OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ermita de la Trinitat (la Pobla de Benifassà)

L'ermita de la Trinitat, coneguda també com a ermita de la Trinitat de Ballester i antigament com a ermita de Sant Antó es troba al municipi valencià de la Pobla de Benifassà (Baix Maestrat).
És un edifici religiós catòlic, actualment sense culte, que se situa en el paratge de les Vinyes, en una zona elevada uns 710 metres sobre el nivell del mar, i a uns tres quilòmetres del Monestir de Santa Maria.

## Història

L'ermita data de l'any 1853 i en l'actualitat està abandonada, la qual cosa va repercutir directament en el seu estat ruïnós. S'ha dut a terme una restauració sufragada pels mateixos veïns de la zona.

## Descripció

Es tracta d'un edifici amb planta de nau única amb un sol tram, donades les seues reduïdes dimensions. La fàbrica és de maçoneria amb reforços de carreu en les cantonades. La coberta es resol amb sostre a dos vessants i teula vermella. És un petit edifici de senzillesa extrema que com a únic adorn, en l'actualitat, presenta una espècie de diminut pinacle en el final de l'eix de simetria de la façana principal, on s'obre la porta d'accés. Es creu que la façana havia de comptar amb un retaule ceràmic col·locat sobre l'entrada que actualment ha desaparegut.
Està catalogada com Bé de rellevància local, amb la categoria de Monument d'interès local, i codi: 12.03.093-009; de manera genèrica i segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOCV Núm. 5.449 / 13/02/2007).

## Referències

* 1 2 Ermitas y santuarios de la Comunidad Valenciana. «Ermita de la Trinidad» (en castellà). Arxivat de l'original el 2016-03-10. [Consulta: 7 juny 2016].
* ↑ «Fitxa BRL» (en castellà). [Consulta: 7 juny 2016].
# Blaise Cendrars

Frédéric-Louis Sauser (La Chaux-de-Fonds, Neuchâtel, 1 de setembre de 1887 — París, 21 de gener de 1961) fou un escriptor suís en llengua francesa, conegut amb el nom de Blaise Cendrars, naturalitzat francès.
Va viatjar a molts països i va perdre el braç dret lluitant en la Primera Guerra Mundial com a membre de la legió estrangera. Es destaca per la seva obra poètica, que influí en surrealistes i modernistes, i particularment en Guillaume Apollinaire. La seva narrativa inclou novel·les de viatges, que reflecteixen la seva pròpia experiència.

## Obres

* Les Pâques à New York (1912)
* La prose du Transsibérien et de la petite Jehanne de France (1913)
* Le Panama ou les aventures de mes sept oncles (1918)

### Narrativa

* L'or (1925)
* Moravagine (1926)
* Le Plan de l'Aiguille (1929)
* Rhum (1930)
* L'homme foudroyé (1945)
* Bourlinguer (1949)
* Le lotissement du ciel (1949)

## Referències

* ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
* ↑ «Blaise Cendrars». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Associació Cultural de Viquimedistes Bascos

L'Associació Cultural de Viquimedistes Bascos és una associació sense ànim de lucre fundada el 2016 per a la promoció i el desenvolupament de la Viquipèdia en basc i, per extensió, dels viquiprojectes germans en aquesta llengua.
El 2017 va signar amb el Govern Basc el conveni Kalitatezko 1.000 artikulu 12-16 urteko ikasleentzat («1.000 articles de qualitat per a alumnes de 12 a 16 anys»). El 2021 va crear la plataforma Txikipedia, una enciclopèdia en basc dirigida a infants d'entre vuit i tretze anys.

## Referències

* ↑ «Euskal Wikilarien Kultura Elkartea (EWKE)». Tabakalera. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «Euskal Wikilarien Kultura Elkartea» (en castellà). Kutxa Kultur. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «El Gobierno Vasco y Euskal Wikilarien Kultura Elkartea impulsan un proyecto con el objetivo de crear más de un millar de artículos, útiles para los estudiantes, en la Wikipedia en euskera». Departamento de Cultura y Política Lingüística del Gobierno Vasco, 19-10-2017. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «Así es "Txikipedia", la wikipedia dirigida a niños y niñas y jóvenes en euskera • GasteizBerri.com». GasteizBerri.com, 23-03-2021. [Consulta: 2 març 2023].
# Elmet

L'elmet és un casc de ferro de poc gruix i sense visera, gola o barbera que a Espanya va substituir l'elm i la celada. L'elmet a més de ser més còmode que l'elm i el bacinet tenia l'avantatge de no descansar el seu pes sobre el cap. Permetia una millor vista i no dificultava la respiració. Encaixava en la gola sobre la qual se sostenia i si bé el seu mecanisme resultava una mica complicat oferia en canvi relativa comoditat. Els tipus més perfectes corresponen al segle XV i en la seva major part estan mancats d'ornamentació. Aquesta és la classe de cascos que van predominar a la península Ibèrica durant el segle xv i el més primitiu és l'anomenat elmet de bec de pardal compost de sobrecalva. D'aquest model hi ha diversos exemplars a la Reial Armeria de Madrid. A finals del segle xv, van començar els artífexs a decorar els elmets amb riques tasques executant admirables treballs gravats i damasquinats que van aconseguir extraordinària importància en el segle XVI que marca el començament del Renaixement.

## Bibliografia

* Diccionari enciclopèdic popular il·lustrat Salvat de la dècada del 1906 a 1914
# Consell Jedi

L'Alt Consell Jedi és una institució de la sèrie de pel·lícules de Star Wars. Els seus membres són els més forts de l'Orde Jedi i són els elegits per a liderar els Jedi.
L'Alt Consell era un grup de dotze Mestres Jedi savis i poderosos elegits per a guiar l'Orde Jedi, així com per a servir com a cos consultiu per al Canceller Suprem. El Consell estava format per cinc membres vitalicis, quatre membres a llarg termini i tres membres a curt termini. Aquesta estructura organitzacional era una evolució de les antigues assemblees de Mestres Jedi, i durant la Gran Guerra de l'Hiperespai no hi havia hagut més que un "cercle intern" a l'assemblea. Originàriament, el Consell no tenia un lloc fix de reunió, i es reunia irregularment a planetes com Ossus, Alderaan i Chandrila. Amb el trasllat de l'Orde des d'Ossus cap a Coruscant, el Consell es va establir a aquest planeta.
Els membres del Consell Jedi tots sols triaven els Jedi que hi podien entrar. Cap cos exterior no va provar mai d'introduir un membre al Consell contra la voluntat dels seus membres fins a les Guerres Clon, quan el Canceller Suprem Palpatine va fer entrar Anakin Skywalker al Consell.

## Composició

En el moment del bloqueig del planeta Naboo per part de la Federació de Comerç, el Consell Jedi era format per Mace Windu, Yoda, Ki-Adi-Mundi, Plo Koon, Saesee Tiin, Adi Gallia, Depa Billaba, Eeth Koth, Oppo Rancisis, Even Piell, Yaddle i Yarael Poof. Aquest és el consell on l'infant Anakin Skywalker és presentat per primera vegada pel mestre Qui-Gon Jinn i per Obi-Wan Kenobi.
Una dècada més tard Yarael Poof és reemplaçat per Coleman Trebor i Shaak Ti pren el lloc de Yaddle, esta després de la batalla de Naboo decideix no ser tan activa en els afers jedi i abandona el consell.

## Enllaços externs

* L'Orde Jedi a StarWars.com (anglès)
# Escut de Corbera d'Ebre

L'escut oficial de Corbera d'Ebre té el següent blasonament:
Escut caironat: d'argent, un corb de sable acompanyat a la punta d'una faixa ondada d'atzur. Per timbre una corona mural de vila. El corb és un senyal parlant referent al nom de la vila. La faixa ondada representa el riu Ebre.
Va ser aprovat el 20 de novembre de 1995.

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 1995, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de l'escut heràldic del municipi de Corbera d'Ebre.» (pdf). DOGC num 2139, 20-11-1995. [Consulta: 25 juny 2010].

## Vegeu també

* Bandera de Corbera d'Ebre
* Escuts i banderes de la Terra Alta
# Associació Espanyola de Banca

L'Associació Espanyola de Banca és una entitat fundada el 1977 que agrupa les entitats bancàries privades espanyoles que cotitzen.

## Referències

* ↑ «Què és l'AEB?». aebanca.es. Associació Espanyola de Banca. Arxivat de l'original el 7 de novembre 2015. [Consulta: 21 setembre 2015].
* ↑ «La patronal bancaria se incorpora a las organizaciones provinciales de la CEOE». El País, 02-12-1978 [Consulta: 21 setembre 2015].
* ↑ «AEB – Asociación Española de Banca – bancos-espana.es» (en castellà). [Consulta: 15 setembre 2022].
# Elmínia ventreblanca

L'elmínia ventreblanca (Elminia albiventris ) és una espècie d'ocell de la família dels estenostírids (Stenostiridae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les muntanyes del sud-est de Nigèria i sud del Camerun, l'illa de Bioko, nord-est i est de la República Democràtica del Congo, Ruanda, Burundi i oest d'Uganda.

## Referències

* ↑ «Elmínia ventreblanca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
# Constel·lació de l'Escultor

L'Escultor (Sculptor) és una petita constel·lació de l'hemisferi sud introduïda per Nicolas-Louis de Lacaille. Fou anomenada originalment com l'estudi de l'escultor, però el nom va ser escurçat després.
L'Escultor conté el pol sud galàctic. També conté el Sistema d'Escultor (la Nana de l'Escultor), una galàxia nana que és membre del Grup Local i el Grup de l'Escultor, el grup de galàxies més proper al Grup Local.

## Estrelles principals

L'estrella més brillant de Sculptor, α Sculptoris, no passa de la magnitud aparent 4,30. β Sculptoris, γ Sculptoris i δ Sculptoris són un poc menys brillants (magnituds 4,38, 4,41 i 4,59).

### Taula de les estrelles de Sculptor

| Estrella | Magnitud aparent | Magnitud absoluta | Distància (anys llum) | Tipus espectral |
| α Scl | 4,30 | -2,27 | 673 | B7IIIp |
| β Scl | 4,38 | 0,69 | 178 | B9.5IVpHgMnEu |
| γ Scl | 4,41 | 0,72 | 179 | K1III |
| δ Scl | 4,59 | 1,37 | 144 | A0V |
| η Scl | 4,86 | -1,27 | 548 | M2/M3III |
| ζ Scl | 5,04 | -0,93 | 510 | B4V |
| ι Scl | 5,18 | 0,29 | 311 | G5III |
| θ Scl | 5,24 | 3,55 | 71 | F3/F5V |
| π Scl | 5,25 | 1,13 | 217 | K1II/III |
| ε Scl | 5,29 | 3,10 | 89 | F2IV |
| μ Scl | 5,30 | 0,55 | 291 | K0III |
| κ² Scl | 5,41 | -0,85 | 581 | K2III |
| κ¹ Scl | 5,42 | 1,24 | 224 | F3V |
| HR 445 | 5,49 | 0,94 | 265 | K1/K2III |
| σ Scl | 5,50 | 1,29 | 227 | A1/A2IV |
    Nota: Els valors numèrics provenen de les dades mesurades pel satèl·lit Hipparcos

## Objectes celestes

La constel·lació de l'Sculptor conté alguns objectes de cel profund, com el cúmul globular NGC 288 on les radiogalàxies NGC 300 i NGC 613.
El Grup de l'Escultor és el cúmul de galàxies més proper al Grup Local devers 10 milions d'anys llum de distància. Comprèn, entre d'altres, la galàxia espiral NGC 253 i una dotzena més de galàxies.
El pol galàctic sud – una de les direccions perpendiculars al pla de la Via Làctia – es troba dins aquesta constel·lació.

## Història

Aquesta constel·lació fou introduïda per Nicolas-Louis de Lacaille el 1752 al mateix temps que altres 13 per donar nom a una part del cel austral; originalment fou anomenada «l'Atelier du sculpteur».

## Vegeu també

* Nana Irregular de l'Escultor.
* SN 2009gj.
* The clickable Sculptor

## Referències

* ↑ http://archive.ast.cam.ac.uk/hipp/hipparcos.html Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Escut de Figuerola del Camp

L'escut oficial de Figuerola del Camp té el següent blasonament:
    Escut caironat: d'or, una fulla de figuera de sinople. Per timbre, una corona de poble.

## Història

Va ser aprovat el 16 de gener del 2009 i publicat al DOGC el 3 de febrer del mateix any.
La fulla de figuera és el senyal parlant propi i tradicional d'aquesta població com a mínim des del 1820 i fa referència al topònim de la localitat.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de l'Alt Camp

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GAP/122/2009, de 16 de gener, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de l'escut heràldic del municipi de Figuerola del Camp.» (pdf). DOGC, 03-02-2009. [Consulta: 3 febrer 2009].
# Associació Europea de Senderisme

L'Associació Europea de Senderisme (European Ramblers' Association en anglès) és l'organisme que s'encarrega de regular els Senders Europeus de Gran Recorregut, així com promocionar el senderisme i defensar els drets dels senderistes al lliure accés a zones de naturalesa que requereixin creuar fronteres internacionals.
Té la seva seu a la localitat alemana de Kassel. Compta amb l'afiliació de 58 organitzacions en 33 nacions europees.

## Referències

* 1 2 «La European Ramblers Association». Federació Espanyola d'Esports de Muntanya i Escalada (FEDME) [Consulta: 7 octubre 2023].

## Enllaços externs

* European Ramblers Association
# Escut de Flores

L'escut de Flores va ser aprovat el 30 de desembre de 1953 i el seu creador va ser Juan B. Gurewitsch. Es va crear per a commemorar-se el 150 aniversari de la fundació de la capital departamental, la ciutat de Trinidad. Està dividit en quatre quarters: el superior esquerre, de color vermell, conté unes boleadoras, armes dels gautxos, les quals simbolitzen la lluita per la independència; en l'inferior dret, de color vermell, figura la Gruta del Palacio, en representació de la prehistòria del lloc; els altres dos quarters, de color blau, tenen espigues de blat i bestiar, els fruits de la terra del departament. Unint els quatre quarters, es forma la creu de l'Orde Trinitari, la qual portava el rector fra Manuel Ubeda, fundador de Trinidad. Sobre l'escut figura una diadema txarrúa, i la paraula Flores sobre la bandera de l'Uruguai. Al voltant de l'escut hi ha una frase en llatí: Labor improba omnia vincit, la qual significa "La feina constant sempre venç".

## Referències

* ↑ (castellà) Informació sobre l'escut de Flores
# Ermita del Calvari (Aín)

L'ermita del Calvari d'Aín, és un lloc de culte catòlic, datat del segle xviii, catalogat com a Bé de Rellevància Local, segons la Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià (DOGV Núm. 5.449 / 13/02/2007), amb codi d'identificació: 12.06.002-001, i tipologia: Edifici religiós- Ermita.

## Localització

L'ermita del Calvari se situa a uns dos-cents metres al sud del nucli poblacional, direcció Barranc de la Caritat, i s'accedeix a ella pel carrer del Calvari, que aboca a una espècie de sendera emmurallada i envoltat de xiprers, al final del qual està el petit temple.
En una esplanada, davant de l'ermita, envoltada de xiprers se situen els casalicios que contenen les estacions del Via Crucis. També poden contemplar-se a l'esplanada els set Dolors de María i el retaule de la Resurrecció.

## Descripció

L'ermita, que està dedicada al Crist Crucificat, és un petit temple amb porxo en la seva part davantera, format per tres arcs de mig punt, els laterals més petits que el central, que té en la part superior una espècie de fornícula amb dovelles de pedra, en la qual s'ha encaixat la campana, i que fa d'espadanya.
A l'esplanada on es troba el Viacrucis i els Set Dolors de María, està situat també el retaule del Crist del Calvari. Es tracta d'un petit retaule (el quadrat exterior, que és una cinta estreta de color marró, és de 40x40 cm; i està compost per quatre taulells de 20x20 cm.) de ceràmica de l'Alcora, de la Molt Noble i Artística Ceràmica de l'Alcora, S.A.
L'escena que recull el ceramista alcorense, segueix les pautes de colors i cànons del segle xviii de l'antiga Reial fàbrica del Comte d'Aranda de l'Alcora, i plasma el passatge evangèlic de la Resurrecció de Jesús.
Com a rematada, en la cantonada inferior dreta de l'espectador queda plasmada la marca de la fàbrica i la signatura del ceramista.
En el seu interior es conserva la imatge del Crist en la Creu, que és objecte de processó (es trasllada al poble i després es retorna a l'ermita) durant les festes patronals d'Aín, que se celebren entre el 15 i el 18 d'agost.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Ermita del calvario. Aín Ermitas y Santuarios de la Comunidad Valenciana Arxivat 2016-04-28 a Wayback Machine. Consulta 28 de març del 2017
* ↑ El pueblo Ajuntament d'Aín Arxivat 2017-03-28 a Wayback Machine. Consulta 28 de març del 2017
* ↑ Ermita del calvario Aín. Generalidad Valenciana Consulta 28 de març del 2017
* 1 2 3 Ermita del Cristo del Calvario. Castellón Mediterráneo Arxivat 2017-03-28 a Wayback Machine. Consulta 28 de març del 2017
* 1 2 3 4 5 6 LOS RETABLOS CERÁMICOS DE LA PROVINCIA DE CASTELLÓN. (54). RESURRECCIÓN. Aín. Retablo cerámico Consulta 28 de març del 2017
# El·lèbor verd

L'el·lèbor verd, Helleborus viridis, és una espècie de planta amb flors dins la família ranunculàcia.

## Descripció

És una herba glabrescent perenne no fètida de 20 a 40 cm d'alt, amb les fulles totes basals, exceptuant les bràctees, amb sèpals verds. Les flors són grosses verdes i en grups de 2 o 4. Floreix de febrer a abril.

## Hàbitat

En boscos caducifolis humits sobretot a l'estatge montà però penetra a l'estatge alpí. Als Països Catalans només es troba al nord de Catalunya i viu dels 60 als 2.400 m d'altitud. La seva distribució europea és del centre d'Itàlia al centre de Gran Bretanya passant per França i països limítrofs.

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans

## Enllaços externs

* Grüne Nieswurz im Naturlexikon Arxivat 2015-09-30 a Wayback Machine.
* zur Giftigkeit der Pflanze
* «Helleborus viridis subsp. occidentalis». Herbari virtual del Mediterrani Occidental. Universitat de les Illes Balears.
# Escut de Fulleda

L'escut oficial de Fulleda té el següent blasonament:
Escut caironat: d'argent, una creu de calvari de gules. Per timbre una corona mural de poble.

## Història

Va ser aprovat el 22 de setembre de 1995.
La creu del Calvari és un senyal tradicional de l'escut del poble, que fou una possessió del monestir de Poblet.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de les Garrigues

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 1995, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de l'escut heràldic del municipi de Fulleda.» (pdf). DOGC num. 2115, 22-09-1995. [Consulta: 23 juny 2010].
# Ermita del Calvari (Cinctorres)

L'ermita del Calvari, és un temple catòlic situat a la part nord-occidental del municipi de Cinctorres, amb accés, des d'allà, pel carrer Pajares de Sant Lluís. L'ermita és part del conjunt que constitueix el recinte tancat del viacrucis, que inclou els casalicis de les estacions fabricades en pedra llaurada. L'ermita està catalogada com Bé de Rellevància Local.

## Història

El conjunt del Calvari està documentat des del segle xvii; l'ermita és posterior i fou construïda en diverses etapes a mitjan segle xix, se sap que estava acabada el 1855. Actualment l'estat de conservació és només regular, sent precisa la restauració de diversos dels seus elements.

## Descripció

L'ermita és un edifici exempt. Es tracta d'un edifici de planta quadrada i reduïdes dimensions (14 × 6 metres), precedit per un atri amb teulada independent a dues aigües. La coberta és piramidal truncada pel tambor circular amb finestres, el qual dona suport a la cúpula campaniforme rematada per creu de forja. Al temple es pot accedir per una porta dovellada amb forma d'arc de mig punt. A l'interior destaquen les pintures al·lusives a la Passió a les seues petxines.

## Festes

El Calvari i l'ermita són l'escenari de la representació del viacrucis durant els actes de la Setmana Santa.

## Referències

* ↑ «Disposició Addicional Cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià». DOCV, Núm. 5.449, 13-02-2007.
* ↑ «Direcció General de Patrimoni Cultural». [Consulta: 15 agost 2019].
* 1 2 3 «Ermita del Calvario (Cinctorres), visita nuevos pueblos en un fin de semana». [Consulta: 15 agost 2019].
* 1 2 3 4 5 «Cinctorres: otras ermitas» (en castellà). Ermitas de la Comunidad Valenciana. Arxivat de l'original el 2017-10-10. [Consulta: 15 agost 2019].
# Madison Tevlin

Madison Tevlin és una actriu i presentadora canadenca. És coneguda per sobretot pel seu programa d'entrevistes al canal CBC Gem Who Do You Think I Am? l'any 2022, pel qual va rebre una nominació als premis Canadian Screen per Millor Presentador en un Programa d'Entrevistes o Sèrie d'Entreteniment als onzens Canadian Screen Awards l'any 2023, i com a protagonista de la pel·lícula de 2023 Champions.
Tevlin, que té síndrome de Down, va atreure l'atenció mediàtica per primer cop el 2015 quan un vídeo seu cantant la cançó "All of Me" de John Legend es va fer viral a Internet, fins i tot arribant al mateix Legend. Després va començar a tenir papers ocasionals a les sèries de televisió Mr. D i Lost & Found Music Studios.
Ha declarat que un dels seus objectius principals és negar malentesos, presentant la seva història personal com a dona que té passions talents i objectius a complir, i que és capaç de molt més que no n'espera típicament la gent a causa de la seva discapacitat. A Who Do You Think I Am?, Tevlin entrevista convidats que també han experimentat prejudicis i que s'han representat de forma errònia en entorns diversos; alguns convidats al programa han estat la comediant Ann Pornel, el cantant Tyler Shaw, l'actor Lane Webber, l'artista drag Juice Boxx, i la defensora dels drets dels indígenes Laura Vukson.

## Premis

El desembre de 2024, Madison Tevlin fou inclosa a la llista 100 Women de la BBC.

## Referències

* 1 2 Jenna Benchetrit, "'I'm proving everyone wrong': Actors with Down syndrome enjoying new era of media representation". CBC News, February 19, 2022.
* ↑ Patrick Ryan, "'Champions' puts disabled actors in the spotlight: 'We belong in this world, too'". USA Today, March 8, 2023.
* ↑ "Toronto teen with Down syndrome inspires with 'All of Me' cover". CTV Toronto, February 2, 2015.
* ↑ Janice Golding and Kendra Mangione, "'I was so surprised': Teen with Down syndrome on Internet fame". Toronto, 24 de desembre de 2015.
* ↑ Jen McNeely, "Meet Madison Tevlin, host of new talk-show series, ‘Who Do You Think I Am?’". She Does the City, January 21, 2022.
* ↑ «BBC 100 Women 2024: Who is on the list this year?». BBC, 03-12-2024 [Consulta: 3 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Madison Tevlin a Internet Movie Database (anglès)
# Associació Francesa de Catalanistes

L'Associació Francesa de Catalanistes (Association Française de Catalanistes o AFC) té com a finalitat treballar pel desenvolupament de la recerca i l'ensenyament en tots els àmbits de la cultura catalana. S'adreça a docents, estudiants i tota persona que a França i la seva àrea d'influència, manifesti un interès sobre la cultura dels Països Catalans i la llengua catalana (literatura, lingüística, arts, història i filosofia).
Va ser creada el 1991. Organitzen seminaris i congressos temàtics i publiquen monografies i la revista Revue d'études catalanes. Ja el 1994 la Comissió de Promoció de l'Ensenyament del Català a les Universitats de fora de l'Àmbit Territorial de Catalunya s'hi va afiliar com a membre protector. El 1996 va organitzar el seu primer col·loqui a París. El 2017 va organitzar el 8è congrés internacional amb el tema «La presència catalana a l'estranger» a Tolosa de Llenguadoc.

## Referències

* ↑ «Associacions de catalanística». Institut Ramon Llull, s.d. [Consulta: 22 febrer 2018].
* ↑ «Association française des catalanistes (1991) - Organisation -» (en francès). Ressources de la Bibliothèque nationale de France. Bibliothèque nationale de France, 05-01-2018. [Consulta: 22 febrer 2018].
* ↑ Pons, Pere Antoni «La Sorbona obre les portes a les Illes Balears». Ara Balears, 27-09-2013.
* ↑ Schönberger, Axel; Stegmann, Tilbert Dídac. Actes del desè Col·loqui Internacional de Llengua i Literatura Catalanes: Frankfurt-am-Main, 18-25 de setembre de 1994. Volum 2. L'Abadia de Montserrat, 1996, p. 434-435. ISBN 9788478267057.
* ↑ Els anys vint en als païasos catalans: noucentisme/avantguarda : primer colloqui internacional de l'Associació Francesa de catalanística, Paris 1996.. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1997 (Biblioteca Milà i Fontanals, núm 28). ISBN 847826891X.
* ↑ «VIII Congrès international de l'Association française des catalanistes (AFC): La présence catalane à l'étranger.» (en francès). SciencesConf.org. Arxivat de l'original el 2018-02-23. [Consulta: 22 febrer 2018].

## Enllaços externs

* Biografia de les publicacions: «Association française des catalanistes». OCLC. [Consulta: 22 febrer 2018].
* Pàgina web de l'AFC