OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Va desafiar la mort

Va desafiar la mort (originalment en anglès, Until Death) és una pel·lícula d'acció de justiciers estatunidenca de 2007 protagonitzada per Jean-Claude Van Damme i dirigida per Simon Fellows. Es va publicar directament en format DVD el 24 d'abril de 2007. Van Damme interpreta Anthony Stowe, un detectiu de policia corrupte addicte a l'heroïna a qui tothom odia. Després de rebre un tret en un tiroteig, entra en coma. Mesos després, es recupera i decideix aprofitar la seva segona oportunitat de vida. S'ha doblat al català per TV3, que va emetre-la per primer cop el 10 d'agost de 2009.

## Repartiment

* Jean-Claude Van Damme com a Anthony Stowe
* Selina Giles com a Valerie Stowe
* Mark Dymond com a Mark Rossini
* William Ash com a Serge
* Stephen Lord com a Jimmy Medina
* Gary Beadle com a Mac Baylor
* C. Gerod Harris com a Ross
* Wes Robinson com a Chad Mansen
* Stephen Rea com a Gabriel Callahan
* Buffy Davis com a Jane
* Alana Maria com a Clementine Harrington
* Fiona O'Shaughnessy com a Lucy
* Rachel Grant com a Maria Ronson
* Adam Leese com a Van Huffel
* Paul Williams com a Tommy
* Andrew Nienhaus com a noi de fons sense cella
* Peter Kuiper com a gàngster vell
* Raicho Vasilev com a membre de l'equip
* Yulian Vergov com a Agent 1

## Referències

* ↑ Jane, Ian. «Until Death». DVD Talk, 24-04-2007.
* ↑ «Va desafiar la mort». ésAdir. [Consulta: 23 agost 2022].
# Accident ferroviari de Sant Boi de Llobregat de 2022

L'accident ferroviari de Sant Boi de Llobregat va ocórrer el 16 de maig de 2022, a la Línia Llobregat-Anoia dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, quan un tren de passatgers va descarrilar xocant amb un tren de mercaderies que anava en sentit contrari. Hi va haver un mort i 86 ferits. L'endemà encara es desconeixien les causes i les dades dels ferits. En un primer instant, els Mossos d'Esquadra van investigar les caixes negres dels dos trens i el Jutjat d'Instrucció número 5 de Sant Boi ho va fer amb les causes de l'accident.
És el primer accident amb víctimes mortals de la història de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya.

## Referències

* ↑ «FGC recupera la normalitat en els serveis ferroviaris després de l’accident a Sant Boi», 17-05-2022. [Consulta: 18 maig 2022].
* ↑ Press, Europa. «Muere el maquinista de un tren y 85 personas resultan heridas tras chocar dos trenes en Sant Boi (Barcelona)», 16-05-2022. [Consulta: 17 maig 2022].
* ↑ «Accidente de tren en Sant Boi, última hora en directo del choque y datos de heridos» (en castellà), 17-05-2022. [Consulta: 17 maig 2022].
* ↑ 20minutos. «Los Mossos ya analizan las cajas negras de los dos trenes del choque mortal de Sant Boi» (en castellà), 17-05-2022. [Consulta: 17 maig 2022].
* ↑ «El juzgado investiga las causas del accidente mortal en Sant Boi» (en castellà), 17-05-2022. [Consulta: 17 maig 2022].
* ↑ 324cat. «L'accident de Sant Boi és el primer amb víctima mortal a FGC des que la Generalitat gestiona el servei», 16-05-2022. [Consulta: 19 maig 2022].
# Desert de Chihuahua

El Desert de Chihuahua és un desert, i una ecoregió que ocupa des del sud dels Estats Units fins al centre de l'altiplà de Mèxic, vorejat a l'oest per la serralada de la Sierra Madre Occidental amb trossos de la Sierra Madre Oriental. Als Estats Units ocupa zones de Nou Mèxic, Texas a l'oest del riu Pecos i sud-est d'Arizona; al sud de la frontera cobreix la meitat de l'estat mexicà de Chihuahua, la majoria del de Coahuila de Zaragoza, un tros del nord-est de Durango, l'extrem nord de Zacatecas i una petita zona de Nuevo León. Ocupa una superfície de 362.000 km².

## Geografia

Es tracta d'una conca de drenatge interrompuda per nombroses serralades. Dins del desert les zones altes són més humides i hi ha arbredes i fins i tot boscos de coníferes i d'arbres planifolis.
El desert de Chihuahua està més elevat que el Desert de Sonora a l'oest, principalment varia entre 600 i 1675 m d'altitud. Per tant, a l'estiu no hi fa tanta calor amb temperatures màximes diàries de 35 a 40 °C. L'hivern varia de relativament suau a bastant fred. Les precipitacions són una mica més abundants que a la Gran Conca, el desert de Sonora i el Desert de Mojave però amb menys de 254 mm anuals, amb molta de la pluja pel "monsó" de finals d'estiu. La precipitació es troba en el marge de 150 a 400 mm. Una tercera part de la zona rep entre 225 i 27 mm. Les nevades són rares excepte a les grans alçades de les muntanyes.
D'acord amb el World Wide Fund for Nature, el desert de Chihuahua podria ser el desert amb més biodiversitat del món. El llop mexicà abans abundant, ha estat erradicat. La sobrepastura és la principal causa de degradació.

## Vegetació

Hi ha moltes espècies de plantes adaptades a la sequedat com Agave, Larrea tridentata, Agave lechuguilla, mesquite, ocotillo, Opuntia, Dasylirion wheeleri, Yucca, herbàcies i peiot.
* Formacions rocoses al Desert de Chihuahua
* (Larrea tridentata)
* Yucca, larrea tridentata, i Mesquite tipifiquen les plantes d'aquest desert
* Ocotillo una planta del desert

## Referències

* ↑ Wright, John W. (ed.); Editors and reporters of The New York Times. The New York Times Almanac. 2007. New York, New York: Penguin Books, 2006, p. 456. ISBN 0-14-303820-6.
* ↑ Chihuahuan Climate, Chihuahuan Desert Research Institute
* ↑ Chihuahua Desert Ecoregion, World Wild Fund for Nature

## Enllaços externs

* Desert de Chihuahua imatges.vanderbilt.edu (slow modem version)
* Small desert beetle found to engineer ecosystems Arxivat 2009-04-26 a Wayback Machine. EurekAlert! March 27, 2008
# Afinitat (sociologia)

L'afinitat en termes de sociologia, es refereix al «parentiu d'esperit», a l'interès i a altres fets en comú interpersonals. L'afinitat es caracteritza per alts nivells d'intimitat i interessos compartits, normalment en grups tancats, també coneguts com a grups d'afinats. Es diferencia de l'afinitat en dret i cànon que es refereixen en general a la relació matrimonial. L'afinitat social pot ser generalment considerada com a «matrimoni» a unes idees, ideals i causes compartits per una llarga comunitat de gent.

## Teories

En el llibre Who is my neighbor? Social affinity in a modern world (en català Qui és el meu veí? La afinitat social en un món modern), el professor James Allan Vela-McConnell del Boston College, explora el sorgiment del concepte de «afinitat social» apropant la noció clàssica de cohesió social a la psicologia social contemporània, afirmant que les idees subjacents a l'afinitat social se centren en el sentiment d'obligació moral que manté unida a la societat.
Max Weber la denomina «afinitats electives».

## Genètica

La afinitat genètica és una relació genètica.
Per exemple, polimorfismes de l'ADN mitocondrial i del cromosoma Y mostren una marcada afinitat genètica entre suecs i centreeuropeus, en particular amb els alemanys. Aquestes conclusions també són vàlides per als noruecs.

## Referències

* ↑ Who Is My Neighbor?: Social Affinity in a Modern World (en anglès). SUNY Press, 1999, p. 332. ISBN 9780791443125.
* ↑ «Max Weber's Elective Affinities: Sociology Within the Bounds of Pure Reason». American Journal of Sociology, 84, 9-1978, pàg. 366-385. DOI: 10.1086/226788.
* ↑ «Different genetic components in the Norwegian population revealed by the analysis of mtDNA and Y chromosome polymorphisms». European Journal Of Human Genetics, 10, 2002, pàg. 521–529. DOI: 10.1038/sj.ejhg.5200834.
Viccionari
# Aliança dels Socialdemòcrates Independents

L'Aliança de Socialdemòcrates Independents (SNSD) (en serbi: Савез независних социјалдемократа, o Savez nezavisnih socijaldemokrata) és un partit polític de Bòsnia i Hercegovina. El seu president, Milorad Dodik és també el primer ministre de la República Sèrbia. És membre de la Internacional Socialista.

## Història

El partit va sorgir dels Membres Independents del Caucus Parlamentari l'Assemblea Nacional de la República Sèrbia per a convertir-se en el Partit dels Socialdemòcrates Independents. El desembre de 1999 el Partit Social Liberal de la República de Sèrbia es van fusionar amb el Partit dels Socialdemòcrates Independents. Després de les eleccions locals de 2000 Nikola Špirić, del Partit Demòcrata de Banja Luka i Krajina també s'incorpora al partit. El desembre de 2001 se li uní el Partit Socialista Democràtic, un partit escindit del Partit Socialista de la República Sèrbia. Després de la unificació, el partit va canviar el seu nom a l'Aliança de Socialdemòcrates Independents, mantenint les seves sigles en serbi. L'agost de 2002 el Nou Partit del Treball de la República Sèrbia es va fusionar amb l'Aliança dels Socialdemòcrates Independents.

## Resultats electorals
### 2006

A les eleccions generals de Bòsnia i Hercegovina de 2006 va obtenir els següents resultats:
* Nebojša Radmanović (287.675 vots, el 53,26% a la República Sèrbia) va ser elegit a la Presidència de Bòsnia i Hercegovina com el membre serbi.
* El partit va obtenir la majoria dels vots (269.468) a nivell estatal per a la Cambra de Representants, per davant de la SDA (238.474) i SBiH (219.477). No obstant això, a causa del complicat sistema electoral de Bòsnia i Hercegovina, el SNSD va rebre només 7 escons dels 42 membres de la Cambra de Representants, darrere de la SDA (9 escons) i el SBiH (8 escons).
* Milan Jelić (271,022 vots, 48,87%) va obtenir el càrrec de President de la República Sèrbia.
* El partit va guanyar 41 dels 83 escons (244.251 vots, 43,29%) a l'Assemblea Nacional de la República Sèrbia, assegurant el càrrec de Primer Ministre de la República Sèrbia a Milorad Dodik.
* El partit va obtenir 12.564 vots (1,46%) en les eleccions a la Cambra de Representants de la Federació de Bòsnia i Hercegovina, assegurant 1 de 98 seients.
* El partit va obtenir 5 escons (3.779 vots, 16,16%) en els 25 membres de l'Assemblea del Cantó 10 (Federació de Bòsnia i Hercegovina).

### 2002

A les eleccions generals de Bòsnia i Hercegovina de 2002, celebrades el 5 d'octubre, el partit va obtenir el 9,8% del vot popular i 3 dels 42 escons a la Cambra de Representants de Bòsnia i Hercegovina, 1 dels 140 escons a la Cambra de Representants de la Federació de Bòsnia i Hercegovina i 19 de 83 a l'Assemblea Nacional de la República Sèrbia.

## Enllaços externs

* Web oficial
* Joventuts del SNSD Arxivat 2012-01-13 a Wayback Machine.
# Afinitat protònica

L'afinitat protònica és l'entalpia implicada en la reacció química, en estat gasós, entre un protó o catió hidrogen, H$^+$, i un anió, A¯, o una molècula neutra, A, per a donar una sola espècie química. Aquesta reacció es pot representar, per a una molècula neutra, A, com:
$H^{+}(g)+A(g)\rightleftharpoons HA^{+}(g)$
I per a una substància aniònica, A¯:
$H^{+}(g)+A^{-}(g)\rightleftharpoons HA(g)$
Són energies que s'alliberen en la reacció de protonació d'una substància. Com més alta és l'afinitat protònica (en valor absolut) indica que s'allibera més energia en el procés, la qual cosa es deu al fet que la substància que reacciona amb el protó és una base més forta; i l'àcid conjugat més feble. Per exemple, pels anions dels halògens, l'anió fluorur, F¯, és una base més forta que la resta d'anions dels halògens, i el seu àcid conjugat, l'àcid fluorhídric, HF, més feble, perquè la seva afinitat protònica en valor absolut és la més alta dels halògens.
Afinitats protòniques d'algunes substàncies :
| Substàncies | Substàncies | NH₂ | NH₂¯ | H₂O | OH¯ | F¯ | Cl¯ | Br¯ | I¯ |
| ∆H (kJ/mol) | ∆H (kJ/mol) | –837 | –1599 | –703 | –1565 | –1438 | –1393 | –1351 | –1312 |
En general hom pot dir que:
* L'afinitat protònica de les bases del tipus H$_m$A$^n$¯ d'un mateix element A decreix a mesura que augmenta el nombre m d'hidrògens units a A o, cosa que és el mateix, a mesura que disminueix la càrrega negativa -n. En la mateixa mesura que augmenta la fortalesa de la base disminueix la de l'àcid conjugat. Per exemple en el cas de l'oxigen la fortalesa de les seves bases segueix la sèrie: O²¯ (-2433 kJ/mol) > OH¯ (-1565 kJ/mol) > H₂O (-703 kJ/mol).
* El valor absolut de l'afinitat protònica de les bases de Brønsted amb igual càrrega dels elements d'un mateix grup o família de la taula periòdica decreixen en baixar en el grup. Això és, en baixar les bases són cada vegada més febles i els corresponents àcids conjugats més forts. Per exemple la fortalesa de les bases dels halògens és F¯ (-1438 kJ/mol) > Cl¯ (-1393 kJ/mol) > Br¯ (-1351 kJ/mol) > I¯ (-1312 kJ/mol); i la fortalesa dels seus àcids conjugats segueix la sèrie: HI > HBr > HCl > HF.
* En un període de la taula periòdica els valors absoluts de les afinitats protòniques de bases isoelectròniques decreixen cap a la dreta del període, la qual cosa implica que la fortalesa de les bases decreix i augmenta la fortalesa dels seus àcids conjugats. Per exemple hi ha la sèrie: CH₃¯ (-1695 kJ/mol) > NH₂¯ (-1598 kJ/mol) > OH¯ (-1565 kJ/mol) > F¯ (-1438 kJ/mol).
L'afinitat protònica no es pot determinar directament mitjançant mesures experimentals i s'ha de recórrer a un cicle termodinàmic on hi ha implicades altres reaccions que sí que es poden mesurar experimentalment. Amb aquestes dades es pot calcular els valors de les afinitats protòniques.

## Referències

* 1 2 Gutiérrez, E. Química. Reverté, 1984. ISBN 9788429172164.
* 1 2 3 4 Valenzuela, C. Química general. Introducción a la Química Teórica. Universidad de Salamanca, 1995. ISBN 9788474817836.
* ↑ Sharpe, A.G. Química Inorgánica. Reverte, 1996. ISBN 9788429175011.
# Aligot cap-rogenc

L'aligot cap-rogenc (Buteo auguralis) és una espècie d'ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita boscos poc densos i sabanes de les zones septentrional i occidental de l'Àfrica subsahariana, des de Mauritània cap a l'est, per la zona del llac Txad fins a Etiòpia, i cap al sud fins al centre d'Angola, Zaire i nord-oest d'Uganda. En hivern migra cap a la regió del Sahel. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Aligot cap-rogenc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 286. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Red-necked Buzzard. Buteo auguralis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 7 novembre 2022].
# Sam Spade

Sam Spade és un detectiu privat de ficció, protagonista d'El falcó maltès, novel·la de Dashiel Hammett publicada per fascicles a la revista pulp Black Mask entre setembre i desembre de 1929.
Posteriorment, Hammet va fer-lo aparèixer en tres altres narracions: A man called Space (1932) i en els relats breus Too many haved lived (1932) i They can hang you once (1932), totes elles recopilades en el llibre The adventures of Sam Spade and other stories (1944), posteriorment adaptat a una sèrie radiofònica protagonitzada per Howard Duff.

## Referències

* 1 2 Coma, Xavier. Diccionari de novel·la negra nord-americana. Barcelona: Edicions 62, 1985, p. 169-170. ISBN 9788429723199.
* ↑ Coma, 1985, p. 126.
# Adriana Torrebejano Giménez

Adriana Torrebejano Giménez (Castellbisbal, 3 de novembre de 1991) és una actriu catalana. Va interpretar a Sandra amb Ana Obregón a la sèrie de televisió d'Antena 3 Ellas y el sexo débil. Des del 2010 fins al 2013 va interpretar a Isabel Lobo a la sèrie de TV de Telecinco, Tierra de lobos. Va participar com a actriu en la pel·lícula L'ombra de la llei i la sèrie ¿A qué estás esperando?.

## Referències

* ↑ FormulaTV. «Así han cambiado los niños de la serie 'Abuela de verano'» (en castellà). [Consulta: 25 març 2022].
* ↑ «La actriz Adriana Torrebejano, premiada en el Festival FanCineGay de Badajoz - Cine - Arte - Diario La Informacion», 17-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-17. [Consulta: 25 març 2022].
* ↑ «'En tierra de lobos', los caballos son las estrellas | Televisión | elmundo.es». [Consulta: 25 març 2022].
* ↑ Rosado, Por Ricardo. «Michelle Jenner, Ernesto Alterio y Adriana Torrebejano nos hablan de 'La sombra de la ley'» (en espanyol europeu), 11-10-2018. [Consulta: 25 març 2022].
* ↑ Oller, Xavi. «atresplayer posa data a '¿A qué estás esperando?', de les novel·les de Megan Maxwell», 26-09-2024. [Consulta: 1r novembre 2024].
# Llista de topònims de Ciutat Vella (Barcelona)

La llista de topònims (noms propis de lloc) del districte de Ciutat Vella, a Barcelona està dividida per barris:
* Llista de topònims del Raval
* Llista de topònims del barri Gòtic
** Llista de topònims del barri Gòtic (part alta)
** Llista de topònims del barri Gòtic (part baixa)
* Llista de topònims de Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera
** Llista de topònims de Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera (part alta)
** Llista de topònims de Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera (part baixa)
* Llista de topònims de la Barceloneta
A continuació es recullen només els topònims que no estan inclosos en aquestes llistes.
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## barri administratiu de Barcelona

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) |
| Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera | Ciutat Vella | barri administratiu de Barcelona | 22041 hab Superfície: 111.4ha Anomenat per: Sant Pere Santa Caterina la Ribera | 41° 23′ 05″ N, 2° 10′ 57″ E﻿ / ﻿41.3847°N,2.1826°E﻿ / 41.3847; 2.1826 | | Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera |
| el Gòtic | Ciutat Vella | barri administratiu de Barcelona barri destí turístic | 24460 hab Superfície: 84.2ha | 41° 22′ 58″ N, 2° 10′ 37″ E﻿ / ﻿41.382777777778°N,2.1769444444444°E﻿ / 41.382777777778; 2.1769444444444 Ciutat Vella | | El Gòtic (Barcelona) |
| el Raval | Ciutat Vella | barri administratiu de Barcelona barri | 45671 hab Superfície: 109.8ha Anomenat per: raval | 41° 22′ 48″ N, 2° 10′ 07″ E﻿ / ﻿41.38°N,2.16861°E﻿ / 41.38; 2.16861 | | El Raval |
| la Barceloneta | Ciutat Vella | barri administratiu de Barcelona barri | Estil: arquitectura neoclàssica 14274 hab Superfície: 131.4ha | 41° 22′ 46″ N, 2° 11′ 21″ E﻿ / ﻿41.37944°N,2.18917°E﻿ / 41.37944; 2.18917 ca:Barri de la Barceloneta | bé integrant del patrimoni cultural català | La Barceloneta |

## muralla

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Muralla de Mar | Barcelona Ciutat Vella | muralla | | | | Muralla de Mar (Barcelona) | |
| | muralles de Barcelona | Barcelona Ciutat Vella | muralla | | | | | |

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) |
| Port Vell de Barcelona | Ciutat Vella | port | Superfície: 70ha | 41° 22′ 36″ N, 2° 11′ 05″ E﻿ / ﻿41.37675°N,2.18463889°E﻿ / 41.37675; 2.18463889 | | Port Vell |
| Port de Barcelona | Barcelona Ciutat Vella Sants-Montjuïc | port marítim autoritat portuària | Superfície: 828.9ha | 41° 21′ 00″ N, 2° 10′ 00″ E﻿ / ﻿41.35°N,2.1666666666666665°E﻿ / 41.35; 2.1666666666666665 | | Port of Barcelona |
| Sector de conservació de l'Eixample a Ciutat Vella | Barcelona Ciutat Vella | conjunt urbà | | 41° 23′ 07″ N, 2° 10′ 07″ E﻿ / ﻿41.38537°N,2.1685°E﻿ / 41.38537; 2.1685 | bé integrant del patrimoni cultural català bé amb protecció urbanística | |
# Afxar (llengua)

L'afxar o afxarí, també conegut com a afxar àzeri, és una llengua turquesa parlada a Turquia, Iran, Síria i parts de l'Afganistan per la tribu afxar. Ethnologue classifica aquesta llengua com a dialecte de l'àzeri meridional. L'axfar es distingeix per un gran nombre de préstecs del persa i també per l'arrodoniment del fonema /a/ a [ɒ], com ha passat també a la llengua uzbek. En molts casos, les vocals que són arrodonides en àzeri no ho són en afxar. Un exemple d'això és //jiz// (que vol dir cent), que és //jyz// en àzeri estàndard.

## Referències

* ↑ Doerfer, Gerhard and Hesche, Wolfram. Südoghusische Materialen aus Afghanistan und Iran. Wiesbaden: Harrassowitz, 1989. ISBN 3-447-02786-X.

## Vegeu també

* Afxar
* Dinastia afxàrida
# Dialecte modenès

S'anomena dialecte modenès a la variant de l'emilià-romanyol que es parla a la província italiana de Mòdena, a la regió de l'Emília-Romanya.
Actualment, es creu que el parlen unes 330.000 persones, encara que des de la Unificació d'Itàlia a finals del segle xix, aquest parlar ha patit una gran influència de l'italià, la llengua oficial i l'única reconeguda a nivell nacional.

## Variants

El modenès es subdivideix en en quatre variants:
* El Modenès de ciutat, parlat a la ciutat de Mòdena i als municipis del voltant.
* El Mirandolès, al nord-est de la província.
* El Carpesà, al nord-oest de la província.
* El Frignanès, al sud de la província.

## Exemples de vocabulari

* Admàn (o Dmàn): demà;
* Bicér: got;
* Cà: casa;
* Catêr: trobar;
* Ciòch: soroll;
* Cultêl: ganivet;
* Desfèr: trencar;
* Dôp-meżdè (també Dôp prànż o Bassóra): tarda;
* Dutôr: doctor;
* Gabiàn: gavina;
* Gninta: res;
* Incô: avui;
* Mánd: món;
* Marî: marit;
* Mèdra: mare;
* Mujéra: dona, esposa;
* Pammdòr: tomàquet;
* Pèder: pare;
* Prêda: pedra
* Putèin, putèina: nen, nena;
* Patàca: patata;
* Ragazôl, ragazôla: noi, noia;
* Scràna: cadira;
* Scianchêr: trencar;
* Tèvla: taula;
* Óss: porta;
* Zêl: cel;
* Zitè: ciutat.

### Versió modenesa del Pare Nostre

    Pèder nòster, t'è la sò in dal Paradìś
    a sprèr che tótt it vóien bèin
    e che un gióren et pos éser al Pèder
    ed tótta la gìnt e ch'i tô fiô i-t rispèten
    e it dagh'n a mèint cum la sò tra'l nóvvli,
    anch'in st'al mánd tribulê.
    Aiùtes a catèr tótt i dè al pan sóvra la tèvla
    e da-s 'na màn a èser bòun e a perdunèr
    chi s'à fàt di tòrt, acsè ch'et pòs srèr un òc' sóvra i nòster.
    Cmè tótt i bòun pèder aiutes a vìnzer i trést deśidéri
    e tìn al mèl luntàn dal mánd.
    Amen.
# Aligot cua-roig

L'aligot cua-roig o aligot de cua roja (Buteo jamaicensis) és una espècie d'ocell de la família dels accipítrids (Accipitridae). Habita boscos i zones obertes d'Amèrica del Nord, des d'Alaska central i oriental, a l'ample del Canadà, Estats Units i Mèxic, incloent les illes Marías i Revillagigedo, a través d'Amèrica Central fins a Panamà, i també a les Bahames, i les Antilles. Les poblacions d'Alaska i Canadà passen l'hivern en Amèrica Central i les Antilles. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Aligot cua-roig». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ Aligot de cua roja a Cercaterm Rev. 16/01/2012
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 285. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Red-tailed Hawk. Buteo jamaicensis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 7 novembre 2022].