OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Agulla Pondiellos

L'Agulla Pondiellos és un cim de 3.011 m d'altitud, amb una prominència de 31 m, que es troba a l'aresta NW del Garmo Negro, al massís de Infiernos-Argualas, a la província d'Osca (Aragó).

## Referències

* ↑ Buyse, Juan. Los Tresmiles del Pirineo, un estudio enciclopédico (en castellà). 3a. ed.. Barcelona: Martínez Roca, 1993 (Muntanyisme). ISBN 8427017340.
* ↑ Gómez Ortiz, Antonio; Semir, Ramon de. Panticosa - Formigal, Esc. 1:25.000. 1a edició. Granollers: Editorial Alpina, 1984 (E-25). ISBN 84-7011-069-1.
# Agulla de Bot

L'Agulla de Bot és una muntanya de 518 metres que es troba entre els municipis de Bot i Prat de Comte, a la comarca de la Terra Alta.

## Referències

* ↑ GEC
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Agulla de corbata

L'agulla de corbata és un accessori que fixa la corbata a la camisa tot punxant-la, normalment al nivell del nus. El català agulla de corbata equival a l'anglès tie pin; a l'espanyol alfiler de corbata; al francès épingle à cravate; etc.
L'agulla de corbata sorgí a Anglaterra a mitjan segle xviii i s'escampà al continent a la fi del mateix segle. Fou popular, sobretot, al llarg del segle xix i durant la primera meitat del XX. A partir de la dècada de 1920 la superà en popularitat el passador de corbata, que evita de punxar-la. En l'actualitat les agulles de corbata tendeixen a reservar-se per a ocasions d'alta formalitat.
Usualment les agulles de corbata són autèntiques peces de joieria que donen un toc subtil d'elegància i contribueixen a personalitzar el vestit. Tradicionalment anaven acompanyades de botons de puny a joc.
Aquest accessori, com el passador de corbata, és d'ús eminentment masculí, si bé n'havien dut feministes militants a tall de reivindicació.

## Vegeu també

* Passador de corbata
* Cadena de corbata
* Corbata
* Botó de puny
* Vestit (home)
# Agulla del Portarró

L'Agulla del Portarró és una muntanya que es troba en el terme municipal d'Espot, a la comarca del Pallars Sobirà, i dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
El pic, de 2.675,1 metres, s'alça en la carena que separa la Coma dels Pescadors (O) i la Vall de Subenuix (E). Situat al nord del Coll Nord de Subenuix, és el guardià meridional del Portarró d'Espot, que es troba al seu nord-oest.

## Rutes

El punt habitual per atacar el pic és el Portarró d'Espot. Per assolir aquest coll: el Refugi d'Estany Llong és el punt de sortida normal en el cas de la via per la Vall de Boí (Alta Ribagorça), i el Refugi Ernest Mallafré per fer-ho per la banda de la Vall d'Escrita (Espot, Pallars Sobirà).

## Referències

* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Agulla del Portarró. [Consulta: 19/10/2013]
* ↑ Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Agulleta rugosa

L'agulleta rugosa (Syngnathus phlegon) és una espècie de peix de la família dels singnàtids i de l'ordre dels singnatiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 20 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovovivípar i el mascle transporta els ous en una bossa ventral, la qual es troba a sota de la cua.

## Hàbitat

És un peix marí de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Mediterrània i costes atlàntiques properes.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Dawson, C.E., 1986. Syngnathidae. p. 628-639. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 2.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.

## Bibliografia

* D'Ancona, U., 1934: Le specie Mediterranee del genere Syngnathus. Memoria, Royal Comitato Talassografico Italiano Núm. 210: 1-79, Pls. 1-3.
* Dawson, C. E., 1984: Synopsis of Australian pipefishes usually referred to the syngnathine (tail-pouch) genera Syngnathus, Leptonotus and Histogamphelus. Memoirs of the Museum of Victoria Núm. 45: 71-123, Pls. 1-9.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lourie, S. A., Amanda C.J. Vincent i Heather J. Hall: Seahorses: An Identification Guide to the World's Species and their Conservation. Dorling Print Limited, Dorling House: Londres, Gran Bretanya: Project Seahorse, 1999.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Ovidi Twins

Ovidi Twins és un duet musical procedent de la ciutat de València, amb un ventall d'estils musicals "tan dispersos com la cançó d'autor, el reggae, la música cretenca, el punk, la música clàssica, el cabaret o la música tradicional valenciana". Amb tot, sempre mantenen una constant, i és un peculiar sentit de l'humor marca de la casa.
Amb el seu tercer disc, Animalets, passen a ser un trio, amb la incorporació de Xavier Learreta. El disc, pensat en un principi per a un públic infantil, emula els bestiaris que es van popularitzar en l'Edat Mitjana, llibres que recollien dades sobre tots els animals existents –i alguns d'inexistents– de què es tenia constància.
El 2014 el grup participa en el cicle de música VAM!, destinat a promoure la música en valencià, i actuen a l'Espai Rambleta de València juntament amb Pep Gimeno, "Botifarra".

## Discografia

* Directes a l'incendiari, maqueta (Moniàtic, 2004)
* A kabotaes (PM Produccions, 2006)
* Montgòlia (Mésdemil, 2011)
* Animalets (La Casa Calba, 2013)

## Referències

* ↑ «Els 'Animalets' musicals d'Ovidi Twins». Enderrock.cat, 08-12-2013.
* 1 2 Pineda, Felip «Zoologia bastarda (amb vocació didàctica)». Revista Mètode, 21-02-2014.
* ↑ «Aposta per música en valencià i de qualitat a La Rambleta». Diari la Veu, 26-02-2014.
* ↑ «Pep Botifarra, Ovidi Twins, Clara Andrés, Ventura y Oscar Briz, en la Rambleta» (en castellà). El País, 25-02-2014.
* ↑ «Directes a l'incendiari (Ovidi Twins)». viasona.cat. [Consulta: 27 juliol 2018].
* ↑ «Ovidi Twins - A kabotaes». Enderrock.cat. [Consulta: 26 juliol 2018].
* ↑ «Ovidi Twins - Montgòlia, by Ovidi Twins». [Consulta: 26 juliol 2018].
* ↑ «'Animalets', by Ovidi Twins». [Consulta: 26 juliol 2018].

## Enllaços externs

* «Ovidi Twins». Viasona.
* Pàg. a Facebook
* Actuació a TVE el 30-07-2014
# Agència Basca de Meteorologia

L'Agència Basca de Meteorologia (Euskal Meteorologia Agentzia, en basc o Agencia Vasca de Meteorología, en castellà), coneguda com a Euskalmet, és l'agència meteorològica del País Basc creada el 1990. Depèn de la Direcció d'Atenció d'Emergències i Meteorologia del Govern Basc. La seva seu es troba en el Parc Tecnològic d'Àlaba de Miñao (Vitòria).
Euskalmet es va fundar l'any 1990 amb el nom de Servei Basc de Meteorologia pel Departament de Transport i Obres Públiques del Govern Basc. El desembre de 2003 va passar a anomenar-se Agència Basca de Meteorologia i tenir la seva estructura actual. Des de la seva creació ofereix informació sobre l'estat del temps, predicció meteorològica, estat de la mar, avisos i alertes al País Basc.

## Referències

* ↑ «El Gobierno Vasco da el pistoletazo de salida a su propio Servicio de Meteorología». RAM - Revista del Aficionado a la Meteorología, gener 2004, 31-01-2004 [Consulta: 6 febrer 2014].
* ↑ CES - Consejo Económico y Social Vasco «Anteproyecto de Ley de Meteorología y Climatología del País Basco». Dictamen 05/08, 11-06-2008. Arxivat de l'original el 22 de febrer 2014 [Consulta: 6 febrer 2014]. Arxivat 22 de febrer 2014 a Wayback Machine.
* ↑ «Ibarretxe aprueba la creación de una Agencia Vasca de Meteorología». ABC, 30-12-2003 [Consulta: 6 febrer 2014]. Arxivat 24 de febrer 2014 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-02-24. [Consulta: 6 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Portal oficial d'Euskalmet (castellà)(basc)
# Agència de Bijapur

L'Agència de Bijapur fou una agència política de la presidència de Bombai al sud del país maratha, dependent del governador (col·lector) del districte de Bijapur que feia d'agent polític. Estava formada per dos estats:
* Jath, jagir
* Daphlapur (249 km², dependent de Jath). Aquest estat va quedar sense hereus i va retornar a Jath a la mort de viuda del darrer sobirà (segle XX).
La superfície era de 2538 km². La dinastia de Jath reclamava ser descendent de Lakhmaji, cap de la vila de Daphlapur; el seu fill Satvaji Rao, el 1680, fou nomenat deshmukh de les subdivisions de Jath, Karajgi, Bardol i Vanad, i fou un dels principals nobles del sultanat de Bijapur. El 1686, enderrocat el sultanat de Bijapur pels mogols, es va trobar independent però al cap de poc es va sotmetre a Aurangzeb i va conservar la zona. El 1820 els britànics van entrar en contacte amb el sobirà i li van confirmar la possessió. El 1827 el raja de Satara va cedir temporalment els seus drets a Jath per eixugar el deute que tenia, però fou restaurat el 1841. Amb l'annexió de Satara el 1848-1849, Jath i Daphlapur, i altres jagirs de Satara van esdevenir vassalls britànics; el 1874 els britànics van assolir el control de l'estat pel mal govern que patia i el van retenir fins a 1885. El sobirà portava el títol de deshmukh i era un sardar (noble) de primera classe. A Daphlapur a la mort del darrer sobirà, la rani va assolir el govern vitalici amb l'ajut d'un karbhari o ministre. Grans fams es van patir entre 1896 i 1902 seguida de plagues el 1902 i 1903.
La població era de 79.786 el 1881 i de 68.665 el 1901. Les ciutats principals eren Jath (5.404) i Daphlapur (1.475) amb 117 pobles.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Agència de Guna

L'agència (o subagència) de Guna o Goona, fou una entitat administrativa política de l'Índia central. La seva superfície era de 9526 km² i la població el 1881 de 249.006 habitants. La llargada era de 116 km i l'amplada variava entre 80 i 110 km. Limitava al nord amb la pargana de Shahabad, l'estat de Jhalawar i el districte de Kailaras de Gwalior; a l'est amb el districte de Chanderi de Gwalior; al sud, amb el territori de Sironj (de Tonk) i l'estat de Rajgarh; i a l'oest amb Jhalawar i la pargana de Chhabra (de Tonk). La formaven set territoris governats per caps o thakurs feudataris dels Sindhia de Gwalior però garantits pel govern britànic:
* Bhadaura
* Ragugarh
* Garha
* Dhanaodah
* Umri
* Paron
* Sirsi
I a més a més set parganes de Gwalior:
* Bajrangarh
* Narod
* Pachar
* Chachora
* Kumraj
* Miana
* Aron
L'altura mitjana del territori és de 550 metres i està regat pels afluents del Betwa a l'est, el riu Sind al centre, i el riu Parbati a l'oest; a est i oest el país és pla, poblat i ben cultivat; però al nord i sud hi ha muntanyes, derivacions dels Ghats Occidentals. Els habitants són rajputs, kherars, mines, ahirs, kachhis, chamars i bhils. Els rajputs de la zona formen el clan Kichi, i d'això ha derivat el nom comarcal de Kichiwara. Les ciutats principals són Guna, Bajrangarh i Raghugarh.
L'agència o subagència es va crear després del motí del 1857, i es va suprimir el 1896 passant a formar part de la residència de Gwalior.

## Vegeu també

* Gharra.

## Bibliografia

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Agència de Kathiawar Occidental

L'agència de Kathiawar Occidental fou una entitat britànica de l'Índia que agrupava a diversos estats, creada el 1924 i que va existir fins al 1947 quan es va formar la Unió de Saurashtra reagrupant els estats de la península de Kathiawar. Depenia de l'agència de l'Índia Occidental. Formaven l'agència els següents estats als prants de Halar i de Sorath:
* Gondal, Jadeja rajputs
* Morvi, Jadeja rajputs
* Navanagar o Nawanagar, Jadeja rajputs
* Dhrol, Jadeja rajputs
* Rajkot, Jadeja rajputs
* Wankaner, Jhala rajputs
* Kotda Sangan, Jadeja rajputs
* Malia, Jadeja rajputs
* Virpur, Jadeja rajputs
* Gadhka, Jadeja rajputs
* Gavridad, Jadeja rajputs
* Jalia Devani, Jadeja rajputs
* Kotharia, Jadeja rajputs
* Mengni, Jadeja rajputs
* Principat de Pal, Jadeja rajputs
* Bhadva, Jadeja rajputs
* Rajpara, Jadeja rajputs
* Shahpur, Jadeja rajputs
* Khirasra, Jadeja rajputs
* Lodhika, Jadeja rajputs
* Vadali, Jadeja rajputs
* Amrapur, musulmans shaykhs
* Bhalgam Baldhoi, kathis
* Drafa, Jadeja rajputs
* Kanksiali, Jadeja rajputs
* Kanpar Ishwaria, kathis
* Kotda Nayani, Jadeja rajputs
* Mowa, Jadeja rajputs
* Mulila Deri, Jadeja rajputs
* Satodad-Vavdi, Jadeja rajputs
* Sisang Chandli, Jadeja rajputs
* Virvao, Jadeja rajputs
* Junagarh, babis (musulmans)
* Porbandar, Jethwa rajputs
* Jafarabad, habshis
* Bantva Manavadar, babis (musulmans)
* Jetpur, Kathis, diverses branques
* Bantva (Gidad), babis (musulmans)
* Dedan, Kathis Baberia Kotila
* Vasavad, Nagar bramans
* Bagasra, Kathis
* Principat de Kuba, Nagar bramans
* Vinchhavad, Khatis
* Charkha, Kathis
* Dahida, Kathi
* Dholarva, Kathi
* Gadhia, Kathi
* Garmali Moti, Kathi
* Garmali Nani, Kathi
* Gigasaran, Kathi
* Halaria, Kathi
* Jamka, Kathi
* Kaner, Kathi
* Kathrota, Kathi
* Khijadia Najani, Kathi
* Lakhapadar, Kathi
* Manavav, Kathi
* Monvel, Kathi
* Silana, Kathi
* Vaghvadi, Kathi
* Vekaria, Kathi

## Referències

* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Pantedos

Pantedos (Panthoedus, Πανθοίδος) fou un filòsof dialèctic grec.
Va viure a l'entorn del 270 aC i va escriure un tractat titulat πεοὶ ἀμφιβολιω̂ν, criticat per Crisip de Soli. Diògenes Laerci diu que fou el preceptor de Licó de Troas el filòsof peripatètic (Diogenes Laërtius, v. 68, vii. 193.)

## Referències

* ↑ Maxwell Gunn, William. «Panthoedus». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
# Agència de Malwa Occidental

L'Agència de Malwa Occidental fou una entitat administrativa britànica formada per estats tributaris y/o protegits en forma d'agència política del governador de l'Índia central.
Es va formar després del tractat de Mandasor dels britànics amb Malhar III Rao Holkar (6 de gener de 1818) quan cossos militars locals foren estacionats a Mehidpur i el seu comandant va rebre poders civils i militars; el seu domini era l'agència que va portar el nom d'Agència de Malwa Occidental. Els estats de l'agència eren:
* Jaora
* Ratlam
* Sillana o Sailana
* Sitamau
Per certs aspectes jurisdiccionals també en feien part els districtes d'Ujjain, Shahjahanpur, Agar, Mandsaur o Mandesar i Nimach (Neemuch) de Gwalior (o dels Sindhia de Gwalior), el districte de Rampura i les parganes de Mehidpur, Kaitha i Tarana d'Indore (o dels Holkar d'Indore), la pargana d'Alaut (de la branca sènior de Dewas), les parganes de Ringnaud i Gurgachha (de la branca júnior de Dewas), la pargana Pirawa de Tonk; i les parganes d'Awar, Pachpahar, Dag i Gangrar de Jhalawar.
I n'eren part els següents thakurats garantits:
* Ajranda
* Barra
* Bichhraud
* Bilanda
* Dabri
* Datana
* Dhulatia
* Jawasia
* Kalukhera
* Salgarh
* Narwar
* Nandgaon
* Naulana
* Panth Piploda
* Piplia
* Piploda
* Sheogarh
La superfície era d'uns 31.000 km² i la població el 1881 d'1.511.324. La capital era a Agar i l'agent polític tenia sessions de jutge a Nimach. Les principals poblacions eren Agar (6.193 habitants), Bhanpura, Barnagar, Jawud, Jaora, Mehidpur, Mandsaur, Nimach (Neemuch), Rampura, Ratlam i Ujjain (32.932 habitants).
El 1854 va quedar inclosa com a subagència a l'agència de l'Índia Central. El 1895 va ser abolida i es va formar una nova agència, ara separada, anomenada Agència de Malwa, a la que es van afegir els dos principats de Dewas i el de Bagli fins al 1903 que foren separats, però després de 1907 aquestos foren agregats altre cop junt amb el d'Indore

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Ray (pel·lícula)

Ray és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Taylor Hackford. Aquest biopic del cantant Ray Charles va permetre a Jamie Foxx d'obtenir l'Oscar al millor actor el 2005 per la seva interpretació.

## Argument

Ray Charles és un cantant negre americà. Cec des de la seva infantesa, és confrontat a la duresa de la seva mare que vol fer d'ell un nen autònom i capaç de sortir-se’n tot sol. L'envia a un centre especialitzat i el trobem diversos anys més tard, prest a marxar a Nova York per començar una carrera de pianista. En principi músic en petits grups, aviat és fitxat pel seu talent i grava els seus primers discs amb el seu propi nom. El seu èxit no pararà de créixer però aquest camí és sembrat de trampes degudes al seu handicap, a la seva dependència a l'heroïna, a la culpabilitat que porta des de la mort del seu germà quan eren nens, i a la seva dificultat per ser fidel.

## Repartiment

* Jamie Foxx: Ray Charles
* Kerry Washington: Della Bea Robinson
* Regina King: Margie Hendricks
* Aunjanue Ellis: Mary Ann Fisher
* Terrence Dashon Howard: Gossie McKee
* Curtis Armstrong: Ahmet Ertegün
* Clifton Powell: Jeff Brown
* Harry J. Lennix: Joe Adams
* Bokeem Woodbine: Fathead Newman
* Sharron Warren: Aretha Robinson

## Producció

La producció de la pel·lícula va ser finançada completament per Philip Anschutz, a través de la seva companyia de Bristol Bay Productions. Taylor Hackford va declarar en una característica de la DVD especial que li va prendre 15 anys fer la pel·lícula. Més tard va aclarir en les notes de la banda sonora que es va prendre aquest temps per obtenir finançament.
Charles va rebre un còpia Braille del guió original de la pel·lícula, ell es va oposar únicament a una escena que el mostrava portant un piano de mala gana, i una escena del que implica que Charles havia mostrat l'amant i conductora "Raelette" Margie Hendricks com se xutava heroïna.

## Premis i nominacions
### Premis

* 2005: Oscar al millor actor per Jamie Foxx
* 2005: Oscar a la millor edició de so per Scott Millan, Greg Orloff, Bob Beemer i Steve Cantamessa
* 2005: Globus d'Or al millor actor musical o còmic per Jamie Foxx
* 2005: BAFTA al millor actor per Jamie Foxx
* 2005: BAFTA al millor so per Karen Baker Landers, Per Hallberg, Scott Millan, Greg Orloff, Bob Beemer i Steve Cantamessa
* 2006: Grammy al millor àlbum de banda sonora per pel·lícula, televisió o altre mitjà visual per Craig Armstrong
* 2006: Grammy al millor àlbum compilatori de banda sonora per pel·lícula, televisió o altre mitjà visual per James Austin i Stuart Benjamin

### Nominacions

* 2005: Oscar a la millor pel·lícula
* 2005: Oscar al millor director per Taylor Hackford
* 2005: Oscar al millor muntatge per Paul Hirsch
* 2005: Oscar al millor vestuari per Sharen Davis
* 2005: Globus d'Or a la millor pel·lícula musical o còmica
* 2005: BAFTA al millor guió original per James L. White
* 2005: BAFTA a la millor música per Craig Armstrong
# Antic Ajuntament de Castellnou

L'Antic Ajuntament de Castellnou és una obra de Cervera (Segarra) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres. Consta de planta baixa, pis i golfes. Coberta de teula àrab a dues vessants amb ràfec de teules. Façana plana de pedra amb obertures que tenen brancals i llindes de pedra. A la planta baixa, l'estructura portant és d'arcs ogivals de pedra. Una restauració recent ha emmarcat les obertures amb estuc. D'aquesta destaca la porta, amb arc rebaixat o escarser, el que situa la façana de l'edifici dins el marc cronològic del segle xviii.

## Referències

* ↑ «Antic Ajuntament de Castellnou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2021].
# Pantera de les neus

La pantera de les neus (Panthera uncia) és un gran fèlid nadiu de les muntanyes de l'Àsia central. La seva aparença és la d'un lleopard, però és una mica més petit i és blanc.

## Distribució

La pantera de les neus habita l'Àsia central i del sud en zones muntanyenques dins una zona d'uns 1.230.000 km². Es troba en 12 països: l'Afganistan, Bhutan, la Xina, l'Índia, el Kazakhstan, el Kirguizstan, Mongòlia, el Nepal, el Pakistan, Rússia, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. Es troba des de l'Hindu Kusha a l'Afganistan a través de les muntanyes del Pamir, Kunlun, Himàlaia i sud de Sibèria; al Tibet es troba a les muntanyes Altun.l i la cua varia entre 0,8 i 1 m de llarg, i la utilitza per mantenir l'equilibri en moure's per zones rocoses i per a abrigar-se.
El cos està cobert per un pelatge llarg i espès, a sota del qual hi ha una altra capa de pèl més curt i suau. La coloració general és grisa pàl·lida, amb taques negres distribuïdes de forma irregular i amb una línia de pèl negre que li recorre el dors. Les parts inferiors són blanquinoses.
Fins fa poc, molts taxonomistes el posaven en un gènere a part, però proves genètiques han confirmat que està dins el gènere Panthera, juntament amb els altres felins com el lleó.
Caça sobretot animals silvestres, per la qual cosa realitza desplaçaments estacionals determinats pels moviments de les seves preses. A l'estiu, habita entre els 2.700 i els 6.000 metres d'altitud, on caça muflons, cabres, cérvols, mamífers petits i aus. Amb l'arribada de l'hivern, els herbívors descendeixen a zones més baixes i la pantera de les neus els segueix.
Es coneix poc de la biologia d'aquesta pantera. És un animal d'hàbits nocturns i sembla que és molt territorial. El període de gestació és d'entre 93 i 100 dies, i a la primavera solen tenir dues cries, però poden arribar fins a 5. Les cries passen l'hivern següent amb la mare i se'ls considera adults als 2 anys. Poden arribar a pesar fins a 75 kg.
La pantera de les neus és un animal qualificat en perill d'extinció; encara que es desconeix quina quantitat en queda en estat salvatge, s'estima que no més de 5.000 exemplars. Són caçats per la seva pell i també pels pagesos, ja que per a ells representa una amenaça a causa dels atacs que fa al bestiar.

## Referències

* ↑ Entrada «Panthera uncia» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 5 febrer 2023].
* ↑ «Out of the Shadows By Douglas H. Chadwick». National Geographic, 2008. [Consulta: 29 gener 2010].
* ↑ Mammals of the Soviet Union. Vol III: Carnivores (Feloidea).

## Enllaços externs

* PBS Nature: Silent Roar: Searching for the Snow Leopard Arxivat 2006-04-24 a Wayback Machine..
* Snow Leopard Conservancy.
* International Snow Leopard Trust.
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :