OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pyozia mesenensis

Pyozia mesenensis és una espècie extinta de sinàpsid, possiblement de la família dels varanòpids, que visqué en allò que avui en dia és l'Europa oriental durant el Permià mitjà, fa entre 264,3 i 272,5 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a l'óblast russa d'Arkhànguelsk. Es tracta de l'única espècie del gènere Pyozia. Era un varanòpid menut, dotat de dents de tipus homodont i sense denticles. El nom genèric Pyozia deriva del nom del riu Pioza, on es troba la localitat tipus d'aquest tàxon, mentre que el nom específic mesenensis es refereix al Mezén i la seva conca.

## Referències

* 1 2 Entrada «Pyozia mesenensis» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ Kammerer, Angielczyk i Fröbisch, 2014, «Postcranial Description and Reconstruction of the Varanodontine Varanopid Aerosaurus wellesi (Synapsida: Eupelycosauria)» (V. Pelletier).
* ↑ Anderson i Reisz, 2004, p. 174.

## Bibliografia

* Anderson, J. S.; Reisz, R. R. «Pyozia mesenensis, a new, small varanopid (Synapsida, Eupelycosauria) from Russia: “pelycosaur” diversity in the Middle Permian» (en anglès). Journal of Vertebrate Paleontology , 24, 1, 2004, pàg. 173-179. DOI: 10.1671/1940-13.
* Kammerer, C.; Angielczyk, K. D.; Fröbisch, J. Early Evolutionary History of the Synapsida. Vertebrate Paleobiology and Paleoanthropology (en anglès), 2014. DOI 10.1007/978-94-007-6841-3_7. ISBN 978-94-007-6841-3.
# Ermita de Santa Maria (Xalamera)

L'ermita de Santa Maria és una església romànica de Xalamera (Baix Cinca), situada a mig camí entre Xalamera i Alcolea de Cinca prop de la confluència dels rius Cinca i Alcanadre.
Apareix documentada abans de la conquesta cristiana, per la qual cosa se suposa que ja devia existir en temps islàmics o fins i tot abans. Després va pertànyer al bisbat de Roda i al monestir de Santa Maria d'Alaó.
La planta és de creu llatina, amb una única nau de tres trams i triple capçalera. La porta principal, que s'obre als peus de la nau, té sis arquivoltes sostingudes per sis parells de columnes amb capitells amb figures humanes i animals que representen temes bíblics i simbòlics. A sobre hi ha un finestral amb arc de mig punt. L'altra porta, molt més senzilla, s'obre al creuer i devia donar al claustre quan l'església formava part d'un conjunt monàstic.
* Porta principal
* Porta lateral
* Vista general

## Referències

* 1 2 3
# Escut de Saint Lucia

L'escut de Saint Lucia es va adoptar el 22 de febrer del 1979, arran de la independència de l'illa, i està basat en el que li fou concedit per la reina Elisabet II l'1 de març del 1967, segons un disseny de l'artista californià Sydney Bagshaw. Els elements heràldics principals són els mateixos, però l'escut antic era tot d'or i de sable, mentre que l'actual té més varietat de colors.
Entre els diversos elements representats, la rosa Tudor i la flor de lis fan referència respectivament a l'herència històrica anglesa i francesa, mentre que l'escambell hi és per l'origen africà de la població, descendent d'esclaus. La torxa indica el camí que cal seguir, mentre que el lloro és l'ocell emblemàtic de l'illa.

## Blasonament

D'atzur, escut quarterat mitjançant una creu abscissa de bambú carregada al centre d'un escambell de cap de tribu, tot d'or: al primer i al tercer quarters, una rosa d'argent carregada d'una altra de gules, ambdues barbades i botonades al natural; al segon i al quart quarters, una flor de lis d'or.
Té com a suports dos lloros de Saint Lucia al natural a banda i banda, afrontats i amb les ales esteses, cadascun amb una fronda de falguera Polypodium al bec, damunt una cinta amb el lema nacional en anglès: THE LAND – THE PEOPLE – THE LIGHT ('La terra – El poble – La llum').
Com a cimera, un casc amb llambrequí d'or i d'atzur, somat d'un borlet dels mateixos colors del qual surt un braç al natural que sosté una torxa d'or encesa; acoblades darrere el braç, un parell de frondes de falguera passades en sautor.

## Vegeu també

* Bandera de Saint Lucia

## Enllaços externs

* Heraldry of the World - Escut de Saint Lucia (anglès)
* Hubert Herald – Escut de Saint Lucia (anglès)
# Elènia grisa

L'elènia grisa (Myiopagis caniceps) és una espècie d'ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos, localment a les terres baixes fins als 1200 m a l'est de Panamà, oest de Colòmbia i oest de l'Equador. Per l'est dels Andes, des del sud-est de Colòmbia,nord-oest i sud de Veneçuela i Guaiana Francesa, cap al sud, a través de l'est de l'Equador, nord-est i est del Perú i oest de l'Amazònia, est i sud del Brasil fins al nord, est i sud-est de Bolívia, nord-oest de l'Argentina i Paraguai.

## Taxonomia

Alguns autors consideren que en realitat es tracta de tres espècies diferents:
* Myiopagis caniceps (sensu stricto) - elènia grisa atlàntica. Des del sud-est del Brasil, fins Bolívia, Paraguai i nord fe l'Àrgentina.
* Myiopagis cinerea (Pelzeln, 1868) - elènia grisa amazònica. Ds de l'est de Colòmbia i sud de Veneçuela fins l'est de l'Equador, nord-est del Perú i nord-oest del Brasil.
* Myiopagis parambae (Hellmayr, 1904) - elènia grisa del Pacífic. De Panamà oriental, Colòmbia occidental i l'Equador nord-occidental.

## Referències

* ↑ J del Hoyo, NJ Collar, DA Christie, A Elliott, LDC Fishpool, P Boesman i GM Kirwan. 2016. HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volum 2: Passerines. Lynx Edicions and BirdLife International, Barcelona i Cambridge
* ↑ elènia grisa atlàntica «Elènia grisa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
* ↑ elènia grisa amazònica «Elènia grisa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
* ↑ elènia grisa del Pacífic «Elènia grisa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
# Acord de Hoyvík

L'acord de Hoyvík és un acord de lliure comerç entre les illes Fèroe i Islàndia.

## Història

L'acord va ser signat el 31 d'agost de 2005 en el poble de Hoyvík, a les Illes Fèroe. El Løgting feroès va ratificar l'acord el 2 de maig de 2006 i l'Alþingi islandès va fer el mateix el 3 de juny.
El 21 d'agost de 2006, el congrés general anual del Consell Nòrdic Occidental va emetre un comunicat que la possibilitat d'estendre l'acord per incloure també Groenlàndia (creant doncs una zona lliure de comerç a l'oest nòrdic) havia de ser estudiada seriosament. En el Løgting es va fer parlar de la possibilitat d'estendre l'acord també a Noruega i el Canadà en un futur.

## Contingut

Aquest és l'acord de lliure comerç més extensiu a què ha arribat cadascuna de les nacions. Garanteix una llibertat gairebé absoluta de béns, serveis, persones i capital. També tracta sobre les competències i els subsidis governamentals i prohibeix qualsevol tipus de discriminació per nacionalitat, excepte quan sigui explícitament indicada en el tractat. L'acord és únic a Islàndia en ser el primer d'establir lliure comerç de productes agraris, un sector que normalment està molt protegit per les autoritats islandeses.
Una excepció notable en el tractat de lliure comerç és l'estatus especial de les indústries pesqueres. Les restriccions preexistents en inversió estrangera en aquesta indústria presents en tots dos països no s'aboliran.
A més del lliure comerç, l'acord també proporciona eines per augmentar la cooperació entre les nacions tenint en compte llurs interessos comuns. Camps de cooperació especialment mencionats són, per exemple, la cultura, l'educació, els esports, l'atenció sanitària, el transport, les comunicacions, el turisme, els temes ambientals, l'energia i la gestió dels recursos.

## Referències

* 1 2 «Hoyvík Agreement» (en anglès). Government of the Faroe Islands. Arxivat de l'original el 14 d'agost 2015. [Consulta: 7 gener 2018].

## Enllaços externs

* L'esborrany de la legislació per ratificar l'acord, inclou el text complet en islandès
* Un comunicat de premsa del govern de les Fèroe sobre la firma de l'acord (en feroès)
* Una possible zona de lliure comerç a l'Oest Nòrdic (en islandès)
# Cities XL

Cities XL'' és un videojoc que simula la construcció de ciutats desenvolupat per MonteCristo. El joc permet els jugadors construir ciutats, gestionar-ne l'economia i atendre les necessitats dels habitants. Els jugadors també poden jugar en línia i interaccionar amb altres jugadors.

## Visió general

Aquest nou projecte aspira a ser el constructor de ciutats amb més qualitat gràfica de l'època. Des de MonteCristo s'aposta per uns gràfics tridimensionals i plens de detalls. En la jugabilitat aposten per introduir novetats aportades pels desenvolupadors i pels fans d'aquest gènere mitjançant els fòrums del web oficial. MC ha dit que se centrarà en la gràfica i el realisme econòmic, el transport, i la varietat a través d'un gran nombre d'edificis.

## Joc
### Característiques principals

* Tot d'edificis i monuments d'influència arquitectònica americana i europea.
* Grans mapes en 3D d'una gran varietat de característiques dels terrenys: muntanyes, turons, canons, platges i illes; establerts en diferents climes que van des del desert al tropical. La topografia del terreny afecta la disponibilitat de recursos i disseny urbà.
* Sofisticat sistema de transport: els jugadors poden definir el nombre i usos dels carrils de trànsit, ponts i túnels per ampliar la mida de les ciutats.
* Representació realista de la població. Els ciutadans tenen un perfil consistent d'edat, d'educació i riquesa.
* Economia global autosuficient, equilibrada per les fluctuacions dels preus i demandes ciutadans.
* Producció contínua de continguts que permet els jugadors actualitzar regularment el joc.
# Ermita de l'Abellera

L'Ermita de l'Abellera o de la Mare de Déu de l'Abellera, com també se la coneix, està situada a uns 2 kilòmetres a llevant del poble de Prades. S'alça en una cinglera de 1.020 metres d'altitud, aprofitant una balma on abans d'edificar-hi l'Abellera hi havien viscut eremites, entre d'altres sembla que hi va ser Bernat Boïl, primer llegat apostòlic a Amèrica el 1493. Està declarada Bé cultural d'interès local.

## Història

Segons la tradició, un pastor va trobar la imatge de la Verge entre les branques d'una alzina voltada de ruscos, quan anava a buscar mel. La imatge hauria retornat dues vegades al lloc on havia estat descoberta cada vegada que el pastor provava d'endur-se-la cap a casa. La tradició parla també d'una ermita existent en aquell lloc, on s'hi hauria retirat la reina Margarida de Prades. Sembla però que l'ermita no es va construir fins al 1570, i beneïda pel rector de Prades el 1574. El 1578 s'hi afegí el campanar, i a finals del segle xvii o a començaments del xviii s'hi van fer importants obres de reforma. L'ermita és un recinte d'una sola nau. El 1936 es va destruir la imatge de la Mare de Déu, obra d'alabastre policromat d'estil gòtic tardà popular. La imatge es va reproduir a partir de fotografies l'any 1940 amb marbre de Sarral.
Segons Amades, la devoció, que està molt arrelada i s'hi fan romeries a l'ermita i balls de coques de mel, vindria de la cristianització del culte a una antiga divinitat agrícola local. Vora de l'ermita brollava una font amb aigua que tenia fama de miraculosa, que s'estroncà a començaments del segle xx.
Vora l'ermita hi ha un pedró d'homenatge a Melcior Font, que en va escriure els goigs.

## Referències

* ↑ Anguera, Pere. Història dels pobles del Baix Camp. Reus: Reus Diari, 1989, p. 226-227.
* ↑ Amades, Joan. Costumari català: el curs de l'any. Barcelona: Salvat, 1982, p. Vol. II, 991. ISBN 8434536730.
* ↑ «Goigs a la Mare de Déu de l'Abellera de Prades». [Consulta: 2021].
# Ambientació

En narrativa, l'ambientació és el context social i polític, el marc temporal i espacial en què es desenvolupa l'obra literària. És un component essencial d'una obra, juntament amb la trama, els personatges, el tema i l'estil.
Segons l'obra, l'ambientació es pot presentar de manera directa, per exemple a través d'un narrador en off, o bé de manera indirecta, a través del que conten o perceben els personatges. L'ambientació es pot descriure de manera precisa o ambigua. De vegades, l'ambientació pot revelar-se de manera sorprenent a l'espectador com a punt clau de la trama. Així mateix, l'ambientació pot variar al llarg de l'obra, generant canvis en els personatges.

## Tipus d'ambientacions

* Ucronia, història que defereix lleugerament de la verídica.
* Imaginària, univers absolutament diferent del verídic.
** País imaginari
** Planeta fictici
** Univers de ficció
* Distopia, societat completament indesitjable (corrupta, totalitària, etc.).
* Utopia, societat completament perfecta (lliure, pacífica, feliç, sana, etc.).
* Escenari de campanya: universos de jocs de rol.
* Món de ciència-ficció, univers amb elements tecnològics avançats (viatge en el temps, viatge interestel·lar, intel·ligència artificial, vida extraterrestre, etc.).
** Realitat simulada, en la qual l'univers percebut no és el real.
** Realitat virtual, en la qual els personatges alternen entre mons reals i virtuals.
* Món de fantasia, univers amb elements fantàstics (màgia, déus, monstres, etc.).
* Universos paral·lels, en els quals els personatges són conscients o poden canviar d'univers.
* Crossover ficcional: combinació d'ambientacions preexistents.

## Vegeu també

* Literatura
* Narratologia

## Referències

* ↑ Kirszner, Laurie G.; Mandell, Stephen R. Fiction: Reading, Reacting, Writing (en anglès). Paulinas, 1993-09-23, p. 138. ISBN 978-0-15-501014-7.
* ↑ Monteleone, Tom. The Complete Idiot's Guide to Writing a Novel, 2nd Edition: Make Your Dream of Writing a Novel Come True (en anglès). Penguin, 2010-07-06. ISBN 978-1-101-19811-7.
* ↑ Halverson, Deborah. Writing New Adult Fiction: How to Write and Sell New-Adult Fiction (en anglès). Penguin, 2014-07-24. ISBN 978-1-59963-806-5.
* ↑ Seminar 2018, AT Writing. Present Tense Future: Dystopian Stories from a New Generation (en anglès). Lulu.com, 2018-04-11. ISBN 978-1-387-72016-3.
* ↑ Corbett, Pie. How to Teach Fiction Writing at Key Stage 2 (en anglès). Routledge, 2017-08-30, p. 31. ISBN 978-1-136-77966-4.
* ↑ Westfahl, Gary. The Greenwood Encyclopedia of Science Fiction and Fantasy: Themes, Works, and Wonders (en anglès). Greenwood Publishing Group, 2005. ISBN 978-0-313-32952-4.
* ↑ Beckett, Sandra L. Crossover Fiction: Global and Historical Perspectives (en anglès). Routledge, 2010-11-24. ISBN 978-1-135-86130-8.
# Elènia grossa de Jamaica

L'elènia grossa de Jamaica (Elaenia fallax) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Viu als clars del bosc, boscos de pins i matolls, a les muntanyes de Jamaica i la Hispaniola.

## Taxonomia

Aquesta espècie està formada per dues subespècies:
* E. f. fallax Sclater, PL, 1861, que habita a Jamaica.
* E. f. cherriei Cory, 1895.propia de la Hispaniola.
Alguns autors però, consideren que son espècies diferents:
* Elènia grossa de Jamaica(Elaenia fallax, sensu stricto).
* Elènia de la Hispaniola(Elaenia cherriei).

## Referències

* ↑ J del Hoyo, NJ Collar, DA Christie, A Elliott, LDC Fishpool, P Boesman, i GM Kirwan 2016. HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volume 2: Passerines. Lynx Edicions and BirdLife International, Barcelona i Cambridge.
* ↑ elènia grossa de Jamaica«Elènia grossa de Jamaica». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2021(català)
* ↑ elènia de la Hispaniola«Elènia grossa de Jamaica». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2021(català)
# Acord de Nakuru

L'acord de Nakuru, signat el 21 de juny de 1975 a Nakuru (Kenya), va ser un intent de salvar el tractat d'Alvor, que va concedir Angola la independència de Portugal i va establir un govern de transició. Si bé l'acord de Nakuru va originar una treva entre els tres moviments nacionalistes, el Moviment Popular per a l'Alliberament d'Angola (MPLA), el Front Nacional d'Alliberament d'Angola (FNLA), i la Unió Nacional per a la Independència Total d'Angola (UNITA), era una treva fràgil que es va dissoldre el 9 de juliol de 1975.

## Negociació

Els tres principals líders separatistes, Agostinho Neto del MPLA, Jonas Savimbi d'UNITA i Holden Roberto del FNLA es van trobar a Nakuru del 15 al 21 de juny. El president de Kenya Jomo Kenyatta va moderar les negociacions. Els líders "denunciaren l'ús de la força com a mitjà per resoldre els problemes" i acordaren de nou deposar les armes i desarmar els civils.

## Referències

* ↑ McDannald, Alexander Hopkins. The Americana Annual: An Encyclopedia of Current Events, 1976. Page 86.
* ↑ Wright, George. The Destruction of a Nation: United States' Policy Towards Angola Since 1945. Pluto Press, 1997, p. 60–61. ISBN 9780745310299.

## Vegeu també

* Protocol de Lusaka

## Enllaços externs

* Text de tots els acords de pau d'Angola
# Timpà

«Timpà» té aquests significats:
* Timpà (anatomia), òrgan de l'orella mitjana
* Timpà (arquitectura), zona triangular o gablet entre una llinda i les arquivoltes
# Ermita de l'Esperança d'Albocàsser

L'Ermita de la Mare de Déu de l'Esperança d'Albocàsser, és un monument catalogat com a Bé de Rellevància Local, segons consta a la Direcció General de Patrimoni Artísrtic de la Generalitat Valenciana. Està situada a la masia de Sant Pere, al municipi d'Albocàsser a la comarca de l'Alt Maestrat. Se suposa que la construcció data de principis del segle xv, a sufragada per Bernardo Fort (1350-1425). En 1409 va ser reparada, any en què el papa Benet XIII (el Papa Lluna), va concedir indulgències als seus visitants.

## Referències

* 1 2 http://www.cult.gva.es/dgpa/brl/Detalles_brl.asp?IdInmueble=1058
* ↑ http://www.albocasser.es/es/content/que-visitar Arxivat 2014-02-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Albocàsser, altres ermites al terme municipal» (en castellà). Ermitascomunidadvalenciana.com. [Consulta: 25 desembre 2014].