OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Editorial Kehot

L'Editorial Kehot - Kehot Publication Society en anglès-és la societat de publicacions del moviment hassídic Habad Lubavitx. L'editorial Kehot va ser establerta en 1941 pel sisè Rebe de Lubavitx, el Rabí Yosef Yitzchak Schneerson. En 1942 va nomenar director i editor en cap al seu gendre, el Rabí Menachem Mendel Schneerson.
Només un grapat de textos clàssics de Habad estaven disponibles per al públic el 1942, però sota el lideratge del Rabí Schneerson, l'Editorial Kehot va esdevenir el principal editor mundial de llibres sobre judaisme, amb més de 100.000 volums impresos en hebreu, ídix, anglès, rus, castellà, francès, italià, portuguès, neerlandès, alemany, persa i àrab.
El Rabí Schneerson va dedicar molt temps al seu projecte editorial. El nom Kehot (קה"ת), és un acrònim de Karnei Hod Torah (els rajos de glòria de la Torà). Hi ha tres lletres de l'alfabet hebreu que apareixen al logotip de l'editorial. Aquestes lletres es refereixen a l'any 5.505 del calendari hebreu (תק"ה), ja que aleshores va néixer el fundador de la dinastia hassídica de Habad, el Rabí Schneur Zalman de Liadí.

## Referències

* ↑ Seeman, Don. «Publishing Godliness the Lubavitcher Rebbes Other Revolution». jewishreviewofbooks.com, 16-07-2014.
* ↑ Fishkoff, Sue. The Rebbe's Army: Inside the World of Chabad-Lubavitch (en anglès). Schocken, 2005. ISBN 9780805211382.
# Entesa Catalana de Progrés

L'Entesa Catalana de Progrés (ECP) és un grup parlamentari del Senat espanyol format per una coalició de partits catalans d'esquerres: el Partit dels Socialistes de Catalunya, Esquerra Republicana de Catalunya, Iniciativa per Catalunya Verds i Esquerra Unida i Alternativa.
La coalició va ser creada per a les eleccions generals de l'any 2000 i ha continuat el 2004 i el 2008. En totes elles, l'Entesa ha estat la llista majoritària en les quatre circumscripcions catalanes havent guanyat els tres senadors reservats a aquesta llista. Als escons obtinguts en les eleccions generals s'uneixen els senadors designats pel Parlament de Catalunya corresponents als partits que formen l'Entesa, tres el 2000, i quatre des de desembre de 2003.
Després de les eleccions de 2008, ECP és el tercer grup parlamentari del Senat després del PP i el PSOE en nombre de senadors electes. Es troba format per 16 senadors: 10 del PSC, 4 d'ERC, 1 d'ICV i 1 d'EUiA.
A les eleccions generals de l'any 2000 van obtenir l'escó per als representants:
* Per la província de Barcelona, Mercè Aroz i Ibáñez Isidre Molas i Batllori i Jordi Solé Tura
* Per la província de Girona, Arseni Gibert i Bosch
* Per la província de Lleida, Joan Ganyet i Solé
* Per la província de Tarragona, Marta Cid i Pañella, substituïda per Josep Andreu i Domingo, Ramon Aleu i Jornet i Joan Sabaté i Borràs.
La coalició es va repetir a les eleccions generals espanyoles de 2004, i aquest cop va obtenir els 12 representants al Senat de la coalició:
* Per la província de Barcelona, Mercè Aroz i Ibáñez Isidre Molas i Batllori i Jordi Guillot i Miravet.
* Per la província de Girona, Lluís Maria de Puig i Olivé Miquel Bofill i Abelló i Rafel Bruguera i Batalla.
* Per la província de Lleida, Josep Maria Batlle i Farran, Maria Burgués i Bargués i Josep Maria Esquerda i Segués.
* Per la província de Tarragona, Lluís Aragonès i Delgado de Torres, Ramon Aleu i Jornet i Maria José Elices Marcos.
Va repetir novament a les eleccions generals espanyoles de 2008 amb el mateix resultat. Els 12 representants són:
* Per la província de Barcelona, Maite Arqué i Ferrer, Isidre Molas i Batllori i Jordi Guillot i Miravet
* Per la província de Girona, Lluís Maria de Puig i Olivé, Miquel Bofill i Abelló i Maria Josefa Celaya i Armisen.
* Per la província de Lleida, Josep Maria Batlle i Farran, Maria Burgués i Bargués i Josep Maria Esquerda i Segués.
* Per la província de Tarragona, Judit Alberich i Cano, Ramon Aleu i Jornet i Pere Muñoz i Hernández.

## Enllaços externs

* Plana web de l'Entesa Catalana de Progrés Arxivat 2007-10-13 a Wayback Machine.
* Plana web del grup parlamentari Arxivat 2007-06-25 a Wayback Machine.
# Watchity

Watchity és una plataforma de video engagement que impulsa la comunicació audiovisual de les empreses, organitzacions i entitats públiques. És una solució integral amb tot el necessari per a que els esdeveniments i continguts audiovisuals generin millors resultats.
En l'entorn digital actual, sobrecarregat d'informació, és fàcil que la comunicació no sigui del tot eficaç i eficient. Watchity aposta per l'estratègia del video engagement per fer front a aquesta situació, ja que permet generar continguts més rellevants, una major atenció i implicació de la audiència, un coneixement detallat del rendiment dels esdeveniments/continguts i, en definitiva, millors resultats en la comunicació.
La suite completa de Watchity permet gestionar webinars i esdeveniments interactius des del principi fins al final (inscripcions, e-mails automatitzats, recordatoris, estadístiques, etc.), produir i emetre els esdeveniments/continguts a les xarxes socials, i gestionar un portal propi de video corporatiu en el que s'emmagatzemin tots els fitxers.
Els casos d´ús més freqüents dels usuaris d'aquesta plataforma són per a la comunicació interna, la comunicació externa, el marketing, la formació i la comunicació institucional.
Ha donat servei a empreses com Banc Sabadell, FC Barcelona, Honda Motor Iberia, MediaMarkt, 080 Barcelona i a entitats públiques com el Parlament de Catalunya i el Govern de la Generalitat.

## Notícies destacades

Al febrer de 2018, part de l'equip de Watchity va participar en la fira 4YFN, celebrada en el marc del Mobile World Congress, per presentar la seva innovadora plataforma de producció àgil de vídeo.
Al març de 2018, Watchity va signar un conveni para participar en el projecte "Journalism Innovation HUB" de RTVE, que va néixer amb l'objectiu d'estudiar la transformació digital dels informatius.
Al juny de 2021, Watchity va tancar una ronda de finançament de 500.000€ al costat de Wayra, Enisa i K-LAGAN.
Al juliol de 2023, Watchity va ser finalista dels Premis d'Innovació de Streaming Media.

## Referències

* ↑ «El Zoom español para grandes empresas sale al mercado.» (en castellà). Crónica Global, 26-03-2022. [Consulta: 24 octubre 2023].
* ↑ Goñi, Clàudia. «Beta Launch of the New Version of Watchity» (en anglès americà), 31-03-2022. Arxivat de l'original el 2022-05-19. [Consulta: 19 abril 2022].
* ↑ Santoyo, Sara. «Watchity presentará su innovadora plataforma de producción ágil de vídeo en el 4YFN» (en castellà). Diario Emprendedores, 2018. [Consulta: 4 novembre 2018].
* ↑ «El proyecto 'Journalism Innovation HUB' de RTVE suma la participación de Telefónica, Watchity y VSN» (en castellà). RTVE Prensa, 22-03-2018. [Consulta: 24 octubre 2024].
* ↑ «Noticia: Watchity cierra una ronda de 500.000€ junto a Wayra, Enisa y K-LAGAN».
* ↑ «Ronda de financiación de 500.000€ de Watchity» (en castellà). [Consulta: 19 abril 2022].
* ↑ «Watchity finalista en los Premios de Innovación de Streaming Media.» (en castellà). Tech Barcelona, 20-07-2023. [Consulta: 24 octubre 2023].
# Cromosoma artificial bacterià

El cromosoma artificial bacterià o BAC (de l'anglès bacterial artificial cromosome) és un vector utilitzat per clonar fragments d'ADN (de 100 a 300 kb de grandària; mitjana de 150 kb) en Escherichia coli, basat en el plasmidi factor-F es troba de manera natural en el bacteri. Tot i que s'empra el terme cromosoma no ho és estrictament parlant, ja que no té ni la mida, ni disposa de centròmer, ni telòmers. Formen part del tipus de vectors de clonació coneguts com a «vectors d'alta capacitat», que inclouen CosMos, BAC, PAC i YAC (cromosoma artificial del llevat), per contraposició amb els plasmidis, vectors derivats de fag lambda, fagèmids i fasmidis, que són de baixa capacitat.
Els BAC són molt utilitzats com a vectors de clonació per a la construcció de genoteques genòmiques, com en el Projecte Genoma Humà. La seva gran utilització es deu a la seva notable capacitat, la seva gran estabilitat i el seu baix percentatge de quimerisme.
Donada la gran mida dels BAC recombinants, les estratègies d'introducció més eficients han estat mitjançant electroporació.
Un BAC típic conté seqüències de:
* Oris: origen de replicació del factor F
* Repetir: control de la replicació del plasmidi
* Per, B, C: control de la replicació
* CMR: cloramfenicol acetil-transferasa (CAT) (gen de resistència a cloramfenicol)
* LacZ ': amb un polylinker en el seu interior. S'usa per a l'assaig d'alfa-complementació.

## Procediment de clonació

* Es talla el vector amb HindIII per linealtizador.
* Es desfosforilen els extrems 5 'del vector per evitar autoligació.
* Es digereix la nostra mostra amb un enzim de restricció (p. ex.: HindIII o compatible). Se seleccionen els fragments segons la seva mida per electroforesi en gel d'agarosa i es purifiquen.
* Es du a terme la reacció de lligació.
* Transferència dels vectors a una cèl·lula bacteriana per transformació bacteriana per electroporació.
* Selecció de les colònies en un medi de cultiu (p. ex.: cloramfenicol i X-gal (són positius els que sobreviuen en cloramfenicol i manquen d'activitat beta-galactosidasa). Els gens de selecció són absents en les cèl·lules no transformades però presents en el BAC.

## Enllaços externs

* Biblioteca BAC Arxivat 2011-08-17 a Wayback Machine.
# A-79

L'A-79 és una autovia que comença a Alacant i acaba a Torrellano (Elx). On enllaça amb la Via-Parc Torrellano-Elx de titularitat autonòmica i reanomenada CV-86.

## Història

La CV-86 / A-79 és una carretera de nova creació i és una alternativa a la N-340 entre Elx i Alacant. Es va construir a partir del projecte de l'Autovia A-79 de la qual és hereva.

## Traçat Actual

La CV-86 / A-79 és una carretera de doble via amb nombroses rotondes, és denominada també Via Parc Alacant-Elx. És molt transitada, ja que uneix el parc empresarial d'Elx i l'Aeroport d'Alacant-Elx amb les esmentades ciutats. Té 14 km de longitud. Comença a l'A-31 a Alacant i finalitza a la sortida 1 de l'EL-20 (Autovia de Circumval·lació d'Elx) la continuació d'aquesta via ja a Elx és la Ronda Nord.
# Editorial Tàber

L'Editorial Taber va ser una editorial barcelonina creada el 1967 i desapareguda el 1970, promoguda per Joan Perucho, que es va especialitzar en literatura fantàstica, màgia, gastronomia, erotisme i còmic. Va publicar llibres en català i castellà.

## Història

El 1967 l'activista Frederic Clara i l'industrial Francesc Porcel van idear el projecte, on Perucho seria director editorial. Els primers llibres es van dedicar a la divulgació històrica, especialment enfocats a un públic juvenil.
Seguint la influència de diversos projectes francesos, Perucho va incorporar al dissenyador Joan Pedragosa al projecte, qui va ser responsable del particular disseny de col·leccions com la colección Cienpiés, dedicada al periodisme literari.
Destaca el projecte Catalunya visió, un projecte editorial del mateix títol que, entre 1968 i 1978, es va dedicar a retratar i descriure el teixit físic i humà de Catalunya. Idea de l'escriptor Oriol Vergés, la col·lecció es va desenvolupar dins l'editorial Tàber i en van ser els principals autors el fotògraf Ton Sirera i l'escriptor Josep Vallverdú, que van signar vuit dels deu volums. Pel que fa al còmic en català, el 1969 va editar l'àlbum El Gran Quimet, una traducció del personatge Le Grand Duduche de l'humorista Frances Cabu (Jean Cabut). També es van publicar obres com Los misterios de París d'Eugène Sue, o Los misterios de Londres de Paul Feval i La bruja de Madrid de Wenceslau Ayguals de Izco, entre molts d'altres, així com una col·lecció de literatura gastronòmica.
El projecte va finalitzar el 1970, degut als problemes amb la censura i a una crisi de la distribuidora IFAC.

## Llegat

Segons Julià Guillamon, Tàber es pot considerar un precedent de col·leccions posteriors d'editorials com Tusquets o Anagrama. El 2020, amb motiu de l'any Perucho, es va realitzar una exposició a la Biblioteca Jaume Fuster de Barcelona (Joan Perucho i les edicions pop. L'aventura de Tàber), així com una publicació commemorativa on es recull la història de l'editorial, comissariada per Julià Guillamon.

## Referències

* 1 2 3 «Joan Perucho, editor pop contra la censura» (en castellà), 22-08-2020. [Consulta: 23 agost 2020].
* ↑ Vàzquez de Praga y Chueca, Salvador (revista) Faristol. Consell Català del Llibre per Infants, nº 16, 6-1993, pàg. 5 a 9 [Consulta: 11 març 2013].
* ↑ «Joan Perucho i les edicions pop. L’aventura de Tàber». Generalitat de Catalunya, 26-10-2020.
# Atròfia muscular progressiva

L'atròfia muscular progressiva (AMP), també anomenada malaltia de Duchenne-Aran i atròfia muscular de Duchenne-Aran, és un trastorn caracteritzat per la degeneració de les motoneurones inferiors, que provoca una pèrdua progressiva i generalitzada de la funció muscular.
L'AMP es classifica entre les malalties de les motoneurones (MMN) on es creu que representa al voltant del 4% de tots els casos de MMN.
L'AMP afecta només les motoneurones inferiors, a diferència de l'esclerosi lateral amiotròfica (ELA), la MMN més freqüent, que afecta tant les motoneurones superiors com les inferiors, o l'esclerosi lateral primària, una altra MMN, que afecta només les motoneurones superiors. La distinció és important perquè la AMP s'associa amb un millor pronòstic que l'ELA.

## Referències

* ↑ «Natural history and clinical features of the flail arm and flail leg ALS variants.». Neurology, vol. 72, 12, 3-2009, pàg. 1087–1094. DOI: 10.1212/01.wnl.0000345041.83406.a2. PMC: 2821838. PMID: 19307543.
# Mitografia

La mitografia és la recopilació i estudi dels mites. Comprèn una part d'establiment dels relats mítics (a través de la crítica textual de manuscrits o de reculls de la tradició oral) i una d'estudi, incloent datació, expansió de la història, comparació amb altres mites, anàlisi simbòlica i històrica i repercussió. La mitografia esdevé aleshores una branca auxiliar de la història, l'antropologia i els estudis culturals o religiosos.

## Referències

* ↑ «mitografia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Pàmias, Jordi. «La mitografía como disciplina filológica». A: Parua Mythographica (en castellà), 2011, p. 1–10. ISBN 978-3-938083-16-1.
Viccionari
# 103 aC

El 103 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Mari i Orestes o també any 651 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «103 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Judea

* Alexandre Janeu substitueix al seu germà Aristòbul I, mort per malaltia, com a rei de Judea després de ser alliberat de la presó on era tancat i casar-se, en virtut de la llei jueva, amb la vídua del seu germà Salomé Alexandra.

### República Romana

* Luci Aureli Orestes i Gai Mari són elegits cònsols. Orestes mor durant el seu mandat.

### Sicília

* Luci Licini Lucul, pretor, és enviat pel Senat a Sicília, on es desenvolupava la Segona Guerra Servil dirigida per Atenió i Salvi Trifó. Porta amb ell un exèrcit de 17.000 homes i aconsegueix inicialment una victòria. Trifó s'ha de tancar a la fortalesa de Triocala que Lucul no pot conquerir i es retira de manera ignominiosa.

### Gàl·lia

* Gai Mari fa construir a les seves tropes un canal artificial, avui desaparegut, el Canal de Mari o les Fosses Marianes, entre l'hivern del 103 aC i el 102 aC per poder passar la desembocadura del Roine, perillosa i plena de maresmes.

### Orient Mitjà

* Alexandre Janeu ataca Ptolemais, que al no rebre ajut de cap dels reis selèucides demana auxili a Ptolemeu IX Làtir que desembarca a Sucamina amb un exèrcit per lluitar contra els jueus però no aconsegueix desembarcar a la mateixa Ptolemais per la vigilància i amenaces del rei egipci Ptolemeu X Alexandre I, encara que ocupa Gaza, Estratonice i Dora.

## Naixements

* Marc Furi Bibàcul, poeta satíric. Segons Jeroni d'Estridó i la Crònica d'Eusebi de Cesarea néix a Cremona.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos: nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115-150. ISBN 9780931464508.
* ↑ Flavi Josep. Antiguitats judaiques, XIII, 320
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Gai Mari, XII, 14
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Lucul, XIV, 1
* ↑ Estrabó. Geografia, IV, 1
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, III, 5
* ↑ Pomponi Mela. De situ orbis, II, 5
* ↑ Flavi Josep. Antiguitats judaiques, XIII, 12-13
* ↑ Smith, William (ed.). «Bibaculus, M. Furius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 16 setembre 2024].
# Entrada en pèrdua

L'entrada en pèrdua (stall en anglès) és un fenomen aerodinàmic que consisteix en la disminució més o menys sobtada de la força de sustentació que genera el corrent incident sobre un perfil aerodinàmic. L'entrada en pèrdua es produeix generalment quan l'angle de atac (el que forma la corda del perfil alar amb el flux d'aire) assoleix un cert valor límit, que depèn en gran manera de la velocitat de l'aire i del disseny del perfil.
La reducció en la sustentació és deguda a un procés conegut com a separació de la capa límit, pel qual s'inverteix la direcció relativa del flux d'aire en determinades zones de la superfície aerodinàmica, reduint d'aquesta manera la succió generada per l'aire. Quan aquest fenomen es produeix en una porció significativa de la superfície, provoca una reducció notable de la capacitat de sustentació de l'ala, alhora que augmenta considerablement la resistència aerodinàmica.
L'entrada en pèrdua és de particular interès en navegació aèria i enginyeria aeroespacial, perquè suposa un risc per a l'estabilitat de les aeronaus. Quan l'entrada en pèrdua es produeix en ple vol, el pilot ha de recuperar la sustentació i l'estabilitat fent que l'avió «piqui», és a dir, fent que el morro baixi respecte a la cua. Tanmateix, l'entrada en pèrdua és a vegades utilitzada de forma intencionada en algunes maniobres d'acrobàcia aèria.
# Zhou Zhi

    En aquest nom xinès, el cognom és Zhou.
Zhou Zhi :
| Xinès: | Xinès: | 周旨 |
| Mandarí |
| Mandarí | Wade-Giles: | Chou Chih |
Zhou Zhi va ser un general militar de la Dinastia Jin de la història xinesa.

## En la ficció

En la novel·la històrica del Romanç dels Tres Regnes, es conta que, entre el 279 i el 280, ell va participar en la campanya de la Dinastia Jin contra Wu Oriental sota el comandament de Du Yu. Ell dirigeix vuit-cents mariners en un atac naval sobre Xiakou, i és acreditat per matar als generals enemics Sun Xin i Shen Ying.

## Vegeu també

* Llista de persones relacionades amb els Tres Regnes

## Referències

* Luo Guanzhong. Romanç dels Tres Regnes, Capítol 120.
# Manuel Fuster Lázaro

Manuel "Manu" Fuster Lázaro (València, 22 d'octubre de 1997) és un futbolista valencià que juga com a migcampista ofensiu a la UD Las Palmas.

## Carrera de club

Fuster es va formar a l'Huracà València CF. El 23 de juliol de 2016, va signar contracte amb el CE Olímpic de Xàtiva de Tercera Divisió, i hi va debutar com a sènior el 21 d'agost, com a titular, en una victòria per 2–0 a fora contra el CD Buñol.
Fuster va marcar el seu primer gol com a sènior el 28 d'agost de 2016, el que obria el marcador en una victòria per 2–0 a casa contra el Muro CF. El següent 4 d'agost, després que hagués marcat 11 gols i el seu equip no hagués assolit la promoció als play offs de tercera divisió, va fitxar pel CD Guijuelo de Segona Divisió B.

### Albacete

El 22 de juliol de 2019, Fuster signà contracte per quatre anys amb l'Albacete Balompié de Segona Divisió. Hi va debutar com a professional el 18 d'agost, com a titular, en partit contra la SD Huesca. Va marcar el seu primer gol com a professional el 9 de febrer de 2020, aconseguint l'empat a l'últim minut en un empat a casa per 1-1 contra la SD Ponferradina. Titular habitual a la temporada 2020-21 quan el club va baixar, va ser el màxim golejador de l'Alba amb 12 gols la campanya següent, en la qual el club va aconseguir l'ascens des de la Primera Divisió RFEF.
Al llarg de la temporada 2023–24, Fuster va marcar vuit gols i nou assistències en 41 partits en totes les competicions amb l'Albacete, convertint-se en el segon millor assistent de la lliga. Va jugar un total de 193 partits amb el club, marcant 34 gols en el procés.

### Las Palmas

El 21 de juny de 2024, es va anunciar que Fuster s'uniria al club La Liga UD Las Palmas l'1 de juliol, signant un contracte de quatre anys amb el club.

## Referències

* ↑ «Bryan y Manu llegan al Olímpic» (en castellà). Portal de Xàtiva, 23-07-2016. [Consulta: 6 setembre 2019].
* ↑ «Manu Fuster nuevo jugador del Guijuelo» (en castellà). Vavel, 04-08-2017. [Consulta: 6 setembre 2019].
* ↑ «Manu Fuster, orgulloso de ser del Alba» (en castellà). Albacete Balompié, 22-07-2019. [Consulta: 6 setembre 2019].
* ↑ «El VAR redime a un madrugador Albacete en El Alcoraz» (en castellà). Marca, 18-09-2019. [Consulta: 7 febrer 2020].
* 1 2 3 Cebrián, Néstor. «Manu Fuster ya luce la camiseta de las pintaderas» (en castellà). Diari AS, 21-06-2024. [Consulta: 23 juny 2024].
* ↑ «Manu Fuster, nuevo jugador de la UD Las Palmas» (en castellà). UD Las Palmas, 21-06-2024. [Consulta: 23 juny 2024].

## Enllaços externs

* Manu Fuster a BDFutbol
* Manu Fuster a La Preferente (castellà)
* Manu Fuster, Fitxa a Soccerway
# A64

L'autopista A64 (La Pyrénéenne o E80 amb el seu nom europeu) és una autopista de peatge en part del seu recorregut. Orientada est-oest, connecta Tolosa amb Baiona per Tarba i Pau. La seva longitud és d'aproximadament 287 km amb 2 × 2 carrils des de Baiona fins al peatge de Muret i 2 × 3 carrils des del peatge de Muret fins a la carretera de circumval·lació de Tolosa, incloent un tram molt curt de 2 × 4 carrils al llindar de la circumval·lació de Tolosa i la doble carretera departamental 817 (antiga carretera nacional 117).
Autoroutes du Sud de la France (ASF) en té la concessió, excepte en el tram que va de la sortida 22 fins a la sortida 35, gestionat per DIR Sud-Ouest.
Radio VINCI Autoroutes (107.7FM) opera al sector de la A64 - ASF.

## Traçat
### Costat est

Per l'est l'A64 té l'inici/final a Tolosa de Llenguadoc, prop de la carretera de circumval·lació de Tolosa a través de la qual ofereix connexió amb les autopistes A61, A62, A68. Per tant, permet un accés ràpid, per exemple des de Tarba o Pau a Albi (A68), Montalban (A62), Bordeus (A62) o Narbona (A61).

### Costat oest

Per l'oest comença a la sortida de Baiona, on permet una connexió amb l'A63. Anteriorment, la connexió es feia per la RD 1 entre Beskoitze i Baiona, però a la dècade de 2010 va ser integrada a ASF. L'enllaç viari de Mousserolles amb l'A63 es va posar en servei el juny de 2011, en el marc de la millora a 2×3 carrils d'aquesta autopista A63.

### Connexions

Principals ciutats que enllaça:
* Tolosa
* Muret
* Sent Gaudenç
* Lanamesa
* Tarba
* Lorda
* Pau
* Ortès
* Baiona

### Obres d'art notables

* Viaducte d'Arrêt-Darré.

### Perfil

El punt més alt de l'autopista es troba a la zona de descans de Bandouliers. Supera els 600 metres d'altitud.

## Referències

* 1 2 «Pays basque : la route reliant Bayonne et Briscous devient autoroute» (en francès). Sud Ouest, 02-11-2015. [Consulta: 31 agost 2022].
# Educació expandida

L'educació expandida és l'educació que barreja elements de l'educació formal, l'ensenyament informal i les noves tecnologies, de manera que aposta per un aprenentatge permanent al llarg del dia. Internet permet que la informació provingui de múltiples fonts i les eines col·laboratives possibiliten que cada persona es construeixi un itinerari formatiu a mida, que respongui als seus interessos i aptituds. Aquesta nova educació està, doncs, centrada en l'aprenent i no en el professor, el qual ja no té el monopoli del coneixement.

## Referències

* ↑ Díaz, Rubén. La educación expandida, 2012. ISBN 9788479932084.

## Vegeu també

* Edupunk

## Enllaços externs

* Tecnorevolució a les aules. Article de Cristina Sáez
* L'aprenentatge a la xarxa II. Entre l'acció preventiva i educativa. Article de Jordi Bernabeu