# Pinutxa Ginesu Maffei

Pinutxa Ginesu Maffei o Pinuccia Ginesu Maffei (l'Alguer, 23 de març de 1914 - Sàsser, 30 de novembre de 1961) fou una mestra d'escola i poetessa algueresa en llengua catalana i italiana.

## Biografia

Va néixer a l'Alguer el 23 de març de 1914, filla de Salvatore Ginesu di Milis i Angeletta Manga. L'any 1921, quan tenia 7 anys, la mort prematura del pare va obligar la mare a treballar la jornada completa al capdavant del bar familiar per poder mantenir els fills. El fet de ser òrfena i l'absència forçosa de la mare van contribuir a forjar-li un caràcter fort i independent i a la vegada tendre i protector vers el seu germà Paolo, dos anys més petit i anomenat familiarment "Carluccio", que va esdevenir tota la vida un dels seus grans puntals afectius.
El 1929, es traslladà a Sàsser per estudiar magisteri. La família afrontava greus penalitats econòmiques i només ella va poder iniciar estudis superiors, el retorn a casa quedava limitat a les festes de Nadal i Pasqua. La solitud i l'enyorança formaven part de la seva vida quotidiana i ja es poden apreciar en la temàtica dels seus primers relats i poesies
El 1935 aconsegueix el títol de mestra, i torna a l'Alguer on troba la primera feina d'institutriu dels fills d'una família d'estiuejants procedents de Biella (Piemont), amb un sou de 450 lires al mes.
Durant els cursos següents, inicià un llarg periple de mestra suplent en nombroses escoles de la província de Sàsser, primer a Illorai, Vilanova Monteleone, i successivament a Arzachena, Berchidda, Ittiri, Uri, Esporlatu, Romana, Tula i Ozieri. En tots aquests llocs hi va residir durant llargs períodes a causa de la manca de comunicacions regulars amb l'Alguer, afrontant novament una dolorosa solitud que la portava a evocar los carrerons, la muralla, les torres, la marina, les barques... llocs i paisatges de l'Alguer, idealitzats per la nostàlgia del record. Fruit d'aquells anys van ser molts contes i poesies en italià i alguerès que publicava al diari Nuova Sardegna.
El 1939 es va casar amb Mario Maffei i van tenir cinc fills –Ivan, Arturo, Salvo, Mirko i Aldo–. i sempre va compaginar la vida de família nombrosa amb l'ensenyament i l'escriptura. Des del 1952 al 1961 col·laborà sense interrupció al diari Nuova Sardegna, en la columna Musa algueresa, també a Renaixença Nova (Sàsser) i Ressorgiment (Buenos Aires).
Fins a la seva mort, el 30 de novembre de 1961, a només 47 anys, va conrear la poesia i el relat. Algunes de les seves poesies com ara Boga... Bogamarí i Alguer, la tua marina van ser musicades per ella mateixa. També mantenia contactes i abundant correspondència amb poetes algueresos i catalans a l'exili : Angel Cao, Rafael Catardi, Pere Català i Roca, Fivaller Seras i Lleonart, Joan Rocamora Cuatrecases, i Salvador Ruju, que formaven el grup I giovani catalani di Buenos Aires que posteriorment s' anomenaria Obra Cultural Catalana.
L' any 1959, estant ja molt malalta, va guanyar el premi Centro di Studi Alguero en els Jocs Florals catalans a l'exili, celebrats a París amb la poesia L'Aigua. Va recollir el premi el poeta Rafael Catardi.
La seva obra ha estat publicada a les revistes Condal (Barcelona 1960), Alghero e la Catalogna de Pasqual Scanu (Cagliari,1962), Renaixença Nova (Sassari,1960), Les cinc branques, Poesia femenina catalana, (Barcelona,1975) Antologia di Claudio Calisai: "Sulle orme dei versi" Antologia di poeti algheresi dal 1720 ai nostri giorni, Antologia de la cançó algueresa, guitarres i mandolines de Ciro Fadda-Alguer 2009, La tercera illa: poesia catalana de L'Alguer (1945-2013), de Joan Elies Adell (Barcelona,2013), Lo carraronet, comèdia en alguerès en un sol acte de Anna Maria Ceccotti. Es poden trobar també algunes poesies, cançons i discs de 45 i 33 revolucions i algun CD de l'Ariston Records, cantats per Antonella Salvietti i recentment per Franca Masu. Pinuccia Ginesu Maffei ha estat un referent en el món intel·lectual alguerès.
El 2015 es publicà el llibre Poesie Algheresi, amb prefaci de Camila Pons, que conté diverses fotografies, reproduccions de pintures, poemes musicats, correspondència i un apèndix documental.
A partir del 2017 es convoca un concurs literari anual en honor i record de Pinuccia Ginesu reservat als escolars de l'Alguer.

## Referències

* ↑ «L'Obra Cultural de l'Alguer presenta el llibre ‘Poesie algheresi’, de Pinuccia Ginesu». [Consulta: 22 març 2017].
* ↑ «Pinuccia Ginesu Maffei - Poesie Algheresi -» (en italià). Bogamarì. [Consulta: 23 setembre 2021].
* ↑ Ginesu, Pinuccia. Notizie Bio-blibliografiche di Pinuccia a cura dei fratelli Maffei, pàg. 18 (en italià). Càgliari: Webmat, 2015.
* ↑ Ginesu, Pinuccia. Notizie Bio-bibliografiche, primeres poesies: Cant d' enyorança, pàgina 19 (en italià - alguerès). Cagliari: Webmail, 2015.
* ↑ Pons, Camila «Pinutxia Ginesu i la sua Alguer». Prefazione Poesie Algheresi, 2015.
* ↑ ATI. «Ressorgiment / Tresors de la BC / Fons i col·leccions / Inici - Biblioteca Nacional de Catalunya». [Consulta: 20 juny 2018].
* ↑ «Àngel Cao | enciclopèdia.cat». [Consulta: 19 juny 2018].
* ↑ Lucci, Marcela (Universitat Autònoma de Barcelona i Universitat Catòlica Argentina). [Apèndix del LLibre: Pinucia Ginesu Maffei (Poesie Algheresi) pàgina 146-147-148 Studi Associazionismo e stampa dei Catalani D'America] (en italià). Cagliari: Webmat, 2015.
* ↑ Faulí, Josep. Els Jocs Florals de la llengua catalana a l'exili, 1941-1977. L'Abadia de Montserrat, 2002. ISBN 9788484153627.
* ↑ «Alghero e la Catalogna: le singolarità rivoluzionarie - Alghero Eco» (en italià). Alghero Eco, 11-04-2018.
* ↑ «La Tercera Illa. Poesia catalana de l'Alguer (1945-2013)». RacoCatalà.
* ↑ «Veu acorada (Sol per a tu), del disc "Alguímia" (Franca Masu)». [Consulta: 20 juny 2018].
* ↑ Catardi, Rafael «Ricordo di Pinuccia Ginesu Maffei (amb motiu de la seva mort)». La Nuova Sardegna, 12-1961.
* ↑ «Alghero ricorda Pinuccia Ginesu Maffei». [Consulta: 20 juny 2018].
* ↑ «[Bibliotecando i dintorni, Area linguistica della Scuola Maria Immacolata del Istituto Compresivo nº 2 - Premio letterario Pinuccia Ginesu (2ª edizione)]» (en italià). Alguer.it, 07-06-2018. [Consulta: juny 2018].