# Lepidocolaptes

Lepidocolaptes és un gènere d'ocells de la família dels furnàrids (Furnariidae). Agrupa espècies natives de l'Amèrica tropical (Neotròpic), on es distribueixen des del nord de Mèxic, per Amèrica Central i del Sud fins a Uruguai i el centre d'Argentina.

## Descripció

Els ocells d'aquest gènere formen un grup uniforme de grimpa-soques prims, bastant petits, mesurant entre 18,5 i 21 cm de longitud, amb becs distintius pàl·lids, esvelts i corbats. Molts no són estriats per dalt. Es distribueixen en ambients forestals o més lleugerament arbritzats, a excepció del grimpa-soques cellut (Lepidocolaptes angustirostris) que és freqüent en àrees més obertes com la província fitogeográfica del Cerrado al Brasil.

## Taxonomia

El gènere Lepidocolaptes va ser introduït el 1853 pel naturalista alemany Ludwig Reichenbach. El nom combina el grec antic «lepis» que significa “escama” amb «kolaptēs» que significa “picador”. L'espècie tipus va ser designada el grimpa-soques escatós per George Robert Gray el 1855.
D'acord amb estudis de filogènia molecular amb base en dades d'ADN mitocondrial de Rodrigues et al (2013), es va demostrar l'existència de cinc grups recíprocament monofilètics en el complex L. albolineatus, cadascun corresponent a tàxons ja nomenats, excepte un incloent ocells al sud dels rius Amazones/Solimões i oest del Madeira a qui es va descriure com la nova espècie Lepidocolaptes fatimalimae. La distància genètica incorrecta, a part, entre aquests clades variava des del 3.4% (entre duidae, fatimalimae, fuscicapillus, i layardi) al 5.8% (entre layardi i albolineatus). Vocalment, aquests cinc clades/tàxons moleculars també es van provar que eren molt diferents, reforçant l'argument al seu tractament com a espècies independents. La Proposta N° 620 al Comitè de Classificació de Sud-amèrica (SACC) aprovada el desembre de 2013, va reconèixer la nova espècie L. fatimalimae i va elevar al rang d'espècies plenes a les subespècies d'albolineatus anteriorment: L. duidae, L. fuscicapillus i L. layardi. A banda de l'IOC i Clements Checklist, totes ja han estat llistades pel SACC i pel Comitè Brasiler de Registres Ornitològics (CBRO).
Una àmplia anàlisi posterior de les vocalitzacions del complex L. albolineatus, va concloure que els estudis de Rodrigues et al. (2013) van confondre's en tractar les vocalitzacions de L. layardi que en realitat serien les de la nova espècie L. fatimalimae, i va comprovar que les vocalitzacions de L. fuscicapillus i L. layardi són pràcticament iguals. A la Proposta N° 868 al SACC el juliol de 2020, es va aprovar el tractament de L. layardi com una subespècie de L. fuscicapillus, amb les justificatives de vocalització comentades i donada la ja petita distància genètica entre els dos tàxons. El Manual dels Ocells del Món (HBW) i Birdlife International (BLI) tampoc la reconeixen com a espècie, amb base en diferències morfològiques i completament diferent vocalització. La possible separació ha estat suggerida també amb base en anàlisis moleculars.
Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per 12 espècies:
* grimpa-soques de ratlles blanques - (Lepidocolaptes leucogaster).
* grimpa-soques de Souleyet - (Lepidocolaptes souleyetii).
* grimpa-soques cellut - (Lepidocolaptes angustirostris).
* grimpa-soques pigat - (Lepidocolaptes affinis).
* grimpa-soques muntanyenc - (Lepidocolaptes lacrymiger).
* grimpa-soques escatós - (Lepidocolaptes squamatus).
* grimpa-soques fistonat - (Lepidocolaptes falcinellus).
* grimpa-soques de la Guaiana - (Lepidocolaptes albolineatus).
* grimpa-soques del Duida - (Lepidocolaptes duidae).
* grimpa-soques de l'Inambari - (Lepidocolaptes fatimalimae).
* grimpa-soques de Rondônia - (Lepidocolaptes fuscicapillus).
* grimpa-soques de Layard - (Lepidocolaptes layardi).
La subespècie Lepidocolaptes affinis neglectus, de les muntanyes de Costa Rica i Panamà, ha estat considerada com a espècie separada de L. affinis per BLI, amb base en diferències morfològiques i completament diferent vocalització. La possible separació ha estat suggerida també amb base en anàlisis moleculars.

## Referències

* ↑ «2024 Citation & Downloadable Checklists». Clements Checklist. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ Ridgely, Robert S.; Tudor, Guy. Field guide to the songbirds of South America: the passerines. 1. ed. Austin, TX: Univ. of Texas Press, 2009. ISBN 978-0-292-71748-0.
* ↑ Reichenbach, H. G. Ludwig. Die vollständigste Naturgeschichte der Vögel. Abt.3:Bd.6 [Text] (1836). Dresden: Expedition der Vollständigsten Naturgeschichte, 1836, p. 145–218 [183–184].
* ↑ Jobling, James A. The Helm Dictionary of Scientific Bird Names: From Aalge to Zusii. Londres: Christopher Helm, 2010, p. 221. ISBN 978-1-4081-2501-4 [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ Gray, George Robert. Catalogue of the genera and subgenera of birds contained in the British Museum. Londres: Printed by order of the Trustees, 1855.
* ↑ Peters, James Lee. Check-list of birds of the world. v.7. Cambridge: Harvard University Press, 1951, p. 47 [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ Rodrigues, Elinete «Molecular systematics and taxonomic revision of the Lineated Woodcreeper complex (Lepidocolaptes albolineatus: Dendrocolaptidae), with description of a new species from southwestern Amazonia». Handbook of the Birds of the World. Special Volume: New Species and Global Index. Lynx Edicions [Barcelona.], 2013, pàg. 248-252.
* ↑ «Proposal (620): Recognize newly described Lepidocolaptes fatimalimae and split Lepidocolaptes albolineatus into four species». South American Classification Committee, 01-12-2013. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ Piacentini, Vítor de Q.; Aleixo, Alexandre; Agne, Carlos Eduardo; Maurício, Giovanni Nachtigall; Pacheco, José Fernando «Annotated checklist of the birds of Brazil by the Brazilian Ornithological Records Committee / Lista comentada das aves do Brasil pelo Comitê Brasileiro de Registros Ornitológicos». Revista Brasileira de Ornitologia - Brazilian Journal of Ornithology, 23, 2, 31-12-2015, pàg. 90–298. ISSN: 2178-7875.
* ↑ Boesman, Peter F. D. «84. Notes on the vocalizations of Lineated Woodcreeper (Lepidocolaptes albolineatus)». Ornithological Notes, 20-04-2016. DOI: 10.2173/bow-on.100084.
* ↑ «Proposal (868): Treat Lepidocolaptes layardi as a subspecies of L. fuscicapillus». South American Classification Committee, 01-07-2020. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ Marantz, Curtis A.; del Hoyo, Josep; Collar, Nigel; Aleixo, Alexandre; Bevier, Louis R.. Spot-crowned Woodcreeper (Lepidocolaptes affinis) (en anglès). Cornell Lab of Ornithology, 2023-06-23. DOI 10.2173/bow.spcwoo1.01.1.
* ↑ «BirdLife DataZone» (en anglès). [Consulta: 27 febrer 2025].
* 1 2 Arbeláez-Cortés, Enrique; Nyári, Árpád S.; Navarro-Sigüenza, Adolfo G. «The differential effect of lowlands on the phylogeographic pattern of a Mesoamerican montane species (Lepidocolaptes affinis, Aves: Furnariidae)» (en anglès). Molecular Phylogenetics and Evolution, 57, 2, 11-2010, pàg. 658–668. DOI: 10.1016/j.ympev.2010.06.013.
* ↑ «Southern Spot-crowned Woodcreeper (Lepidocolaptes neglectus)» (en anglès). BirdLife DataZone. [Consulta: 27 febrer 2025].