OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lucrecia

Lucrecia Pérez Sáez és una actriu i cantant cubana nascuda a l'Havana. És coneguda amb el monònim de Lucrecia. Malgrat la seva activitat principal com a cantant, ha participat en alguna pel·lícula com Ataque verbal (1999) i a la sèrie infantil Los Lunnis (2003–2009), RTVE. Ha publicat Besitos de chocolate. Cuentos de mi infancia (2006).

## Trajectòria artística

Va saber des de nena que la seva vida estava marcada pel so de la seva terra. Va començar els seus estudis de piano i es va acabar llicenciant en música, en l'especialitat de piano, a l'Institut Superior d'Art de Cuba. Va rebre classes de cant amb la compositora del bolero Dos gardenias Isolina Carrillo, bolero popularitzat a Espanya pel també cubà Antonio Machín i que l'acompanya en la seva carrera musical.
Va arribar de gira a Espanya com a veu solista de l'orquestra "Anacaona", encarregant-se dels teclats i algunes orquestracions. Més tard tornaria de nou per instal·lar-se definitivament a Barcelona el 1993.
Ha editat 13 discos de música cubana o tropical amb temes de la seva autoria i dels seus pares. Al llarg de la seva carrera col·labora musicalment amb grans mestres com Celia Cruz, Paquito D'Rivera, Chano Domínguez, Wyclef Jean, Patato Valdés, Carel Kraayenhof, Willy Chirino, Chavela Vargas, Lluís Llach, Gilberto Gil, Israel López Cachao, Andy Garcia, Carlos Jean i Paco de Lucía, entre d'altres.
L'artista ha compaginat la seva faceta musical amb la televisió. Ha intervingut en programes de gran èxit a Espanya; així, per exemple, ha estat presentadora de l'exitós programa infantil de Televisió Espanyola Los Lunnis, emès a Clan TVE.
Entre aquestes col·laboracions cal destacar la de l'àlbum Cachao: The last mambo, guardonat als Premis Grammy Llatins 2012. Homenatge pòstum a Israel López Cachao, conté un memorable concert gravat en viu a Miami, Florida, al setembre del 2007, amb motiu dels 80 anys de carrera musical del gran mestre.

## Discografia

* Album de Cuba, 2009
* Mira las luces, 2006
* Agua, 2002
* Cubáname, 1999
* Pronósticos, 1997
* Mis Boleros, 1996
* Prohibido, 1996
* Me debes un beso, 1994

## Enllaços externs

* www.lucreciamusic.com Arxivat 2008-12-25 a Wayback Machine.
# Roseanne Park

Roseanne Park (coreà: 박채영) (Auckland, 11 de febrer de 1997) més coneguda amb el seu nom artístic Rosé, és una cantant nascuda a Nova Zelanda, de pares sud-coreans, establerta a Corea del Sud. És membre del quartet femení Blackpink format el 2016 per YG Entertainment. També canta en solitari. El 2024 va treure el senzill "APT" amb Bruno Mars i l'àlbum Rosie.

## Discografia

* 2024 – Rosie

### Senzills

* 2021 – On the Ground
* 2021 – Gone
* 2024 – APT (ft. Bruno Mars)

## Referències

* ↑ Sung, Mi-kyung «YG, 새 걸그룹 네번째 멤버 로제 공개..호주 출신 실력파..'강렬'» (en coreà). Osen, 22-06-2016.
* ↑ Benjamin, Jeff «Blackpink's Major Debut: New K-Pop Girl Group Lands No. 1 & 2 on World Digital Songs Chart». Billboard, 16-08-2016.
* ↑ «블랙핑크 로제, 유튜브 24시간 조회수 신기록 [공식]» (en coreà), 16-03-2021.
# Igor González de Galdeano Aranzábal

Igor González de Galdeano Aranzábal (Vitòria, 1 de novembre de 1973) va ser un ciclista basc, que fou professional entre 1995 i 2005. Posteriorment va ser director esportiu de l'equip Euskaltel–Euskadi.
En el seu palmarès destaquen 3 etapes a la Volta a Espanya, cursa en la qual finalitzà en segona posició el 1999 i quart el 2003. Al Tour de França fou dues vegades cinquè, el 2001 i el 2002. En aquest darrer portà el mallot groc de líder durant set etapes.
És germà del també ciclista Álvaro González de Galdeano Aranzábal.

## Palmarès

* 1997
** Vencedor d'una etapa de la Vuelta a los Valles Mineros
* 1998
** 1r a la Clàssica de Sabiñánigo
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Galícia
* 1999
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Espanya
** Vencedor d'una etapa de la Tirrena-Adriàtica
* 2001
** 1r al Gran Premi Mosqueteiros - Rota do Marques i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Astúries
* 2002
** Campionat d'Espanya de contrarellotge
** 1r a la Volta a Alemanya
** Vencedor d'una etapa del Gran Premi del Midi Libre

### Resultats al Tour de França

* 2001. 5è de la classificació general
* 2002. 5è de la classificació general Porta el mallot groc durant 7 etapes
* 2004. 44è de la classificació general
* 2005. Abandona (9a etapa)

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1996. 106è de la classificació general
* 1997. 42è de la classificació general
* 1998. No surt (10a etapa)
* 1999. 2n de la classificació general. Vencedor de 2 etapes. Porta el mallot or durant 1 etapa
* 2000. Abandona (16a etapa)
* 2001. Abandona (15a etapa)
* 2002. Abandona (14a etapa)
* 2003. 4t de la classificació general. Porta el mallot or durant 1 etapa
* 2004. 96è de la classificació general
* 2005. 89è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Igor González de Galdeano» (en francès). Memoire du cyclisme. [Consulta: 22 febrer 2025].
* ↑ «Los tres premios que con más cariño recuerda el exciclista alavés Igor González de Galdeano» (en castellà). noticiasdenavarra, 07-01-2025. [Consulta: 22 febrer 2025].
* ↑ «Igor González de Galdeano | Noticias del País Vasco» (en castellà). El País, 02-10-1999. [Consulta: 22 febrer 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa d'Igor González de Galdeano a sitiodeciclismo.net
# Cadmonites

Els cadmonites (hebreu: קדמני) foren un poble de Canaan. Segons l'Easton's Bible Dictionary, vivien a la part nord-est de Palestina i se suposa que són els mateixos que els Bani Kedem (‘fills de Kedem’) que ocupaven les terres entre Palestina i l'Eufrates.

## Referències

* ↑ Gn 15:19
* ↑ Easton, M. G. «Kadmonites» (en anglès). Easton's Bible Dictionary. [Consulta: 25 abril 2017].
# Jacky Durand

Jacky Durand (Laval, 10 de febrer de 1967) va ser un ciclista francès, que fou professional entre 1991 i 2004. Durant la seva carrera esportiva aconseguí més de 40 victòries, destacant el Tour de Flandes de 1992, la París-Tours de 1998, 3 etapes del Tour de França i dos Campionats de França en ruta.
Com a ciclista amateur va guanyar el Campionat de França de contrarellotge per equips, formant equip amb Laurent Bezault, Pascal Lino i Thierry Laurent.
En retirar-se del ciclisme passà a fer de comentarista a l'Eurosport.

## Palmarès

* 1991
** 1r al Gran Premi d'Isbergues
* 1992
** 1r al Tour de Flandes
* 1993
** Campió de França en ruta
** Vencedor de la classificació dels esprints de la Dauphiné Libéré
* 1994
** Campió de França en ruta
** Vencedor de 2 etapes del Tour del Llemosí
** Vencedor d'una etapa del Tour de França
* 1995
** Vencedor d'una etapa del Tour de França
** Vencedor d'una etapa de la Midi Libre
* 1998
** 1r a la París-Tours
** Vencedor d'una etapa del Tour de França i vencedor del Premi de la Combativitat
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Luxemburg
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Polònia
* 1999
** Vencedor d'una etapa de la París-Niça
** Vencedor del Premi de la Combativitat del Tour de França
* 2001
** 1r a la Tro Bro Leon
* 2002
** Vencedor d'una etapa de la Dauphiné Libéré

### Resultats al Tour de França

* 1992. 119è de la classificació general
* 1993. 121è de la classificació general
* 1994. Abandona (14a etapa). Vencedor d'una etapa
* 1995. Abandona (10a etapa). Vencedor d'una etapa. Porta el mallot groc durant 2 etapes
* 1996. 115è de la classificació general
* 1998. 65è de la classificació general. Vencedor d'una etapa. 1r del Premi de la Combativitat
* 1999. 141è de la classificació general. 1r del Premi de la Combativitat
* 2000. 74è de la classificació general
* 2001. 127è de la classificació general
* 2002. Abandona (12a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1991. 90è de la classificació general
* 1992. 104è de la classificació general
* 2004. Abandona (18a etapa)

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1997. 116è de la classificació general
* 1999. Abandona (11a etapa). Porta el mallot or durant 2 etapes

## Referències

* ↑ «Jacky Durand» (en francès). Memoire du cyclisme. [Consulta: 22 febrer 2025].
* ↑ «Qué fue de... Jacky Durand» (en castellà). 20 minutos, 24-09-2021. [Consulta: 22 febrer 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa de Jacky Durand a sitiodeciclismo.net
* Palmarès de Jacky Durand a memoire-du-cyclisme.eu
* Web oficial (francès)
# Raion de Valmiera

El raion de Valmiera era un dels raions en els quals es dividia administrativament Letònia abans de la reforma territorial administrativa de l'any 2009.

## Referències

* ↑ Pāvils, G. «District map of Latvia» (en anglès), 2009. [Consulta: 22 febrer 2025].
# Raion de Bauska

El raion de Bauska (letó: Bauskas rajons) és un dels 26 raions en què es dividia Letònia fins a la reforma administrativa i territorial promulgada el 2009. Feia frontera amb els de Riga i Jelgava.

## Referències

* ↑ Pāvils, G. «District map of Latvia» (en anglès), 2009. [Consulta: 22 febrer 2025].
# Raion de Preiļi

El raion de Preiļi (letó: Preiļu rajons) és un dels 26 raions en què es dividia Letònia fins a la reforma administrativa i territorial promulgada el 2009.

## Referències

* ↑ Pāvils, G. «District map of Latvia» (en anglès), 2009. [Consulta: 22 febrer 2025].
# Raion de Ventspils

El raion de Ventspils (letó Rēzeknes rajons) és un dels nous raions en els quals es dividia administrativament Letònia abans de la reforma territorial administrativa de l'any 2009. Estava situat a la regió històrica de Curlàndia.

## Referències

* ↑ Pāvils, G. «District map of Latvia» (en anglès), 2009. [Consulta: 22 febrer 2025].
# Wolfgang Baumgart

Wolfgang Baumgart fou un jugador d'hoquei sobre herba alemany, que va competir sota bandera de la República Federal Alemanya durant les dècades de 1960 i 1970.
El 1968 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Ciutat de Mèxic, on fou quart en la competició d'hoquei sobre herba. Quatre anys més tard, als Jocs de Munic, va guanyar la medalla d'or en la mateixa competició. Durant la seva carrera esportiva va jugar 65 partits amb la selecció alemanya entre 1968 i 1973.
A nivell de clubs va jugar al SC Frankfurt 1880, amb qui guanyà la lliga d'Alemanya Occidental de 1968, 1969 i 1970 i la Copa d'Europa de 1971 a 1975.

## Referències

* ↑ «RPS-Hockey». [Consulta: 22 febrer 2025].
* 1 2 3 «Olympedia – Wolfgang Baumgart». [Consulta: 22 febrer 2025].
* ↑ «hockey.de». [Consulta: 22 febrer 2025].
* ↑ «Hockey - Deutsche Meisterschaften». [Consulta: 22 febrer 2025].
# Lluís I de Borbó

Lluís I de Borbó, anomenat "el Gran" o "el Coix" (le Boiteux) (c. 1280- 29 de gener de 1342), va ser un noble francès, fill del príncep Robert de França i, per tant, net de Lluís IX de França i de Beatriu de Borgonya, senyora de Borbó.
Va néixer a Clermont-en-Beauvaisis, a la Picardia (França) cap al 1280. El 1317, a la mort del seu pare, va obtenir el títol de comte de Clermont fins al 1327 quan Carles IV de França el va convèncer per canviar el títol pel de comte de La Marca i li va concedir el títol de duc de Borbó, convertint-se en el primer duc de la casa Borbó. El 1331 Felip VI de França li va restituir el títol de comte de Clermont.
El 1310 va contreure matrimoni amb Maria d'Avesnes, filla de Joan II d'Avesnes, comte d'Hainaut i d'Holanda, i de Felipa de Luxemburg. Del matrimoni van néixer vuit fills:
* Pere I de Borbó (1311-1356)
* Joana (1312-1402), casada amb Guigues VII de Forez
* Margarida (1313-1362), casada amb Joan II de Sully
* Maria de Borbó (1315-1387), casada primer amb Guy de Lusignan i després amb Robert II de Tàrent
* Felip (1316-1233)
* Jaume (1318-1318)
* Jaume I de La Marca (1319-1362)
* Beatriu (1320-1383), casada primer amb Joan de Luxemburg (Joan I de Bohèmia), i després amb Eudes II de Grancey.
Lluís I de Borbó Dinastia Capet de Borbó(Branca menor de: Dinastia Capet)Naixement: 1280 Mort: 29 de gener 1342 :
| Títols |||
| Precedit per: Robert de França i de Provença | Comte de Clermont-en-Beauvaisis (Llista de comtes de Clermont-en-Beauvaisis) (1317-1327) | Succeït per: Carles IV de França El 1327 li canvia el títol pel de comte de La Marca |
| Precedit per: Carles IV de França El 1327 li canvia el títol pel de comte de Clermont-en-Beauvaisis | Comte de La Marca (Llista de comtes de La Marca) (1327-1342) | Succeït per: Pere I de Borbó |
| — Nova creació: — elevat des de Senyoria de Borbó | Duc de Borbó (Llista de ducs de Borbó) (1327-1342) | Succeït per: Pere I de Borbó |
| Precedit per: Carles IV de França El 1331 Felip VI de França li va restituir el títol de comte de Clermont-en-Beauvaisis | Comte de Clermont-en-Beauvaisis (Llista de comtes de Clermont-en-Beauvaisis) (1331-1342) | Succeït per: Pere I de Borbó |
| Precedit per: Eudes IV de Borgonya (El 1320 va vendre els drets del Principat) | Príncep d'Acaia (Llista de prínceps d'Acaia) (1320-1321) | Succeït per: Joan I de Gravina (El 1321 Felip I de Tàrent va comprar els drets del Principat, cedint-lo a son germà Joan I de Gravina) |
| Títols com a pretendent |||
| Precedit per: Eudes IV de Borgonya (El 1320 va vendre els drets del Regne | — En disputa per: — Regne de Tessalònica (Llista de reis de Tessalònica) (1320-1321) — Raó de la disputa: — El 1222 el Regne havia estat conquerit per Teodor I Àngel-Comnè Ducas, Dèspota de l'Epir. | Succeït per: Joan I de Gravina (El 1321 Felip I de Tàrent va comprar els drets del Regne. Ningú no tornarà a reclamar-lo) |
# Henry Percy, 9è comte de Northumberland

Henry Percy, 9è comte de Northumberland (1564–1632) va ser un noble anglès.

## Orígens familiars

Henry va néixer al castell de Tynemouth el 27 d'abril de 1564, fill de Henry Percy, 8è comte de Northumberland i de Katherine Neville

## Núpcies i descendència

Es va casar el 1594 amb lady Dorothy Devereux, filla de Walter Devereux, comte d'Essex, amb qui tingué quatre fills:
* Dorothy (c.1598 – 1659)
* Lucy (1599/1600 – 1660)
* Algernon (1602 – 1668)
* Henry (1604 – 1659)

## Ascendència

Quadre genealògic de Henry Percy, 9è comte de Northumberland :
| 8. Henry Percy, 5è comte de Northumberland | 8. Henry Percy, 5è comte de Northumberland | 8. Henry Percy, 5è comte de Northumberland | 8. Henry Percy, 5è comte de Northumberland | | | |
| | | | | | | | | 4. Thomas Percy | 4. Thomas Percy | 4. Thomas Percy | 4. Thomas Percy | | | | |
| | | | | | | | | | | | 9. Catherine Spencer | 9. Catherine Spencer | 9. Catherine Spencer | 9. Catherine Spencer | |
| | | | | | | | | | | | 2. Henry Percy, 8è comte de Northumberland | 2. Henry Percy, 8è comte de Northumberland | 2. Henry Percy, 8è comte de Northumberland | 2. Henry Percy, 8è comte de Northumberland | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | 10. Guiscard Harbottle | 10. Guiscard Harbottle | 10. Guiscard Harbottle | 10. Guiscard Harbottle | | | |
| | | | | | 5. Eleanor Harbottle | 5. Eleanor Harbottle | 5. Eleanor Harbottle | 5. Eleanor Harbottle | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | 11. Jane Willoughby | 11. Jane Willoughby | 11. Jane Willoughby | 11. Jane Willoughby | | | |
| | | 1. Henry Percy, 9è comte de Northumberland | 1. Henry Percy, 9è comte de Northumberland | 1. Henry Percy, 9è comte de Northumberland | 1. Henry Percy, 9è comte de Northumberland | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 12. John Neville, 3r baró Latimer | 12. John Neville, 3r baró Latimer | 12. John Neville, 3r baró Latimer | 12. John Neville, 3r baró Latimer |
| 6. John Neville, 4t baró Latimer | 6. John Neville, 4t baró Latimer | 6. John Neville, 4t baró Latimer | 6. John Neville, 4t baró Latimer | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | 13. Dorothy de Vere | 13. Dorothy de Vere | 13. Dorothy de Vere | 13. Dorothy de Vere | | | |
| | | | | | 3. Katherine Neville | 3. Katherine Neville | 3. Katherine Neville | 3. Katherine Neville | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 14. Henry Somerset, 2n comte de Worcester | 14. Henry Somerset, 2n comte de Worcester | 14. Henry Somerset, 2n comte de Worcester | 14. Henry Somerset, 2n comte de Worcester |
| | | | | | | | | | | | 7. Lucy Somerset | 7. Lucy Somerset | 7. Lucy Somerset | 7. Lucy Somerset | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 15. Margaret Courtenay | 15. Margaret Courtenay | 15. Margaret Courtenay | 15. Margaret Courtenay | |
# Clifford Sydney Bastin

Clifford Sydney Bastin, més conegut com a Cliff Bastin, (Heavitree, 14 de març de 1912 - Exeter, 4 de setembre de 1991) fou un futbolista anglès dels anys 1930 i 1940.

## Trajectòria

Bastin començà la seva carrera a l'Exeter City, on debutà el 1928 amb 16 anys. En acabar la temporada 1928-29 Herbert Chapman el fitxà per l'Arsenal. Al club londinenc jugà durant gairebé dues dècades, fins al 1947. Marcà 178 gols en 395 partits. Bastin guanyà a l'Arsenal dues copes els anys 1929-30 i 1935-36; i cinc lligues, 1930-31, 1932-33, 1933-34, 1934-35 i 1937-38.
Pel que fa a la selecció anglesa, hi jugà entre 1931 i 1938, disputant un total de 21 partits i marcant 12 gols. Debutà davant Gal·les a Anfield el 18 de novembre de 1931, amb victòria per 3 a 1.
Una graderia a l'estadi St. James Park d'Exeter porta el seu nom. L'any 2009 fou inclòs a l'English Football Hall of Fame. El 1998 fou escollit per la Football League a la llista de les 100 llegendes del futbol anglès.

## Referències

* ↑ «Bastin and McLintock make Hall of Fame». Arsenal.com. Arxivat de l'original el 2009-07-11. [Consulta: 7 octubre 2011].
* ↑ «Football Legends list in full». BBC Sport, 05-08-1998 [Consulta: 10 gener 2009].

## Bibliografia

* Harris, Jeff & Hogg, Tony (ed.). Arsenal Who's Who. Independent UK Sports, 1995. ISBN 1-899429-03-4.
# Mirra (goma resina)

La mirra és una goma resina extreta de les espècies d'arbres del gènere Commiphora, pertanyents a la família Burseràcies. La resina de mirra ha estat usada en medicina, perfumeria i com a encens. La mirra barrejada amb posca o vi es va utilitzar en moltes cultures antigues per produir sentiments agradables i també en la medicina com a antiinflamatori i analgèsic. La Bíblia esmenta la mirra en el llibre de l'Èxode com el més exquisit producte aromàtic que formava part de la composició dels sants olis que es feien servir en les cerimònies d'ungir els sacerdots i els reis. Era també un dels productes principals que es feien servir en l'antiguitat per a embalsamar els morts. També es cremava als temples i els palaus dels prínceps per produir fum aromàtic.

## Extracció

Quan es produeix una ferida en el tronc o la branca de l'arbre, a través de l'escorça, l'arbre segrega una goma resina. La secreció de la mirra es provoca ferint repetidament els arbres. La substància es coagula ràpidament. Després de ser recollida, la goma es va endurint i adquireix un aspecte més brillant o més opac depenent de l'espècie. S'enfosqueix amb el temps i sovint hi apareixen bandes o franges blanquinoses.
La goma resina de mirra s'extreu habitualment dels arbres del gènere Commiphara: espècies Commiphora myrrha, Commiphora africana, Commiphora erythraea, Commiphora gileadensis, Commiphora habessinica, Commiphora hodai, Commiphora guardricincta, Commiphora schimperi i Commiphora truncata.
La Commiphora myrrha és originària de Somàlia, Oman, Iemen, Eritrea, la regió de Somàlia d'Etiòpia i parts de l'Aràbia Saudita. La meetiga, nom comercial de la mirra àrab, és més trencadissa i gomosa que la varietat somalí i no té les franges blanques característiques.
La mirra líquida, o extracte, sobre la qual va escriure Plini, antigament era un ingredient molt apreciat de la mèscla de resines d'arbres usades com a encens en les ofrenes i rituals jueus que actualment es comercialitza com a "encens jueu".

## Referències

* ↑ «mirra». Diccionari DIEC2, Institut d'Estudis Catalans, 2024. [Consulta: 1r gener 2025].
* ↑ «goma resina». Termcat, Centre de terminologia, 2025. [Consulta: 1r gener 2025].
* ↑ «mirra». Diccionari CIT (Diccionari enciclopèdic de medicina), 2024. [Consulta: 1r gener 2025].
* ↑ Caspar Neumann, William Lewis, The chemical works of Caspar Neumann, M.D.,2nd Ed., Vol 3, London, 1773 p.55
* ↑ Eggert Göttsch «TRADITIONAL AROMATIC AND PERFUME PLANTS IN CENTRAL ETHIOPIA (A botanical and ethno-historical survey)». Journal of Ethiopian Studies, Institute of Ethiopian Studies, 19, 1986.
* ↑ Pliny, the Elder; Bostock, John; Riley, Henry T. (Henry Thomas). The natural history of Pliny. London, H. G. Bohn, 1855.
* ↑ «incense offering» (en anglès), 2025. [Consulta: 1r gener 2025].
# Massoteràpia

La massoteràpia és una tècnica pròpia i integrada dins de la fisioteràpia i es pot definir com l'ús de tècniques de massatge amb fins terapèutics, açò és, per al tractament de malalties i lesions.
La massoteràpia engloba tècniques com el massatge terapèutic, el massatge transvers profund, el drenatge limfàtic manual terapèutic, l'alliberament miofascial, el massatge esportiu, el criomassatge, el massatge del teixit conjuntiu, el massatge del periosti, tècniques neuromusculars o el massatge de Dicke entre d'altres.
Entre les lesions o malalties que es poden tractar amb tècniques de massoteràpia, trobem: contractura muscular, tendinopatia, radiculopatia, limfedema, esquinç, ruptura de fibres, fractura, espasme, alteracions psicosomàtiques, atrapaments miofascials, algodistròfia simpàtica reflexa, lesions esportives, etc.
La massoteràpia sempre ha d'aplicar-se sota prescripció mèdica a les mans d'un fisioterapeuta.

## Referències

* ↑ «massoteràpia». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 22 febrer 2025].
* ↑ López Diaz, Juan «El massatge en mans dels fisioterapeutes». Fisioteràpia, 2008, pàg. 6-10.
* ↑ Rodriguez Benítez, Julian Alfonso; Bustos Ríos, Juan Antonio; Amariles Duque, Claudia Milena; Rodríguez Calvo, Hector Mauricio «El masaje terapéutico en lesiones musculares producidas por traumas de tejidos blandos». Revista Médica de Risaralda, 8, 2, 2002, pàg. 6. ISSN: 0122-0667.
* ↑ Delgado, Gudiiño; Evelyn, Vanessa. Libro de texto masaje terapéutico I. Quito: ISTCGE, 2024.

## Vegeu també

* Fisioteràpia. Història de la massoteràpia
# Hidroteràpia

La Hidroteràpia és dins de la fisioteràpia, i es defineix com l'art i la ciència del tractament de malalties i lesions per mitjà de l'aigua.
Amb les seves múltiples i variades possibilitats (piscines, dolls, banys, bafs…) la hidroteràpia és una valuosa eina per al tractament de molts quadres patològics, com traumatismes, reumatismes, digestius, respiratoris o neurològics.
Durant la primera meitat del segle xix el metge lleidatà Manuel Arnús de Ferrer (1813-1879 va ser un gran impulsor d'aquest tractament.
L’hidroteràpia etimològicament significa <<utilització de l’aigua com a agent terapèutic en qualsevol forma, estat o temperatura>>. Diferències entre hidroteràpia i balneoterapia.
| | Hidroteràpia | Balneoteràpia |
| Agent terapèutic | Aigua potable d’ús ordinari. | Aigües mineromedicinals. |
| Via d’administració | Tòpica. | Totes les vies (tòpica, oral, inhalatòria, etc.). |
| Efectes | Físics, per temperatura i acció mecànica. | Físics, per temperatura i acció mecànica. |
| Acció terapèutica | Efectes mecànics, tèrmics i psíquics. | Efectes mecànics, tèrmics, psíquics, químics i ambientals. |
| Lloc de realització | Centre d’hidroteràpia. | Balnearis. |

## Referències

* ↑ «hidroteràpia». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 22 febrer 2025].
* ↑ Rodríguez Sánchez, Juan Antonio. Evolución de la terapéutica balnearia: un espacio interdisciplinar, 2000. ISBN 978-84-7840-392-9.
* ↑ España, Instituto Tecnológico Geominero de. Lopez Geta, JA; Pinuaga Espejel,J.J. (eds). Panorama actual de las aguas minerales y minero-medicinales en Espań̃a (en castellà). IGME, 2000, p. 92. ISBN 978-84-7840-392-9.