (2013)
Wes Anderson i Hugo Guinness (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Efthimis Filippou i Iorgos Lànthimos (2016)
Jordan Peele (2017)
Boots Riley (2018)
Ronald Bronstein i Benny i Josh Safdie (2019)
Lee Isaac Chung (2020)
Wes Anderson (2021)
Park Chan-wook i Jeong Seo-Gyeong (2022)
Celine Song (2023)
Guió adaptat (2010–present)
Aaron Sorkin (2010)
Alexander Payne, Nat Faxon i Jim Rash (2011)
Chris Terrio (2012)
John Ridley (2013)
Gillian Flynn (2014)
Adam McKay i Charles Randolph (2015)
Whit Stillman (2016)
James Ivory (2017)
Nicole Holofcener i Jeff Whitty (2018)
Greta Gerwig (2019)
Charlie Kaufman (2020)
Jane Campion (2021)
Sarah Polley (2022)
Tony McNamara (2023)
Premi Online Film Critics Society al millor guió original
Paul Thomas Anderson (1997)
Andrew Niccol (1998)
Charlie Kaufman (1999)
Cameron Crowe (2000)
Alejandro Amenábar / David Lynch (2001)
Todd Haynes (2002)
Sofia Coppola (2003)
Charlie Kaufman (2004)
George Clooney i Grant Heslov (2005)
Guillermo del Toro (2006)
Diablo Cody (2007)
Jim Reardon i Andrew Stanton (2008)
Quentin Tarantino (2009)
Christopher Nolan (2010)
Woody Allen (2011)
Wes Anderson i Roman Coppola (2012)
Spike Jonze (2013)
Wes Anderson (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Taylor Sheridan (2016)
Jordan Peele (2017)
Boots Riley (2018)
Bong Joon-ho i Han Jin-won (2019)
Emerald Fennell (2020)
Michael Sarnoski i Vanessa Block (2021)
Martin McDonagh (2022)
David Hemingson (2023)
Premi del Sindicat de Guionistes dels Estats Units al millor guió original Drama original (1969–1983)
William Goldman (1969)
Francis Ford Coppola i Edmund H. North (1970)
Penelope Gilliatt (1971)
Jeremy Larner (1972)
Steve Shagan (1973)
Robert Towne (1974)
Frank Pierson (1975)
Paddy Chayefsky (1976)
Arthur Laurents (1977)
Nancy Dowd, Robert C. Jones & Waldo Salt (1978)
Mike Gray, T. S. Cook & James Bridges (1979)
Bo Goldman (1980)
Warren Beatty & Trevor Griffiths (1981)
Melissa Mathison (1982)
Horton Foote (1983)
Comèdia original (1969–1983)
Paul Mazursky & Larry Tucker (1969)
Neil Simon (1970)
Paddy Chayefsky (1971)
Peter Bogdanovich, Buck Henry, David Newman & Robert Benton (1972)
Melvin Frank & Jack Rose (1973)
Mel Brooks, Norman Steinberg, Andrew Bergman, Richard Pryor & Alan Uger (1974)
Robert Towne & Warren Beatty (1975)
Bill Lancaster (1976)
Woody Allen & Marshall Brickman (1977)
Larry Gelbart & Sheldon Keller (1978)
Steve Tesich (1979)
Nancy Meyers, Harvey Miller & Charles Shyer (1980)
Steve Gordon (1981)
Don McGuire, Larry Gelbart & Murray Schisgal (1982)
Lawrence Kasdan & Barbara Benedek (1983)
Guió original (1984–present)
Woody Allen (1984)
William Kelley & Earl W. Wallace (1985)
Woody Allen (1986)
John Patrick Shanley (1987)
Ron Shelton (1988)
Woody Allen (1989)
Barry Levinson (1990)
Callie Khouri (1991)
Neil Jordan (1992)
Jane Campion (1993)
Richard Curtis (1994)
Randall Wallace (1995)
Joel Coen i Ethan Coen (1996)
James L. Brooks & Mark Andrus (1997)
Marc Norman & Tom Stoppard (1998)
Alan Ball (1999)
Kenneth Lonergan (2000)
Julian Fellowes (2001)
Michael Moore (2002)
Sofia Coppola (2003)
Pierre Bismuth, Michel Gondry, & Charlie Kaufman (2004)
Paul Haggis & Bobby Moresco (2005)
Michael Arndt (2006)
Diablo Cody (2007)
Dustin Lance Black (2008)
Mark Boal (2009)
Christopher Nolan (2010)
Woody Allen (2011)
Mark Boal (2012)
Spike Jonze (2013)
Wes Anderson & Hugo Guinness (2014)
Tom McCarthy & Josh Singer (2015)
Barry Jenkins & Tarell Alvin McCraney (2016)
Jordan Peele (2017)
Bo Burnham (2018)
Bong Joon-ho & Han Jin-won (2019)
Emerald Fennell (2020)
Adam McKay & David Sirota (2021)
Daniel Kwan i Daniel Scheinert (2022)
David Hemingson (2023)
Premi Golden Raspberry a la pitjor actriu secundàriaDècada del 1980
Amy Irving – Honeysuckle Rose (1980)
Diana Scarwid – Mama estimada (1981)
Aileen Quinn – Annie (1982)
Sybil Danning – Chained Heat i Hercules (1983)
Lynn-Holly Johnson – Where the Boys Are '84 (1984)
Brigitte Nielsen – Rocky 4 (1985)
Dom DeLuise (disfressat) – Haunted Honeymoon (1986)
Daryl Hannah – Wall Street (1987)
Kristy McNichol – Two Moon Junction (1988)
Brooke Shields – Els bojos del Cannonball 3 (1989)
Dècada del 1990
Sofia Coppola – El Padrí III (1990)
Sean Young (com la bessona assassinada) – A Kiss Before Dying (1991)
Estelle Getty – Stop! Or My Mom Will Shoot (1992)
Faye Dunaway – The Temp (1993)
Rosie O'Donnell – Car 54, Where Are You?, Exit to Eden, i The Flintstones (1994)
Madonna – Four Rooms (1995)
Melanie Griffith – La brigada de Mulholland (1996)
Alicia Silverstone – Batman i Robin (1997)
Maria Pitillo – Godzilla (1998)
Denise Richards – Amb el món no n'hi ha prou (1999)
Dècada del 2000
Kelly Preston – Camp de batalla: la Terra (2000)
Estella Warren – Driven i Planet of the Apes (2001)
Madonna – Mor un altre dia (2002)
Demi Moore – Els àngels de Charlie: Al límit (2003)
Britney Spears – Fahrenheit 9/11 (2004)
Paris Hilton – La casa de cera (2005)
Carmen Electra – Date Movie i Scary Movie 4 (2006)
Eddie Murphy (disfressat) – Norbit (2007)
Paris Hilton – Repo! The Genetic Opera (2008)
Sienna Miller – G.I. Joe: The Rise of Cobra (2009)
Dècada del 2010
Jessica Alba – The Killer Inside Me, Little Fockers, Machete, i El dia de Sant Valentí (2010)
David Spade (disfressat) – En Jack i la seva germana bessona (2011)
Rihanna – Battleship (2012)
Kim Kardashian – Temptation: Confessions of a Marriage Counselor (2013)
Megan Fox – Teenage Mutant Ninja Turtles (2014)
Kaley Cuoco – Alvin and the Chipmunks: The Road Chip i The Wedding Ringer (2015)
Kristen Wiig – Zoolander 2 (2016)
Kim Basinger – Fifty Shades Darker (2017)
Kellyanne Conway – Fahrenheit 11/9 (2018)
Rebel Wilson – Cats (2019)
Dècada del 2020
Maddie Ziegler – Music (2020/21)
Judy Kaye – Diana the Musical (2021)
Adria Arjona – Morbius (2022)
Megan Fox – Expend4bles (2023) :