OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vicente Luis Mora

Vicente Luis Mora Suárez-Varela (Còrdova, 26 de setembre de 1970) és un escriptor, poeta, assagista i crític literari espanyol. Ha rebut diversos guardons per les seves obres literàries. A part de col·laborar amb revistes i suplements culturals (com Ínsula, Animal sospechoso, Clarín, El invisible anillo, Mercurio o Quimera o Cuadernos del Sur del diari Córdoba) manté un prestigiós blog de crítica literària i cultural titulat Diario de lecturas. L'obra de Mora està inclosa en diverses antologies de poesia i narrativa. El 2007 va ser nomenat director de l'Institut Cervantes d'Albuquerque (Estats Units) i el 2010, del de Marràqueix (Marroc). El setembre de 2010 va redactar íntegrament el número 322 de la revista Quimera, dedicat al tema «Literatura i falsificació». Per a això, va suplantar (amb el consentiment dels autors) signatures habituals de la publicació com Germán Sierra, Damián Tabarovsky, Manuel Vilas o Agustín Fernández Mallo, i va inventar altres suposats col·laboradors (com Berta Herthaussen o José Jardiel Duc). La revista es va publicar sense cap indicació que es tractés d'un joc literari i va ser la mateixa direcció de la revista la que ho va revelar posteriorment; després, l'autor ho va reconèixer en el seu blog.

## Referències

* ↑ Arjona, Daniel: «Las mejores bitácoras literarias», El Cultural, 29 de julio de 2011.
* ↑ RODRÍGUEZ, Delia: «La revista Quimera juega a ser un 'hoax' de internet en papel», en Elpais.com, 24 de setembre de 2010 (consultat el 24 de setembre de 2010).
* ↑ «Vicente Luis Mora». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 17 febrer 2016].
# Eruguera caranegra

L'eruguera caranegra (Coracina novaehollandiae) és una espècie d'ocell de la família dels campefàgids (Campephagidae). Habita el bosc obert, sabana i boscos d'eucaliptus de les terres baixes al sud-est de Nova Guinea i Austràlia, incloent Tasmània.

## Referències

* ↑ «Eruguera caranegra». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021
# Arpella del Barri Gòtic

L'Arpella és una àliga marina o dels aiguamolls que forma part del bestiari popular del Barri Gòtic de Barcelona. Es fa servir tant per a correfocs com per a espectacles d'animació diversos. La mobilitat, la forma i els punts de foc, al bec i a la cua, la converteixen en una peça atractiva, participativa i divertida. Es portada per una persona.
La figura és de Manel Casserras, que el 1989 la construí com a àliga de Barcelona, amb fibra i fusta. El 1998, quan Xavier Jansana va fer l'àliga actual de la ciutat, la vella es reconvertí en bèstia foguera de l'Associació de Festes de la Plaça Nova, i així és com ha arribat a l'actualitat.
Des que va néixer, hem pogut veure-la sempre per Sant Roc, Santa Eulàlia, Sant Jordi i la Mercè, entre més festes barcelonines. Surt amb els tabalers en espectacles de foc, sola o acompanyada de la Víbria, els diables del Barri Gòtic. Així mateix, pot sortir acompanyada dels grallers de la Pessigolla en desfilades, cercaviles i espectacles d'animació diversos, tot sovint juntament amb els capgrossos i els xanquers.
Actualment l'Arpella és exposada a la Casa dels Entremesos i, més enllà de les festes de la Mercè, en surt per participar en cercaviles i trobades de bestiari. Ha format part d'espectacles de foc i de més actuacions, a llocs tan diversos com ara Arenys, Blanes, Figueres, Malgrat, Palma, Perpinyà, Sant Pol, Vilafranca del Penedès, etc.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «Arpella del Barri Gòtic». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ Arpella del Barri Gòtic Bestiari.cat
# Enganyapastors portaestendards

L'enganyapastors portaestendards (Caprimulgus longipennis) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae) que habita sabanes amb abundants arbres al sud de Mauritània, Senegal, Gàmbia, Burkina Faso, sud de Mali, sud de Níger, Guinea Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libèria, Costa d'Ivori, Ghana, Togo, Benín, Nigèria, sud de Camerun, el Gabon, República Centreafricana, sud de Txad i Sudan del Sud fins Etiòpia, Eritrea, nord-est de la República Democràtica del Congo, Uganda i oest de Kenya.

## Referències

* ↑ «Enganyapastors portaestendards». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 28 febrer 2025(català)
# Elie Wiesel

Eliezer Wiesel (Sighetu Marmației, Romania, 30 de setembre de 1928 - Nova York, 2 de juliol de 2016) va ser un escriptor estatunidenc d'origen romanès, guardonat amb el Premi Nobel de la Pau l'any 1986.
Supervivent dels camps de concentració nazis, va dedicar tota la seva vida a escriure i parlar sobre els horrors de l'Holocaust amb la intenció d'evitar que es repeteixi de nou una barbàrie similar.

## Orígens

Va néixer el 30 de setembre de 1928 a la població de Sighetu Marmaţiei, als setze anys va ser capturat pels alemanys nazis al costat de la totalitat dels jueus del seu poble natal. En aquell moment fou deportat en diversos camps de concentració, com Auschwitz i Buchenwald, on va veure morir la totalitat dels seus familiars.
Al seu alliberament estudià a la Universitat de La Sorbona de París i va treballar en diaris d'Israel, França i Estats Units, on es va establir el 1956 i d'on adquirí la nacionalitat.

## Premi Nobel de la Pau

Autor de tres novel·les, entre d'altres, sobre les seves vivències durant els anys de repressió i captiveri, el 1986 li fou concedit el Premi Nobel de la Pau pels relats de la seva experiència personal, de la humiliació total i del menyspreu complet per a la humanitat demostrada en els camps de concentració i el seu treball pràctic en la causa de la pau.

## Referències

* ↑ «Mor Elie Wiesel, supervivent de l'Holocaust i Premi Nobel de la Pau». CCMA. [Consulta: 3 juliol 2016].
* ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.

## Vegeu també

* Nens de l'holocaust

## Enllaços externs

* «Elie Wiesel» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
* Elie Wiesel Arxivat 2007-02-28 a Wayback Machine.—Photos by Mathieu Bourgois.
# Astor rogenc

L'astor rogenc (Erythrotriorchis radiatus) és una espècie d'ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita vegetació de ribera, matoll i boscos clars d'Austràlia septentrional i oriental. El seu estat de conservació es considera en perill d'extinció.

## Referències

* ↑ «Astor rogenc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 281. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Red Goshawk. Erythrotriorchis radiatus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 7 novembre 2022].
# Eruguera de Mussau

L'eruguera de Mussau (Lalage conjuncta) és una espècie d'ocell de la família dels campefàgids (Campephagidae).
Habita les zones boscoses de les illes St. Matthias, a l'arxipèlag de les Bismarck.
Era considerada una subespècie de l'eruguera variable (L. leucomela) fins fa poc.

## Referències

* ↑ «Eruguera de Mussau». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2021(català)
* ↑ PB Taylor. 2005. Family Campephagidae (cuckoo-shrikes). Pp. 40–122 a: Handbook of the Birds of the World, Volum 10. Cuckoo-shrikes to Thrushes. J del Hoyo, A Elliott et DA Christie (Eds). Lynx Edicions, Barcelona.
# Arpella pintada

L'arpella pintada (Circus assimilis) és un ocell rapinyaire de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita en planures, sabanes i boscos oberts d'ustràlia, Tasmània, Sulawesi i altres illes com Sumba i Timor. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Arpella pintada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 276. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Spotted Harrier. Circus assimilis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Fotos de Circus assimilis amb exemplars de diferent edat i sexe a Oriental Bird Club Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Enginyeria de bioprocés

L'enginyeria de bioprocessos és una de les aplicacions que es produeixen com a interacció de les disciplines de la biotecnologia, enginyeria bioquímica, enginyeria química i de l'enginyeria agrònoma, entre d'altres. Tracta sobre el disseny i desenvolupament d'equips i processos per fabricar productes com els aliments, els farratges, productes farmacèutics, químics, etc. a partir de materials biològics. Dissenya aparells com els bioreactors, estudia les maneres de fer la fermentació, etc. També tracta de diversos processos biotecnològics usats en les indústries.

## Referències

* ↑ Bioprocess engineering- Basic concepts; Shular,Micheal A.,kargi,Fikret,Prentice Hall of India,2005
# Economia atòmica

L'economia atòmica, o eficiència atòmica o estalvi atòmic, és un paràmetre que mesura el percentatge d'àtoms dels reactius químics que passen a formar part del producte útil d'una reacció química. Es calcula a partir de la relació de la massa molecular del producte útil $M_{r}(p.u.)$, el compost químic que interessa obtenir, i de la suma de les masses moleculars dels reactius $\sum M_{r}(r)$, expressat en percentatge:
$EA(\%)={\frac {M_{r}(p.u.)}{\sum M_{r}(r)}}\cdot 100$Per exemple, en el següent procés, constituït per tres reaccions químiques, es vol obtenir el producte $R$. Els reactius químics són $A,B,C$ i $D$. Els composts $P$ i $Q$ són alhora productes i reactius, i no es compten. $X,Y$ i $Z$ són residus perquè són productes de reaccions que no es reutilitzen. $\nu _{A}$... són els coeficients estequiomètrics de cada compost.
    ${\ce {\nu_{A}A + \nu_{B}B -> \nu_{P}P + \nu_{X}X}}$${\ce {\nu_{P}P + \nu_{C}C -> \nu_{Q}Q + \nu_{Y}Y}}$${\ce {\nu_{Q}Q + \nu_{D}D -> \nu_{R}R + \nu_{Z}Z}}$
El càlcul de l'economia atòmica en aquest cas és:$EA(\%)={\frac {\nu _{R}M_{r}(R)}{\nu _{A}M_{r}(A)+\nu _{B}M_{r}(B)+\nu _{C}M_{r}(C)+\nu _{D}M_{r}(D)}}\cdot 100$
L'economia atòmica és un paràmetre introduït el 1991 pel químic estatunidenc Barry M. Trost (1941), i permet mesurar la sostenibilitat d'un procés químic dins l'àmbit de la química verda.
Un exemple clàssic és el cas de l'ibuprofèn, un dels analgèsics d'àmplia utilització junt amb l'aspirina i el paracetamol. La síntesi tradicional de l'ibuprofèn fou desenvolupada i patentada per la farmacèutica Boots durant la dècada del 1960. Es tracta d'un procés que consta de sis etapes:
L'economia atòmica en aquesta reacció és del 40 % segons el càlcul següent:
$EA(\%)_{Boots}={\frac {M_{r}(p.u.)}{\sum M_{r}(r)}}\cdot 100={\frac {206}{514,5}}\cdot 100=40\%$
Davant el cost energètic i de matèries primeres que suposa aquesta síntesi en sis etapes, la complexitat dels processos de separació de l'ibuprofèn dels residus del procés, així com el cost addicional del reciclatge o la gestió dels residus, les empreses Boots i Hoechst Celanese dissenyaren una nova síntesi de l'ibuprofèn en només tres etapes. En aquest procés la majoria dels àtoms que constitueixen els reactius passen a formar part de l'ibuprofèn, cosa que minimitza la quantitat de residus i suposa una major economia d'àtoms respecte al procés tradicional, com es pot veure a l'esquema següent.
L'economia atòmica en aquest procés és del 77 %:
$EA(\%)_{BHC}={\frac {M_{r}(p.u.)}{\sum M_{r}(r)}}\cdot 100={\frac {206}{266}}\cdot 100=77\%$

## Referències

* 1 2 Sheldon, Roger A. Green chemistry and catalysis. Weinheim: Wiley-VCH, 2007. ISBN 978-3-527-30715-9.
* ↑ Trost, Bm «The Atom Economy—A Search for Synthetic Efficiency» (en anglès). Science, 254, 5037, 06-12-1991, pàg. 1471–1477. DOI: 10.1126/science.1962206. ISSN: 0036-8075.
* ↑ «Boots Heritage». [Consulta: 26 setembre 2022].
* 1 2 González Arce, M. Luz; Valea, Ángel «El compromiso de enseñar química con criterios de sostenibilidad: la química verde». Educació Química : EduQ, 2, 2009, pàg. 48–52. DOI: 10.2436/20.2003.02.17. ISSN: 1578-5300.
# Capusa

Capusa o Capussa fou fill d'Oesalces (oncle de Masinissa I). Mentre Masinisa era a Hispània lluitant pels cartaginesos, el rei de Numídia Gala (Gayya) va morir (potser l'any 210 aC) i el va succeir Oesalces (Ozalces), que va morir al cap de pocs mesos i el tron va passar al seu fill Capusa, Aquest no era gaire popular i un cap anomenat Mezetul es va revoltar i el va derrotar i matar en una batalla vers el 207 aC i va proclamar rei al jove Lacumaces que no va conservar la corona doncs Masinissa I el va expulsar del tron cap a l'any 205 aC.

## Referències

* ↑ Camps, G. «Capussa» (en francès). Encyclopédie berbère, 12, 01-02-1993, pàg. 1770. ISSN: 1015-7344.
* ↑ «Capusa». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
# Astor sentinella

L'astor sentinella (Micronisus gabar) és un ocell rapinyaire de la família dels accipítrids (Accipitridae) i única espècie del gènere Micronisus. Habita les sabanes i zones obertes en general, de gran part del continent africà al sud del Sàhara i el Sud d'Aràbia. Està absent de les zones de selva humida del golf de Guinea. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.
Semblant a les espècies del gènere Melierax, al qual l'han adscrit alguns autors.
S'ha proposat la classificació dins la subfamília dels melieraxins (Melieraxinae), juntament amb Melierax, però en general hom ubiquen ambdós gèneres als accipitrins (Accipitrinae).

## Llistat de subespècies

Se n'han descrit tres subespècies d'astor gabar:
* M. g. aequatorius Clancey, 1987. D'Àfrica oriental, des d'Etiopia fins a Moçambic.
* M. g. gabar (Daudin), 1800. D'Àfrica Meridional, des d'Angola fins a Sud-àfrica.
* M. g. niger (Vieillot) 1823. A la part septentrional de l'Àfrica subsahariana, des de la costa atlàntica fins al sud d'Aràbia.

## Referències

* ↑ «Astor sentinella». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 275. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Gabar Goshawk. Micronisus gabar» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ L'astor gabar a AVIBASE Ref. 06-06-2010
* ↑ Els accipitriformes a John Boyd's Home Page Rev. 1-03-2011
* ↑ Els Accipitriformes, amb llurs subespècies, a ZOONOMEN Rev. 06-06-2010
# Anatema (pel·lícula de 2024)

Anatema és una pel·lícula de terror espanyola dirigida per Jimina Sabadú i produïda per Álex de la Iglesia. Està distribuïda per Sony Pictures. S'ha subtitulat al català.

## Sinopsi

Juana (Leonor Watling) és una monja de fort caràcter marcada per una experiència paranormal. Un encàrrec misteriós de l'Arquebisbat la portarà fins a una antiga església del vell Madrid, construïda sobre un entramat de passadissos d'origen desconegut. Allà la Juana descobrirà que a les entranyes de l'edifici hi ha alguna cosa anterior a les llegendes que s'expliquen sobre aquell lloc. I el Mal que hi habita ha començat a infectar l'exterior.

## Repartiment

* Leonor Watling com Juana
* Pablo Derqui Maestre

## Referències

* ↑ «About Sony Pictures». Sony Pictures Entertainment. Arxivat de l'original el 2019-03-21. [Consulta: 28 gener 2016].
* ↑ «Anatema». Goita què fan, ara!. [Consulta: 21 febrer 2025].
# Eruguera de carpó blanc

L'eruguera de carpó blanc (Coracina leucopygia) és una espècie d'ocell de la família dels campefàgids (Campephagidae). Habita boscos i terres de conreu de Sulawesi, incloent moltes illes adjacents.

## Referències

* ↑ «Eruguera de carpó blanc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Arpella ventre-ratllada

L'arpella ventre-ratllada (Circus cinereus) és una espècie d'ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita praderies i aiguamolls d'Amèrica del Sud, als Andes de Colòmbia, l'Equador, el Perú i Bolívia fins a Xile, i al Paraguai, Uruguai i sud del Brasil, cap al sud, al sud de l'Argentina fins Terra del Foc i a les illes Malvines. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Arpella ventre-ratllada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 276. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Cinereous Harrier. Circus cinereus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].
# Yuko Arakida

Yuko Arakida (japonès: 荒木田裕子) (Tazawako, 14 de febrer de 1954 - 16 de setembre de 2024) va ser una jugadora de voleibol japonesa que va competir durant la dècada de 1970.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics de Mont-real, on va guanyar la medalla d'or en la competició de voleibol. En el seu palmarès també destaca una medalla d'or al Campionat del Món de voleibol de 1974 i a la Copa del Món de voleibol de 1977. A nivell de clubs jugà a l'Hitachi Musashi.

## Referències

* ↑ «Volleyball mourns the passing of Yuko Arakida – Volleyball Australia». [Consulta: 21 setembre 2024].
* ↑ «Yuko Arakida Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 16 de desembre 2012. [Consulta: 26 setembre 2019].
* ↑ «Women Volleyball VII World Championship 1974 Guadalajara (MEX) 12-27.10 Winner Japan». todor66.com. [Consulta: 26 setembre 2019].
* ↑ «Women Volleyball II World Cup 1977 Japan 07-15.11 - Winner Japan». todor66.com. [Consulta: 26 setembre 2019].
# Economia d'escala

L'economia d'escala, en microeconomia, és el conjunt d'avantatges que obté un negoci gràcies a la seva expansió. Són factors que fan que el cost per unitat del productor disminueixin a mesura que la quantitat de producció s'incrementa. Es refereix al poder que té una empresa quan arriba a un nivell òptim de producció per anar produint més amb menys cost, és a dir, a mesura que la producció en una empresa creix (sabates, xiclets, bastons, capses de llumins...), els seus costos per unitat produïda es redueixen. Com més produeix, menys li costa produir cada unitat.
En altres paraules, es refereix al fet que si en una funció de producció s'augmenta la quantitat de tots els inputs utilitzats en un percentatge, l'output produït pot augmentar en aquest mateix percentatge o bé augmentar en major o menor quantitat que el mateix percentatge. Si augmenta en el mateix, estaríem davant economies constants d'escala, si fos a més, serien economies creixents d'escala, si fos en menys, en economies decreixents d'escala. Normalment, quan es diuen simplement "economies d'escala", es refereixen a les creixents, ja que aquestes denoten una funció bastant avantatjosa des del punt de vista econòmic, perquè significa que la producció resulta més econòmica de mitjana com més gran és l'ocupació de tots els recursos. Resultaria, per exemple, més barat per unitat produir 400 unitats que 200, si augmentem en la mateixa quantitat tots els recursos emprats per a això (i el preu de cada recurs per unitat no canviés)
Per analitzar el fenomen de les economies d'escala se sol considerar la relació entre els augments de producció (output) causats pels augments en els factors de producció (inputs). Què passa quan una empresa, per exemple, dobla la quantitat que utilitza d'inputs (el doble de treballadors, el doble de capital…)? Si el resultat és que la producció augmenta més que el doble, llavors es diu que l'empresa està caracteritzada per economies creixents d'escala. Aquesta és una situació de cert interès en economia, ja que implica que es pot produir amb menors costos a mesura que augmenta el nivell de producció. Això està molt estretament lligat a la concentració empresarial, en la mesura que en un procés productiu afectat d'economies d'escala creixents, una sola empresa més gran produeix amb un menor cost que dues empreses més petites.
Si no es té una economia d'escala no es pot treballar en mercat, perquè no és un mercat competent (hi ha una empresa que ha aconseguit el seu procés de fabricació òptim, aconseguint reduir el seu cost marginal). La solució per a això són les tarifes, fixades pels reguladors a partir del que costa de mitjana produir un producte; en aquests casos, el cost mitjà és més alt que el cost marginal.
Les deseconomies d'escala són el contrari.

## Referències

* ↑ Sullivan, arthur; Steven M. Sheffrin. Economics: Principles in action. Upper Saddle River, New Jersey 07458: Prentice Hall, 2003, p. 157. ISBN 0-13-063085-3. Arxivat 2016-12-20 a Wayback Machine.
# Astrolatria

L'astrolatria és l'adoració de les estrelles i altres entitats de l'univers o l'equiparació d'aquests astres amb déus. Com a forma de religió politeista va sorgir a l'edat del ferro a Mesopotàmia. Posteriorment es va expandir per Egipte, Llevant i d'aquí va passar al món grecollatí. Va ser condemnada pel judaisme com una forma comuna d'idolatria i les altres religions monoteistes van perpetuar la seva prohibició entre els fidels. Els principals objectes de culte eren el sol, la lluna, els planetes coneguts aleshores i algunes estrelles fixes, que posteriorment van constituir les constel·lacions. No s'ha de confondre amb la divinització del cel, és a dir, amb l'assumpció que una divinitat suprema, única o progenitora de la resta, resideix i s'identifica amb el cel.

## Referències

* ↑ Franz Cumont, « Les noms des planètes et l'astrolatrie chez les Grecs », L'Antiquité Classique, vol. 4, maig 1935
# Eruguera de la Melanèsia

L'eruguera de la Melanèsia (Edolisoma remotum) és una espècie d'ocell de la família dels campefàgids (Campephagidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de l'Arxipèlag de les Bismarck.

## Referències

* ↑ «Eruguera de la Melanèsia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Kiyomi Kato (jugadora de voleibol)

Kiyomi Kato (japonès: 加藤きよみ) (prefectura d'Ibaraki, 9 de març de 1953) és una ex-jugadora de voleibol japonesa que va competir durant la dècada de 1970.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics de Mont-real, on va guanyar la medalla d'or en la competició de voleibol. En el seu palmarès també destaca una medalla d'or als Jocs Asiàtics de 1974 i al Campionat d'Àsia de voleibol de 1975. A nivell de clubs jugà a l'Hitachi Musashi, amb qui guanyà la lliga japonesa de 1974, 1975 i 1976.

## Referències

* ↑ «Kiyomi Kato Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 16 de desembre 2012. [Consulta: 26 setembre 2019].
* ↑ Enciclopèdia de Voleibol / Comp. V. L. Sviridov, Txechov, Tomsk: Companyia Yanson - 2001. (rus)