# Andoque

L'andoque és una llengua indígena americana parlada per uns pocs centenars d'indígenes andoques al curs del riu Caquetá a Colòmbia, i actualment en declivi. Pertany al grup de llengües andoque-urequena.
En 2000 es va censar que hi havia 610 parlants en l'àrea del riu Anduche, aigües avall d'Araracuara (Amazones, Colòmbia); 50 d'ells eren monolingües en aquesta llengua. Anteriorment la llengua també es parlava al Perú. El 80% dels parlants parlen fluidament espanyol. El 2007 havien baixat a 370 parlants.

## Parentiu

Generalment es considera que l'andoque és una llengua aïllada, encara que uns certs autors com Kaufman (1994), hagin proposat que podria estar llunyanament emparentat amb les llengües bora-witoto.

## Descripció
### Fonologia

Vocals
| | Anteriors | Centrals | Posteriors |
| Tancades | i î | ɨ | o |
| Mitjanes | e ê | ə ~ə | o ô |
| Oberta | a â | ʌ ~ʌ | ɒ |
Son nou vocals orals i sis nasals, que poden tenir to alt o baix.
Consonants
| | labial | alveolar | palatal | velar | glotal |
| Oclusives sordes | p | t | | k | ʔ |
| Oclusives sonores | b | d | j (i) | | |
| nasals | m | n | ɲ (ñ) | | |
| fricativa sordes | f | s | | | h |

### Classificadors

El subjecte no apareix com un nom o substantiu nu, sinó que va acompanyat de marques de gènere o classificadors nominals (que indiquen coses relatives a la geometria). Aquests classificadors nominals són:
    animades
       masculines
          presents (-ja-)
          absents (-o-)
       femenines
          presents (-î-)
          absents (-ô-)
       col·lectiu (-ə-)
    inanimades
       tou (-o-)
       rígid o allargat (-o-)
       uns altres (-ʌ-)
Les marques de persona subjecte poden ser o- ("jo"), ha- ("tu"), ca- ("nosaltres") kə- ("vosaltres").
El predicat verbal adjectiu té un sufix que concorda amb l'índex del subjecte: -ʌ per a animats i tous; -o per a rígid o allargat; -i per als altres. A més es marca amb prefixos que indiquen manera, direcció o aspecte i infixos de temps. El predicat nominal (el que alguna cosa és en si mateix) no tenen sufix de concordança ni prefix dinàmic, però sí que poden presentar infix de temps i manera, com verb. Les altres funcions argumentals (beneficiari, instrumental, locatius) apareixen fora del verb sota la forma d'índexs sufijados per una marca de cas. Hi ha 11 sufixos casuals.

### Epistèmics

D'altra banda l'oració té marques de coneixement o epistèmics segons l'emissor sap del fet per coneixement propi, o si per haver-ho sentit d'una altra persona, o bé per deducció, etc.
A més existeix una marca -nokó de focalització del relat, bé sigui destacant els protagonistes o indicant el moment cúlmine del relat. En la llengua existeixen recursos per a representar l'acció des del punt de vista del subjecte o un altre dels participants, o bé des del punt de vista d'un observador exterior.

## Vocabulari

Llista Swadesh de l'andoque segons Landaburu (2000):
| № | Català | Andoque |
| 1. | jo | o-ʔɤ |
| 2. | tu | ha-ʔɤ |
| 3. | nosaltres | kẽ-ʔɤ̃ |
| 4. | això | ʌɲẽ́ |
| 5. | fulla | -sedɤ̃ |
| 6. | aquell | ʌdí |
| 7. | qui? | kó-i |
| 8. | què? | hi-ʌ |
| g. | no | hʌ́ʌ-bã́ |
| 10. | tots | sí-õ-kɤ̃ |
| 11. | molts | hʌ́ʌ-pãã́, ɯ́ɯ-kɤ̃ |
| 12. | llarg | bɤ̃kɤ̃- |
| 13. | un | ʌisidé |
| 14. | dos | ʌ-ʌ́hʌbã́ |
| 15. | gran | ĩʔõ-kɤ̃ |
| 16. | gos | ĩɲõ |
| 17. | uʔ-pãã́-ɲé-ʌ |
| 18. | dona | tiʔi |
| 19. | home | ʝóʔhʌ |
| 20. | peix | bei |
| 21. | ocell | hiʌɸo |
| 22. | poll | táʔsi |
| 23. | cua | -dɤ̃ta |
| 24. | arbre | kɤ̃́ʔɤ̃dɤ |
| 25. | llavor | -tapi |
| 26. | arrel | -ɲeko |
| 27. | escorça | -tasi |
| 28. | pell | -tasi |
| 29. | carn | -ɤ̃ta |
| 30. | sang | -duʔs |
| 31. | os | -tadɤ̃ |
| 32. | greix | kẽɤ̃i |
| 33. | ou | -hádɤ |
| 34. | banya | -si |
| 35. | ploma | -ɲeɸʌ |
| 36. | aturat | taɲe- |
| 37. | cabell | ka-tai ʌka-be |
| 38. | cap | -tai |
| 39. | orella | -bei |
| 40. | ull | -ʔákʌ |
| 41. | nas | -pɤta |
| 42. | boca | -ɸi |
| 43. | dent | -kódi |
| 44. | llengua | -sodɤ̃ |
| 45. | genoll | -kodoi |
| 46. | urpa, ungla | -sikopɤ |
| 47. | peu | -dʌka |
| 48. | mà | -dobi |
| 49. | panxa | -tura |
| 50. | coll | -ɲekɤ̃́i |
| 51. | pits | -ɲeé |
| 52. | cor | -pĩ́tú |
| 53. | fetge | -tú |
| 54. | beure | -kóʔ- |
| 55. | menjar | -baʔi- |
| 56. | mossegar | -ʝu- |
| 57. | veure | -do- |
| 58. | escoltar | -tó- |
| 59. | saber | -do- |
| 60. | dormir | -pʌ- |
| 61. | morir | ĩ-hʌ́ʌ- |
| 62. | matar | -buʔ- |
| 63. | nedar | -ɲṍẽi- |
| 64. | volar | -bu- |
| 65. | caminar | -tá- |
| 66. | venir | da-ɤ̃- |
| 67. | allitat | se-aɲe- |
| 68. | donar | -ĩ- |
| 69. | sentat | ʝi-ɸɤʌ́-aɲe- |
| 70. | dir | -kɤ̃-/-ẽʔ- |
| 71. | sol | ĩɒ̃ |
| 72. | lluna | pódɤɤ̃ |
| 73 | estrella | ɸʌʔko |
| 74. | aigua | dúʔu |
| 75 | pluja | dɤ-i |
| 76. | pedra | ɸisi |
| 77. | arena | poʔsɒ̃ɤ̃ |
| 78. | terra | ɲṍʔĩ |
| 79. | núvol | bóasiakʌi dɤ̃kɤ̃ |
| 80. | fum | bóasiakʌi |
| 81. | foc | ʌʔpa |
| 82. | cendra | pʌtakoi |
| 83. | cremar | -du- |
| 84. | camí | dubɤ, õbɤ |
| 85. | turó | toʌ́i |
| 86. | vermell | peo- |
| 87. | verd | paʝo- |
| 88. | groc | dóɒ- |
| 89. | blanc | poʔté |
| 90. | negre | uo- |
| 91. | nit | hʌʔpʌ́ʌ |
| 92. | calent | pã- |
| 93. | fred | dõsi-ko- |
| 94. | ple | ɸiʔ |
| 95. | nou | pá- |
| 96. | bo | ɸɤɲe- |
| 97. | rodó | -tude ('bola') |
| 98. | sec | ʝɒʔɒ- |
| 99. | nom | -ti |

## Notes

* ↑ Ethnologue
* ↑ Aschmann, 1993
* ↑ Landaburu, Jon. 2000. La Lengua Andoque. In González de Pérez, María Stella and Rodríguez de Montes, María Luisa (eds.), Lenguas indígenas de Colombia: una visión descriptiva, 275-288. Santafé de Bogotá: Instituto Caro y Cuervo.

## Bibliografia

* Aschmann, Richard P. (1993). Proto Witotoan. Publications in linguistics (No. 114). Arlington, TX: SIL & the University of Texas at Arlington.
* Campbell, Lyle. (1997). American Indian languages: The historical linguistics of Native America. New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-509427-1.
* Gordon, Raymond G., Jr. (Ed.). (2005). Ethnologue: Languages of the world (15th ed.). Dallas, TX: SIL International. ISBN 1-55671-159-X. (Online version: http://www.ethnologue.com).
* Greenberg, Joseph H. (1987). Language in the Americas. Stanford: Stanford University Press.
* Kaufman, Terrence. (1994). The native languages of South America. In C. Mosley & R. E. Asher (Eds.), Atlas of the world's languages (pp. 46-76). London: Routledge.