# 17 de febrer

El 17 de febrer és el quaranta-vuitè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 317 dies per a finalitzar l'any i 318 en els anys de traspàs.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 1837 - Bunyol (Foia de Bunyol): els carlins vencen en la batalla de Bunyol durant la primera guerra carlina.
* 1902 - Barcelona: s'hi declara una vaga general en què participen 100.000 obrers.
* 1929 - Barcelona: S'instal·la un servei de fotos ràpides, el primer fotomaton, al carrer de Pelai.
* 1937 - Es crea a Catalunya el Servei de Biblioteques del Front, per al temps de lleure o de convalescència dels soldats.
* 1949 - Barcelona: les autoritats franquistes afusellen els militants del PSUC Joaquim Puig i Pidemunt, Angel Carrero Sancho, Pere Valverde Fuentes i Numen Mestre Ferrando.
* 1987 - Barcelona: El rector de la UAB la clausura per l'ocupació del rectorat pels estudiants.
* 1993 - Catalunya: el Parlament de Catalunya declara Els Segadors l'himne oficial de Catalunya.

### Resta del món

* 364 - Tíana (Àsia Menor): l'emperador Jovià mor en circumstàncies sospitoses, a la seva tenda, de tornada a Constantinoble, finalitzant un regnat de només 8 mesos.
* 1454 - el duc de Borgonya, Felip el Bo, i la seva cort presten el Jurament del Faisà.
* 1720 - La Haia (Províncies Unides): se signa el Tractat de la Haia de 1720 que va posar fi a la Guerra de la Quàdruple Aliança.
* 1974 - Madrid: El FC Barcelona guanya 0-5 al Reial Madrid a l'Estadi Santiago Bernabéu
* 2008 - Kosovo es declara independent de Sèrbia.

## Naixements
### Països Catalans

* 1741 - Torà, bisbat de Solsona: Rafael Nuix, teòleg jesuïta (m. 1802).
* 1900 - Barcelona: Paulina Crusat, escriptora, traductora i crítica literària catalana en llengua castellana.
* 1921 - Barcelonaː Paulina Andreu, pallassa i domadora eqüestre catalana que treballà en el circ (m. 2020).
* 1924 - Barcelonaː Raimon Carrasco i Azemar, empresari català, fill de Manuel Carrasco i Formiguera (m. 2022).
* 1933 - Sabadell: Josep Molins i Montes, atleta català (m. 2023).
* 1947 - Sabadell: Xavier Vinader i Sánchez, periodista català, expert en extrema dreta i crim organitzat (m. 2015).
* 1951 - Bell-lloc d'Urgell: Teresa Cunillera i Mestres, política catalana; delegada del Govern Espanyol a Catalunya des de 2018.
* 1958 - Burjassot: Josefa Andrés Barea, infermera i política valenciana
* 1953 - Ribes de Freser: Eudald Carbonell i Roura, arqueòleg català.
* 1973 - Taradell: Lluís Codina Codina, futbolista del Gimnàstic de Tarragona entre altres equips.
* 1982 - Igualada, Anoia: Susanna Castilla Martínez, jugadora d'hoquei sobre patins catalana.
* 1993 -
** Cervera, Segarra: Marc Márquez i Alenta, pilot català de motociclisme.
** Mataró: Marta Bach i Pascual, jugadora catalana de waterpolo.

### Resta del món

* 624 - Guangyuan (Xina): Wu Zetian (624-705), emperadriu xinesa.
* 1643 - Saint Pol de Léon (França): Jean de Fontaney, jesuïta francès, matemàtic, astrònom, missioner a la Xina (m. 1710).
* 1755 - Rhode Island: Catharine Littlefield Greene, inventora americana de la desmotadora (m. 1814).
* 1781 - Quimper, França: René Laennec, metge i científic bretó, inventor de l'estetoscopi (m. 1826).
* 1789 - Seraing, Principat de Lieja: Mathieu Brialmont, militar francès, neerlandès i belga i ministre belga.
* 1820 - Verviers (Bèlgica): Henri Vieuxtemps, compositor belga (m. 1881).
* 1821 - Comtat de Sligo, Irlanda: Lola Montez, comtessa de Landsfeld, ballarina i actriu, cortesana i amant de Lluís I de Baviera (m. 1861).
* 1837 - Madrid: Joaquina García Balmaseda, actriu, periodista, poeta, comediògrafa i escriptora espanyola (m. 1911).
* 1874 - Nova York: Ida Helen Ogilvie, geòloga estatunidenca (m. 1963).
* 1877 - Suïssa: Isabelle Eberhardt, jove escriptora que adoptà la vida nòmada de les tribus beduïnes, a finals del S. XIX (m. 1904).
* 1888 - Zory, Alemanya (actualment Polònia): Otto Stern, físic alemany, Premi Nobel de Física de 1943 (m. 1969).
* 1899 - Filadèlfia, Estats Units: Marian Anderson, contralt estatunidenca (m. 1993).
* 1903 - Iran: Sadik Hidayat, escriptor revolucionari iranià.
* 1905 - Budapest: Rózsa Péter, matemàtica hongaresa (m. 1977).
* 1907 - Melbourne: Marjorie Lawrence, soprano dramàtica australiana (m. 1979).
* 1909 - Austinː Gertrude Abercrombie, artista pintora americana, adscrita al corrent surrealista (m. 1977).
* 1914 - Worcester, Massachusetts, Estats Units: Arthur Kennedy, actor estatunidenc.
* 1926 - Viena (Àustria): Friedrich Cerha, compositor, violinista i director d'orquestra austríac.
* 1928 - Tulsa, Oklahoma: Beverly Willis, arquitecta nord-americana.
* 1930 - Londres, Anglaterra: Ruth Rendell, escriptora anglesa (m. 2015).
* 1936 - Puerto Bermejo, Argentina: Rodolfo Almirón, policia i activista ultradretà argentí.
* 1937 - Wuppertal: Rita Süssmuth, política alemanya; ha estat ministra i presidenta del Bundestag alemany.
* 1955 - Gaomi, Shandong (Xina): Mo Yan, novel·lista xinès, Premi Nobel de Literatura 2012.
* 1961 - Moscou, URSS: Andrei Korotàiev, antropòleg, economista, historiador i sociòleg rus.
* 1962 - Mickleover, Anglaterraː Alison Hargreaves, alpinista britànica, coronà l'Everest sense oxigen suplementari (m. 1995).
* 1963 - Brooklyn, Nova York (EUA): Michael Jordan, exjugador de basquetbol estatunidenc, considerat el millor jugador de bàsquet de la història.
* 1967 - Junín, Argentina: Leila Guerriero, periodista i escriptora argentina.
* 1972 - Oakland, Califòrnia, Estats Units: Billie Joe Armstrong, guitarrista i cantant del grup musical Green Day.
* 1981
** Los Angeles, Califòrnia, Estats Units: Joseph Gordon-Levitt, actor estatunidenc.
** Manhattan, Nova York, EUA: Paris Hilton, actriu, cantant i model estatunidenca.
* 1984 -
** Metz: Julia Cagé, economista francesa especialitzada en economia del desenvolupament, economia política i història econòmica.
** Ourense, Galícia: Támara Echegoyen Domínguez, regatista gallega, guanyadora d'una medalla olímpica d'or.
* 1991 - Londres: Bonnie Wright, actriu anglesa, coneguda pel seu paper de Ginny Weasley a les pel·lícules de Harry Potter.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 1901 - París (França): Carles Casagemas i Coll, pintor català (n. 1880).
* 1949:
** Barcelona: Joaquim Puig i Pidemunt, polític i sindicalista català (n. 1907).
** Barcelona: Angel Carrero Sancho, militar i polític català (n. 1917).
** Barcelona: Numen Mestre i Ferrando, militar, militant del PSUC (n. 1923).
** Barcelona: Pere Valverde Fuentes, polític català, militant del PSUC (n. 1915)
* 1964 - Tolosa de Llenguadoc: Maria Baldó i Massanet, mestra, feminista, folklorista i política liberal, primera directora de l'escola La Farigola (n. 1884).
* 1976 - Barcelona: Clementina Arderiu i Voltas, poetessa catalana.
* 1996 - Barcelona: Hertha Frankel, ballarina i marionetista nascuda a Àustria i instal·lada a Espanya (n. Viena 1913 o 1914).
* 2022 - Martín Luis Quirós Palau, metge i polític, diputat a les Corts Valencianes en la III, IV i V Legislatures (n. 1929).

### Resta del món

* 1673 - París, França: Molière, dramaturg i actor francès (n. 1622).
* 1694 - Parísː Antoinette du Ligier de la Garde Deshoulières, poetessa i filòsofa francesa (n. 1638).
* 1825 - Nàpols: Maria Angela Ardinghelli, traductora, matemàtica, física italiana (n. 1728).
* 1847 - Palermː Giuseppina Turrisi Colonna, poetessa civil i revolucionària siciliana i gran erudita (n. 1822).
* 1856 - París (França): Heinrich Heine, poeta alemany (n. 1797).
* 1946 - Parísː Dorothy Gibson, actriu de pel·lícules mudes americanes (n. 1889).
* 1947 - París: Elena Văcărescu, escriptora romanesa-francesa, veritable propagadora de la cultura romanesa al món (n. 1864).
* 1967 - Chaclacayo (Perú): Ciro Alegría, escriptor i periodista peruà (n. 1909).
* 1970 - Jerusalem: Xemuel Yossef Agnon, escriptor israelià, Premi Nobel de Literatura de l'any 1966 (N. 1888).
* 1978, Romaː Luisa Banti, arqueòloga i historiadora de l'art italiana especialitzada en les civilitzacions etrusca i minoica.
* 1982 - Nova York, Estats Units: Lee Strasberg, actor estatunidenc (n. 1901).
* 1986 - Ojai, Califòrnia: Jiddu Krishnamurti, filòsof, orador i escriptor (n.1895).
* 1989 - Changsha (Xina): Mo Yingfeng escriptor i guionista xinès (n. 1938).
* 1998 - Küsnacht, Suïssa: Marie-Louise von Franz, psicòloga i erudita junguiana suïssa.
* 2000 - Samedan, Suïssa: Selina Chönz, autora suïssa de llibres infantils en romanx engiadinès (n. 1910).
* 2020 - Madrid: María Moreno Blasco, pintora espanyola realista (n. 1933).

## Festes i commemoracions

* Fugida a Egipte del Senyor

### Santoral
#### Església Catòlica

* Sants al Martirologi romà (2011): Bonós de Trèveris, bisbe (347); Fintan de Chuainednech, abat (ca. 440); Mesrop d'Armènia, lector (ca. 440); Flavià de Constantinoble, patriarca (ca. 450): Finnian de Lindisfarne, abat i bisbe (661); Silví d'Auchy, bisbe (720); Constable de Cava abat (1124); els Set Sants Fundadors, entre ells sant Aleix Falconieri, de l'orde dels Servents de Maria o servites (segle xiii); Evermod, Isfrid i Ludolf de Ratzeburg, bisbes (1178-1240).
** Beats al Martirologi romà (2011): Luca Belludi, franciscà (1285); Maties Shobara Txizaemon, màrtir a Hiroshima (1624); Pere Yu Chõng-nyul, màrtir a Corea (1866); Anton Leszczewicz, prevere màrtir (1943).
* Sants que no figuren al Martirologi romà: Crisancià d'Aquileia, màrtir; Faustí i 44 màrtirs de Roma; Donat i Secundià de Concordia, màrtirs (304); Teòdulas i Julià de Cesarea, màrtirs (308); Loman de Trim (ca. 450); Pulcroni de Verdun, bisbe (ca. 470); Firmà d'Escòcia, bisbe; Forkern de Trim, eremita (s. VI); Habet-Deus, bisbe de Luna i màrtir (ca. 500); Guevrock de Ploudaniel, eremita (s. VI-VII); Euspici de Verdun, monjo a Micy; Benet de Càller, bisbe de Dolia (1112); Fulrad de Saint-Denís, benedictí.
* Beats que no figuren al Martirologi romà: Mazelí de Salzburg, abat (s. XI); Mangold d'Isny, abat (1100); William Richardson, prevere màrtir a Tyburn (1603).
* Venerables: Frowin de Salem, abat (1164).

#### Església Copta

* 10 Meixir: Jaume el Menor, apòstol; Just, fill de l'emperador Numerià, màrtir a Antinoe; Gregori l'Il·luminador, bisbe (325); Isidor de Pelúsion, monjo (451); Filó de Pèrsia, màrtir.

#### Església Apostòlica Armènia

* 28 Arac': Anuf, mestre de Pemó; Diodor, Claudià i Pàpies d'Atalia, màrtirs; Isidor de Pelúsion, monjo; Tarasi el Pastor, màrtir a Cilícia.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari julià)

* Se celebren els corresponents a l'1 de març del calendari gregorià.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)

Corresponen als sants del 4 de febrer del calendari julià.
* Sants: Jador i Isidor, màrtirs sota Deci (ca. 250); Fileas de Tmuis i Filorom el Magistrat, màrtirs (303); Talaleu, màrtir; Teodosi el Just; Abraham d'Arbela, bisbe (345); Joan d'Irenòpolis, bisbe (s. IV); Isidor de Pelúsion, eremita; Nicolau Estudita, abat (868); Avraamij i Koprij de Petxengsk (s. XV); Jordi de Vladímir, príncep (1238); Dositea de Moscou, reclosa (descobriment de les relíquies, 1810); Ciril de Novoezersk, monjo (1532); Josep d'Alep, màrtir (1686); Metodi de Petropavlovsk, màrtir (1921); Nikolaij, Nikolaij, Eustafij, Fiodor, Aleksandr i companys màrtirs (1938).

##### Església Ortodoxa Grega

* Jasim, el Taumaturg, monjo; Teoctist, màrtir.

##### Església Ortodoxa de Geòrgia

* Evagri Mgwimeli, monjo (s. VI).

#### Esglésies luteranes

* Johann Heermann, rector i poeta (Església Evangèlica d'Alemanya) (1647).

#### Anglicanisme

* Janani Luwum, arquebisbe d'Uganda, màrtir (1977)

## Referències

* ↑ Cabeza Fontseca, José. «Una revolución fotográfica» p. 11. La Vanguardia, 16-02-1929. [Consulta: 2 gener 2021].
* ↑ «A Catalunya es crea el Servei de Biblioteques al Front | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 desembre 2020].
* 1 2 3 4 5 Vega, Pedro, 1951-. Crónica del antifranquismo : 1939-1975 : todos los que lucharon por devolver la democracia a España. 1. ed. en esta presentación. Barcelona: Planeta, 2007. ISBN 978-84-08-07456-4.
* ↑ Calpena, E. «Què van jurar els cavallers de Felip el Bo sobre un faisà viu guarnit amb un collar d'or?». Sàpiens. [Consulta: 11 octubre 2020].
* ↑ Riera, Josep; Roca, Miquel. Van Barça: el Futbol Club Barcelona i Holanda, més que una relació. Cossetània Edicions, 2007, p.61. ISBN 8497912721.
* ↑ González, María Carmen. La memoria en las novelas de Paulina Crusat: Una lectura en clave autobiografica (tesi) (en castellà). Ohio State University (USA). Department of Spanish and Portuguese, 2003, pàg. 22.
* ↑ «Paulina Andreu i Bustos | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 febrer 2020].
* ↑ «Raimon Carrasco Azemar». Enciclopèdia de l'Esport Català. [Consulta: 4 gener 2024].
* ↑ «Delegada del Govern. Teresa Cunillera i Mestres». Ministerio de Política Territorial y Función Pública. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Susanna Castilla Martínez | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 desembre 2020].
* ↑ Lewis, Mark Edward, 1954-. China's cosmopolitan empire : the Tang dynasty. Cambridge, Mass.: Belknap Press of Harvard University Press, 2009. ISBN 978-0-674-03306-1.
* ↑ Vermander, Benoît, 1960- .... Les jésuites et la Chine : de Matteo Ricci à nos jours. Bruxelles: Lessius, impr. 2012. ISBN 978-2-87299-225-6.
* ↑ «Life Story: Catharine Littlefield Greene Miller (1755–1814)» (en anglès). Women & the American Story (WAMS). [Consulta: agost 2024].
* 1 2 Dictionnaire des compositeurs.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-559-8.
* ↑ Queralt, María Pilar. Reinas en la sombra : amantes y cortesanas que cambiaron la historia (en castellà). Madrid: EDAF, 2014, p. 141. ISBN 9788441434400.
* ↑ Thion Soriano-Mollà, Dolores «Joaquina García Balmaseda: una escritora isabelina al servicio de la mujer.». Anales, 23. Université de Pau et des Pays de l'Adour, 2011, pp. 381-403.
* ↑ Ogilvie, Marilyn Bailey; Harvey, Joy Dorothy. The Biographical Dictionary of Women in Science: L-Z (en anglès). Taylor & Francis, 2000. ISBN 978-0-415-92040-7.
* ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
* ↑ «Otto Stern. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ Bates, Gerri. Coordinadors: Cary D. Wintz, Paul Finkelman. Encyclopedia of the Harlem Renaissance. Routledge, 2012. ISBN 9781135455361.
* ↑ Pérez, Teresa E.; Raya Prida, Rocío; Santos Aláez, Evangelina. «Rózsa Péter (1905-1977): jugando con el infinito | Vidas científicas» (en castellà). Mujeres con ciencia, 21-12-2017. [Consulta: 19 desembre 2021].
* ↑ Hoffmann, Frank. Encyclopedia of Recorded Sound. Routledge, 2004. ISBN 9781135949495.
* ↑ «Cat & I or Gertrude Abercrombie Self-Portrait» (en anglès). National Portrait Gallery. Smithsonian. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ «Beverly Ann Willis. b. febrer 17, 1928». Pioneering Women of American Architecture. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Ruth Rendell». Encyclopaedia Britannica. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ Gray, Andreas. «Rita Süssmuth (nee Kickuth)» (en alemany). Konrad-Adenauer-Stiftung. [Consulta: gener 2022].
* ↑ Lévy, André, 1925-. Dictionnaire de littérature chinoise. París: Presses universitaires de France, 2000. ISBN 2-13-050438-8.
* ↑ «Alison Hargreaves» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 15 juny 2020].
* ↑ Biografia de Michael Jordan, 15 de gener de 2007. (anglès)
* ↑ «Leila Guerriero». Escritores.org, 12-05-2016. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Julia Cagé» (en anglès). Harvard University. [Consulta: gener 2024].
* ↑ «Olympedia – Támara Echegoyen». [Consulta: 6 gener 2024].
* ↑ «Bonnie Wright» (en castellà). SensaCine. [Consulta: 18 desembre 2020].
* ↑ Gelonch Viladegut, Antoni. 100 pioneres catalanes. Viena Edicions, 11-02-2020, p. 224. ISBN 978-84-17998-28-8.
* ↑ «Clementina Arderiu i Voltas». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Esquela mortuòria». La Vanguardia, 19-02-1996, pàg. 32.
* ↑ «Antoinette du Ligier de la Garde Deshoulières» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 29 novembre 2022].
* ↑ «Maria Angela Ardinghelli» (en alemany). Physik-Schule. [Consulta: 31 març 2023].
* ↑ Scalessa, Gabriele. «TURRISI COLONNA, Giuseppina» (en italià). Dizionario Biografico Treccani. [Consulta: 26 febrer 2022].
* ↑ Belchem, John; Price, Richard. Diccionario Akal de Historia del siglo XIX (en castellà). Madrid: Akal, 2007, p. 230. ISBN 978-84-460-1848-3.
* ↑ «Dorothy Gibson». Find A Grave. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Elena Vacarescu» (en anglès). Find a Grave. [Consulta: 20 febrer 2021].
* ↑ Rocchetti, Luigi. «BANTI, Luisa» (en italià). Treccani. [Consulta: 31 maig 2024].
* ↑ «莫应丰_中国作家网». [Consulta: 7 juliol 2021].
* ↑ Schwartz, Chuck. «About Marie-Louise von Franz» (A: David C. Hamilton. Analista Jungian, IAAP) (en anglès). The Independent, 23-02-1998. [Consulta: desembre 2024].
* ↑ «Chönz, Selina» (en alemany). Historischen Lexikons der Schweiz. HLS (Lèxic històric de Suïssa). Acadèmia Suïssa d'Humanitats i Ciències Socials. [Consulta: 4 juny 2020].
* ↑ Bonet, Juan Manuel. «María Moreno, se apaga la pintora de la luz y faro de Antonio López» (en castellà). ABC Cultural, 18-02-2020. [Consulta: 28 desembre 2024].
* ↑ Schäfer, Joachim. «Kalender - 17. Februar» (en alemany). Ökumenisches Heiligenlexikon, 2014. [Consulta: 7 gener 2014]. Les dates entre parèntesis corresponen a l'any de la mort de la persona citada.
* ↑ Santi, beati e testimoni.