# Alt de Garajonay

L'Alt de Garajonay és una muntanya situada a La Gomera, a les Illes Canàries. És el punt més elevat de l'illa, amb 1485 msnm.
Se situa al municipi de Vallehermoso i forma part del Parc Nacional de Garajonay.

## Toponímia

El topònim Garajonay és de procedència guanxe i existeix una llegenda popular que explica el seu origen com la unió dels antropònims Gara i Jonay. No obstant això, investigadors moderns com el filòleg Maximiano Drapaire apunten que la llegenda tractaria de donar significat al topònim de la muntanya des del nom dels seus personatges.
Pel que fa al seu possible significat, l'historiador i filòleg Ignacio Reyes proposa la seva traducció com 'té la superioritat' o 'se situa en la màxima altitud' basant-se en comparacions amb les llengües berbers. Mentre que altres autors, com Dominik Wölfel, evidencien la manca de "paral·lels adequats" que impedeix trobar el significat originari de la paraula.
En la documentació històrica apareix també amb les variants Garagona, Garagonache, Garagonay, Garagonohe, Garajona i Jarajona.

## Característiques generals
### Geologia

L'elevació va sorgir durant el segon cicle volcànic de formació de l'illa de La Gomera fa entre 5 i 2 milions d'anys. Es va formar principalment per bugades de laves basàltiques i traquibasàltiques.

### Vegetació

La zona es troba coberta en gran part per fayal-bruguerar???, matoll de substitució de la vegetació natural original, així com també per laurisilva humida amb brucs.

## Restes arqueològiques

A aquesta zona van ser descobertes altars per al sacrifici d'animals de la cultura aborigen,cosa que fa pensar que el cim representava una mena de centre religiós o espiritual per als habitants de l'illa.

## Referències

* ↑ «Altitud máxima y longitud de las costas por islas de Canarias». Instituto Canario de Estadística. [Consulta: 17 octubre 2021].
* 1 2 «Visor de Grafcan». Sistema de Información Territorial de Canarias IDECanarias. [Consulta: 17 octubre 2021].
* ↑ «Parque Nacional de Garajonay». Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico. [Consulta: 17 octubre 2021].
* 1 2 Trapero, Maximiano. Diccionario de Toponimia de Canarias: Los guanchismos. II. Santa Cruz de Tenerife: IDEA, 2018. ISBN 978-84-17-36009-2.
* ↑ Reyes García, Ignacio. Diccionario Ínsuloamaziq. Santa Cruz de Tenerife: Fondo de Cultura Ínsuloamaziq, 2011. ISBN 978-84-615-0960-7.
* 1 2 Wölfel, Dominik Josef. Monumenta Linguae Canariae. Die Kanarischen Sprachdenkmäler. Eine Studie Zur Vor- und Frühgeschichte Weißafrikas (en alemán). Graz: Akademische Druc, 1965.
* ↑ Marcelino del Arco Aguilar. Mapa de vegetación de Canarias. Memoria general. Santa Cruz de Tenerife: Grafcan Ediciones, 2006. ISBN 978-84-611-3811-1.
* ↑ Alberto Barroso, Verónica; Barro Rois, Ana; Borges Domínguez, Estervina; Hernández Gómez, Cristo M.; Hernández Marrero, Juan Carlos «El diezmo a Orahan. Pireos o aras de sacrificio en la prehistoria de la Gomera (Islas Canarias)». Tabona: Revista de prehistoria y de arqueología. Universidad de La Laguna [San Cristóbal de La Laguna], 10, 2001, pàg. 91-126. ISSN: 0213-2818 [Consulta: 17 octubre 2021].

## Vegeu també

* La Gomera
* Parc nacional de Garajonay
* Llegenda de Gara i Jonay