# Hychtwn

En la mitologia gal·lesa, Hychtwn o Hychddwn (del gal·lès hwch, «porc» ; hir, «llarg, alt») apareix en la quarta branca de les Quatre Branques del Mabinogi, i és un dels tres fills de Gwydion i Gilfaethwy. Com a càstig per la violació de Goewin, Math fab Mathonwy va desterrar els seus nebots, convertint-los en una parella de cérvols durant un any, després en porcs senglars i finalment en llops. Van tenir tres fills al llarg dels tres anys d'encanteri: Hyddwn (cervatell), Hychtwn (porquet) i Bleiddwn (llobató). Hychtwn és fill dels porcs senglars. Finalment, Math el va transformar en humà i el va anomenar Hychtwn («porquet»).

## Els fills de Dôn

Dôn, filla de Mathonwy, era la matriarca d'una família. El seu marit mai es designa específicament.
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Mathonwy | Mathonwy | Mathonwy | Mathonwy | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | Dôn | Dôn | Dôn | Dôn | Dôn | Dôn | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Math fab Mathonwy | Math fab Mathonwy | Math fab Mathonwy | Math fab Mathonwy | Math fab Mathonwy | Math fab Mathonwy | Goewin | Goewin | Goewin | Goewin | Goewin | Goewin |
| Gwydion | Gwydion | Gwydion | Gwydion | Gwydion | Gwydion | Eufydd fab Dôn | Eufydd fab Dôn | Eufydd fab Dôn | Eufydd fab Dôn | Eufydd fab Dôn | Eufydd fab Dôn | | | Gilfaethwy | Gilfaethwy | Gilfaethwy | Gilfaethwy | Gilfaethwy | Gilfaethwy | Amaethon | Amaethon | Amaethon | Amaethon | Amaethon | Amaethon | Gofannon | Gofannon | Gofannon | Gofannon | Gofannon | Gofannon | | | Arianrhod | Arianrhod | Arianrhod | Arianrhod | Arianrhod | Arianrhod | | |
| Hyddwn «cervatell» | Hyddwn «cervatell» | Hyddwn «cervatell» | Hyddwn «cervatell» | Hyddwn «cervatell» | Hyddwn «cervatell» | Hychtwn «porquet» | Hychtwn «porquet» | Hychtwn «porquet» | Hychtwn «porquet» | Hychtwn «porquet» | Hychtwn «porquet» | | | Bleiddwn «llobató» | Bleiddwn «llobató» | Bleiddwn «llobató» | Bleiddwn «llobató» | Bleiddwn «llobató» | Bleiddwn «llobató» | | | | | | | | | Dylan ail Don «fill de l'ona» | Dylan ail Don «fill de l'ona» | Dylan ail Don «fill de l'ona» | Dylan ail Don «fill de l'ona» | Dylan ail Don «fill de l'ona» | Dylan ail Don «fill de l'ona» | | | | | | | Lleu Llaw Gyffes «mà ràpida» | Lleu Llaw Gyffes «mà ràpida» | Lleu Llaw Gyffes «mà ràpida» | Lleu Llaw Gyffes «mà ràpida» | Lleu Llaw Gyffes «mà ràpida» | Lleu Llaw Gyffes «mà ràpida» | Blodeuwedd «cara de flor» | Blodeuwedd «cara de flor» | Blodeuwedd «cara de flor» | Blodeuwedd «cara de flor» | Blodeuwedd «cara de flor» | Blodeuwedd «cara de flor» |

## La llegenda

Math fab Mathonwy és un mag i governant de Gwynedd (el nord de Gal·les). Els seus peus han de ser cuidats per una verge, excepte quan està en la guerra. Gilfaethwy, el nebot de Math, s'enamora de Goewin, l'encarregada de cuidar els peus de Math, i el germà de Gilfaethwy, Gwydion, enganya a Math per anar a la guerra contra Pryderi perquè Gilfaethwy pugui tenir accés a ella. Gwydion mata a Pryderi en un combat individual, i Gilfaethwy viola a Goewin.
Math es casa amb Goewin per salvar-la de la vergonya i encanta a Gwydion i Gilfaethwy, transformant-los en una parella de cérvols durant un any, i els obliga a tenir un fill (Hyddwn, «cervatell»). Abans de recuperar de nou la forma humana, experimenten dues transformacions més, en parella de porcs senglars durant un any i en parella de llops durant un altre any. Durant aquest temps, van tenir dos fills més, Hychtwn (porquet) i Bleiddwn (llobató).
Math transforma en humans els fills dels seus nebots, que es convertiran en fidels campions.

## Referències

* ↑ «[...] si recordem que el peu és un conegut substitut fàl·lic, estem aquí, òbviament, en una nova expressió de la necessària unió entre el rei i el seu regne, sobretot perquè la verge en qüestió s'anomena Aranrhod "la Gran Roda", una de les formes atestades de la Mare-Terra». Claude Sterckx, Mythologie du monde celte, p. 247.
* ↑ Les Quatre branches du Mabinogi et autres contes gallois du Moyen Âge, p. 106.
* ↑ Segons els celtes, el porc senglar simbolitza la classe sacerdotal (Christian-J. Guyonvarc'h i Françoise Le Roux, Les Druides, p. 416) i les seves representacions es troben a tot el món celta (Venceslas Kruta, Les Celtes, histoire et dictionnaire, p. 807-808).
* ↑ Philippe Jouët, Aux sources de la mythologie celtique, p. 206 i seg., «Le Mabinogi de Math».

## Bibliografia

* Les Quatre branches du Mabinogi et autres contes gallois du Moyen Âge, traduit du gallois, présenté et annoté par Pierre-Yves Lambert, éditions Gallimard, collection « L'aube des peuples », Paris, 1993, ISBN 2-07-073201-0.
* Ifans, Dafydd & Rhiannon, Y Mabinogion (Gomer 1980) ISBN 1-85902-260-X

## Vegeu també

* English translation of The Four Branches of the Mabinogi (anglès)
Temes de la mitologia celta :
Part de {{Mitologies europees}} :
Temes generals :
Mitologia irlandesa :
Mitologia escocesa :
Mitologia gal·lesa :
Mitologia bretona :
Vegeu també: Mitologia de les illes Hèbrides, {{Mitologia gal·lo-britònica}}, {{Mitologia gallega}}, {{Mitologia irlandesa (Ulster)}} i {{Llegenda del Rei Artús}} :