OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Escola Evangèlica de Rubí

L'Escola Evangèlica de Rubí és un edifici del municipi de Rubí (Vallès Occidental) protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres, de planta rectangular, en planta baixa i un pis, tots dos d'una alçada superior a la normal d'un habitatge de l'època. La façana presenta un eix de simetria principal i dos de secundaris. La composició de la façana és la següent; al pis de baix hi ha una finestra simple, al centre una finestra triple (dividida per mainells de maó) amb llinda oberta a sota de d'un sobrearc escarser triforat, porta d'accés. Al primer pis trobem una finestra triple al centre i una de simple a banda i banda. La façana està rematada per un ràfec.

## Història

L'església evangèlica va ser iniciada l'any 1881 per Francisco Albricias que va ser el fundador la societat del socors mutus "La Fraternitat", així com el "Casino Rubinense". L'escola, anomenada popularment el "protestà", va ser el lloc de celebració dels oficis del diumenge de l'obra evangèlica de Rubí fins a l'any 1930, moment en què es construeix el nou temple. Perquè es pogués celebrar l'ofici dominical, les taules escolars servien també com a bancs d'església. Durant l'època franquista es va clausurar.

## Referències

* 1 2
# Projecció

«Projecció» té aquests significats:
* Física:
** Projecció (física), acció/procés de la llum, la calor o el so que es reflecteix d'una superfície a una altra en una direcció diferent
** Visualització d'imatges mitjançant un projector
* Òptica, gràfics i cartografia:
** Projecció cartogràfica, reduint la superfície d'un planeta tridimensional a un mapa pla
** Projecció 3D, la producció d'una imatge bidimensional d'un objecte tridimensional
* Química:
** Projecció de Fischer, una representació bidimensional d'una molècula orgànica tridimensional
** Projecció de Haworth, una manera d'escriure una fórmula estructural per representar l'estructura cíclica dels monosacàrids
** Projecció Natta, una manera de representar molècules amb estereoquímica completa en dues dimensions en una fórmula esquelètica
** Projecció de Newman, una representació visual d'un enllaç químic de davant a darrere
* Matemàtiques:
** Projecció (matemàtiques), qualsevol dels diferents tipus de mapes geomètrics
*** Projecció en àlgebra lineal una transformació lineal P d'un espai vectorial a si mateix tal que P$^2$ = P, vegeu operador de projecció
*** Projecció (teoria de conjunts), un dels dos tipus estretament relacionats de funcions o operacions de la teoria de conjunts
*** Projecció (teoria de la mesura), ús d'un mapa de projecció en teoria de la mesura
*** Projecció 3D, qualsevol mètode per mapejar punts tridimensionals a un pla bidimensional
*** Projecció vectorial, projecció ortogonal d'un vector sobre una línia recta
*** Projecció (àlgebra relacional), mena d'operació unària en àlgebra relacional
*** Operador de projecció en àlgebra, una transformació lineal idempotent.
*** Geometria projectiva, l'estudi de les propietats geomètriques que són invariants respecte a les transformacions projectives
* Biologia:
** Àrees o zones de projecció, àrees del cervell on es produeix el processament sensorial
** Fibra de projecció, en neurociència, fibres de substància blanca que connecten l'escorça amb les parts inferiors del cervell o la medul·la espinal
* Lingüística:
** Projecció, herència de trets gramaticals d'un cap a una categoria de frase, vegeu teoria de la X'
** Principi de projecció en sintaxi
** Projecció de pressupòsit en lingüística
* Altres usos:
** Projecció (alquímia), procés en alquímia
** Projecció de potència, la capacitat d'un estat per implementar una política mitjançant la força, o l'amenaça d'aquesta
** Projecció (psicologia) o projecció freudiana, mecanisme de defensa psíquic en el qual un atribueix als altres atributs, pensaments o emocions inacceptables o no desitjats
** Projecció social, biaix cognitiu que fa creure que els altres són semblants a ells mateixos
** Projecció o prognosi, fent prediccions del futur a partir de dades del passat i del present
** Projecció demogràfica, en el camp de la demografia, estimació d'una població futura
** Projecció tèrmica, tècnica utilitzada en la fabricació de components
** Projecció (arts marcials), forma de defensa emprada en aquestes arts
# Epidídim

L'epidídim és un conducte que forma part de l'aparell reproductor masculí. És un tub molt llarg, fi i enrotllat que es troba al damunt de cada testicle, de manera que el connecta als conductes deferents. Dins de cada epidídim s'emmagatzemen i maduren els espermatozoides durant 3 o 4 dies, on desenvolupen una cua per moure's ràpidament i s'esperen a ser emesos a l'acte de l'ejaculació.
És present en tots els mascles de rèptils, aus i mamífers. La part del testicle que connecta amb l'epidídim s'anomenen els conductes eferents, generalment amb una única entrada al conducte en el cas d'animals petits com ara els rosegadors, i múltiples entrades en el cas de la gran majoria de mamífers grans, entre ells els humans. En els rèptils, hi ha un canal addicional entre el testicle i el cap de l'epidídim i que rep els diversos conductes eferents.
Cada epidídim consisteix en un únic tub estret i molt enrotllat, que en humans adults fa entre 6 i 7 metres de llargada.

## Estructura

L'epidídim pot dividir-se en tres regions principals:
* El cap (en llatí, caput), el qual rep els espermatozoides dels conductes eferents del mediastí testicular. Es caracteritza histològicament per un epiteli gruixut amb estereocilis llargs i múscul llis. Participa en l'absorció de líquids per tal d'obtenir un esperma diluït i fluid.
* El cos (en llatí, corpus), que té un epiteli intermedi i un múscul llis més gruixut.
* La cua (en llatí, cauda), la qual té l'epiteli més prim i més quantitat de múscul llis.

## Referències

* ↑ Hess, Rex A. «Efferent Ducts and Epididymis».
* 1 2 3 4 Bacha, William; Bacha, Linda. Color Atlas of Veterinary Histology. Wiley-Blackwell, 2012, p. 226. ISBN 978-0470958513.
* ↑ Kim, Howard H.; Goldstein, Marc. «Chapter 53: Anatomy of the epididymis, vas deferens, and seminal vesicle». A: Graham, Sam D.. Glenn's urological surgery. 7th. Philadelphia: Lippincott Williams & Wilkins, 2010, p. 356. ISBN 978-0-7817-9141-0.
# Edifici d'habitatges a l'avinguda Montserrat, 6-8 (Igualada)

L'Edifici d'habitatges a l'avinguda Montserrat, 6-8 és una obra noucentista d'Igualada (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Són dos edificis d'habitatges adossats amb un tractament que fa que el volum sembli un sol edifici. De planta baixa i pis. S'han de remarcar els elements de terra cuita utilitzats en la ornamentació de la façana (balustrades de la barana del balcó i del terrat, peces que emmarquen les obertures i els que coronen la barana del terrat). Aquestes peces ceràmiques ressalten sobre el fons blanc de la façana.
# Audiència Provincial de Castelló

L'Audiència Provincial de Castelló és una audiència provincial que opera dins l'àmbit territorial de la província de Castelló. Està composta per tres seccions (dos penals i una civil). Té la seua seu al complex judicial Ciutat de la Justícia de Castelló, al bulevard Blasco Ibáñez, 10, de Castelló de la Plana. El seu president és el magistrat José Manuel Marco Cos, que fou nomenat en març de 2014.

## Presidents

* Carlos Domínguez Domínguez (octubre 2003 - 23 desembre 2013)
* José Manuel Marco Cos (des del 27 març 2014)

## Referències

* ↑ «José Manuel Marco Cos, nuevo presidente de la Audiencia Provincial de Castellón». Consell General del Poder Judicial d'Espanya, 27-03-2014.
# Escola Grèvol

L'Escola Grèvol és una escola cooperativa catalana del Poblenou de Barcelona.
Va néixer l'any 1973 amb la fusió de les escoles Sant Lluís i Puríssima. Al moment de la creació, Grèvol atenia uns cinc cents nens i nenes, gairebé tots del barri. S'impartien classes de parvulari i d'educació general bàsica, a càrrec d'una desena de mestres. L'escola Grèvol es repartia en tres edificis: ocupava una part de l'edifici situat a la rodona del Casino, una planta d'un edifici del carrer Dr. Trueta amb la Rambla (actualment hi ha l'escola infantil La Marina), i una planta d'un edifici situat a la cantonada de Dr. Trueta amb la plaça de Sant Bernat Calvó.
El 1995 la situació era crítica, l'escola no complia amb els requisits de la Llei Orgànica General del Sistema Educatiu d'aleshores i s'havia de tancar. Mobilitzats per Joan Barot i Olivé, junts, uns 415 famílies i 38 mestres,van crear una cooperativa i van aportar la meitat dels recursos per al projecte de construcció d'un nou edifici, que el 1997 ja era una realitat. La cooperativa de pares i professors trasllada al centre en un edifici de nova construcció a la cruïlla del carrer de Fluvià amb el carrer del Taulat. En el Consell Rector de la cooperativa escola, els mestres tenen més pes que els pares.
És pionera d'innovació pedagògica,en l'aprenentatge de l'anglès, la utilització de les noves tecnologies per part dels alumnes i l'assignatura Ser Emprenedor. Des de la seva fundació, l'escola va estar dirigida per Joan Barot i Olivé fins que es va jubilar el 2009.

## Referències

* ↑ DDAA. El Poblenou en 135 veus. Barcelona: Arxiu Històric del Poblenou, 2005, p. 66. ISBN 978-84-609-4966-4.
* ↑ Miró i Acedo, Ivan; Fernàndez Montes, Anna. La economía social y solidaria en Barcelona (en castellà). Barcelona: Marge Books, 2016, p. 132. ISBN 9788416171958.
* 1 2 «Joan Barot Olivé». A: Medalles d'Honor de Barcelona (pdf). Barcelona: Ajuntament de Barcelona, 29/11/2007, p. 35. Arxivat 2021-06-23 a Wayback Machine.
* ↑ Figueras, Jofre «Escola cooperativa, un model a l'ombra». Directa, 21-07-2015 [Consulta: 25 novembre 2018]. Arxivat 26 de novembre 2018 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-11-26. [Consulta: 25 novembre 2018].
* ↑ «L'Escola Grèvol de Barcelona reforça l'assignatura 'Ser Emprenedor' per a la creació d'empreses per part dels alumnes» (àudio). Catalunya Ràdio. CCMA, 18-09-2006. [Consulta: 25 gener 2019].
# Epirosmanol

L'epirosmanol és un diterpè de lactona amb la fórmula molecular C20H26O5.
Es troba en el romaní (Salvia rosmarinus) i en la sàlvia (Salvia officinalis) .
L'epirosmanol i els seu isòmer, Isorosmasnol, tenen activitats antioxidants

## Referències

* pubchem
* hmdb.ca
# Edifici d'habitatges a la plaça Cabrinetty, 16 (Puigcerdà)

L'Edifici d'habitatges a la plaça Cabrinetty, 16 és una obra eclèctica de Puigcerdà (Baixa Cerdanya) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta baixa i tres pisos, els baixos del qual es troben molt alterats. La façana està arrebossada i presenta estucats amb dibuixos de garlandes florals i motllures de pedra marcant cadascun dels forjats.
El portal d'accés a l'escala està construït amb llinda i brancals de pedra amb elements renaixentistes. A les diverses plantes hi ha obertures amb arcs rebaixats i brancals de pedra. Els balcons tenen baranes de ferro forjat.

## Història

Podria tractar-se d'una de les antigues cases nobiliàries d'aquesta Plaça Major, com són les de Cadell i Descatllar. No obstant no ha estat possible confirmar-ho per cap publicació, ni tan sols per l'arxiver de Puigcerdà mossèn Galceran.

## Referències

* 1 2 3
# Escola Histològica Espanyola

L'Escola Histològica Espanyola és com s'anomena un conjunt d'acadèmics espanyols que van dedicar-se a l'estudi de la histologia. Aquesta escola va néixer de la Societat Espanyola d'Histologia i de les càtedres universitàries d'arreu d'Espanya dedicades a l'estudi de teixits orgànics. La primera va ser la Càtedra d'Histologia de la Universitat Central de Madrid, que es va crear després de la Revolució de 1868 gràcies a la promulgació de la llei de llibertat educativa que permetia incloure les ciències experimentals en els programes universitaris.

## Referències

* ↑ «Escuela Española de Histología» (en castellà). Facultad de Medicina - Universidad de Granada. [Consulta: 6 agost 2021].
* ↑ Lázaro Real, Elena. Un científico en el armario: Pío del Río Hortega y la historia de la ciencia española (en castellà). Pamplona: Next Door Publishers, juny 2020. ISBN 978-84-121598-3-7.
# Episcleritis

L'episcleritis és una malaltia inflamatòria benigna, autolimitada que afecta la part de l'ull anomenada epísclera. L'epísclera és una capa prima de teixit que es troba entre la conjuntiva i la capa de teixit connectiu que es forma el blanc de l'ull (escleròtica). L'episcleritis és una afecció molt comuna, i es caracteritza per l'aparició brusca de dolor ocular lleu i enrogiment.
Hi ha dos tipus d'episcleritis, un on el epísclera es veu afectada de manera difusa (episcleritis difusa), i l'altra on apareixen nòduls a la episcleròtica (episcleritis nodular). La majoria dels casos no tenen una causa identificable, encara que una petita fracció dels casos estan associats amb diverses malalties sistèmiques. Sovint, les persones episcleritis de forma recurrent. El tractament se centra en la disminució de les molèsties, i inclou les gotes oculars lubrificants. Els casos més severs poden ser tractats amb glucocorticoides tòpics o medicaments antiinflamatoris orals (AINEs).
Viccionari
# Edifici d'habitatges a la plaça del Pilar, 4 (Igualada)

L'Edifici d'habitatges a la plaça del Pilar, 4 és una obra de Igualada (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici d'estatge de quatre plantes d'alçada, construït amb pedra arrebossada, on el més destacable són les obertures que té l'edifici en les tres plantes i en el celler superior. A les motllures de les finestres s'hi incorpora un element decoratiu consistent en pedra vermellosa que dona més dinamisme al conjunt. Així com les diferents sanefes amb relleu de pedra i que se situen a la part més alta de l'edifici formant diferents ritmes compositius.
# Edifici d'habitatges a la rambla Josep M. Martí, 1 (Puigcerdà)

L'Edifici d'habitatges a la rambla Josep M. Martí, 1 és una obra modernista de Puigcerdà (Baixa Cerdanya) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Construcció d'obra de fàbrica arrebossada i estucada de planta baixa, dos pisos i sota coberta. Composició de façana vertical i simètrica. Portada central corresponent a l'escala i dues entrades laterals corresponents a les botigues.
A la primera planta, i centrada en l'eix vertical, hi ha una tribuna de fusta amb obertures verticals a cada costat. A la segona planta hi ha tres obertures verticals. Important ràfec i frontó de coronació de forma ondulada amb esgrafiats. Estan també ornamentats els brancals i llindes de les obertures. Coberta de pissarra.

## Referències

* 1 2
# Comarca d'Almazán

La comarca d'Almazán és una comarca de la província de Sòria (Castella i Lleó). Està formada per 26 municipis i es troba al centre-sud de la província. El cap comarcal és Almazán. Les seves pinedes van ser, fins dates no gaire llunyanes, productores de resina.

## Municipis

* Adradas
* Alentisque
* Almazán
* Arenillas
* Barca
* Barcones
* Berlanga de Duero
* Borjabad
* Caltojar
* Centenera de Andaluz
* Coscurita
* Escobosa de Almazán
* Frechilla de Almazán
* La Riba de Escalote
* Maján
* Matamala de Almazán
* Momblona
* Morón de Almazán
* Nepas
* Nolay
* Rello
* Soliedra
* Taroda
* Velamazán
* Velilla de los Ajos
* Viana de Duero
# Auriga de Delfos

L'Auriga de Delfos, també anomenat Heniokhos (grec: Ηνίοχος, «portador de les regnes»), és una escultura de bronze d'1,80 m d'alçada, realitzada a l'antiga Grècia al període arcaic, cap al 478-474 aC. Va ser descoberta el 1896 al santuari d'Apol·lo a Delfos. Actualment és al Museu Arqueològic de Delfos.
Un auriga és un conductor de carros de curses. L'estàtua pertany a un conjunt que incloïa el carro i un cavall. La figura està dempeus sobre el carro, amb cordes a les aixelles perquè no se li bufi el xitó i amb la mà dreta agafa les regnes i un fuet. Ja no té el somriure arcaic típic de l'estil arcaic precedent sinó l'aspecte seré i carnós del rostre pròpies de l'estil sever. Com les altres estàtues de bronze del mateix estil, conté incrustacions de materials nobles per a policromar-la: pedres de color als ulls, argent a la diadema i coure vermell als llavis.

## Bibliografia

* Bozal, V. (1992), La escultura. Vol. 2 de la Historia del arte. Barcelona. Carroggio, S.A. de Ediciones
* Richter, G.M.A. (1980), El arte griego. Una revisión de las artes visuales de la antigua Grecia. Barcelona. Destino, pág. 96 y ss
* Robertson, M. (1993), El arte griego. Madrid. Alianza ed. pág. 104 y ss
# Escola Jaume Balmes

L'Escola Jaume Balmes és un centre ecducatiu. L'edifici és una obra de Vic (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici civil. Grup escolar de planta rectangular amb la façana orientada al SE. Consta de planta baixa i primer pis. El cos central és de més alçada i està cobert a dues vessants amb el carener paral·lel i les extrems són coberts a tres vessants. A l'extrem dret s'hi afegeix un cos cobert a quatre vessants que segueix la tipologia de l'edifici. A la planta les obertures són d'arc de mig punt amb els arcs repicats en pedra i el centre de l'edifici és refós i dona accés al portal d'arc de mig punt, amb un petit cancell de volta de canó. Al damunt hi ha una finestra i dos òculs. Al primer pis hi ha obertures rectangulars amb esgrafiats a manera de llinda. La part central també presenta decoracions d'esgrafiats d'un color rogenc. La resta de façanes presenten la mateixa tipologia. L'edificació té un annex construït bàsicament e fusta. L'estat de conservació és bo. L'edifici està envoltat de pistes esportives.

## Història

Aquesta obra es va construir en el moment que va créixer el sector sud de la ciutat cap a la carretera de Barcelona i el barri del Remei.
Es construí un pont nou sobre el Gurri (1916) desapareixent el del segle xv.
El grup escolar es va construir el 1933 amb línies clarament noucentistes i molt similars, per no dir iguals, que l'escola pública de Sant Miquel dels Sants, obres totes dues dissenyades per l'arquitecte J. Mª Pericas.

## Referències

* 1 2 3 4
# Epiteli columnar

L'epiteli columnar o epiteli cilíndric és un tipus d'epiteli format per una o diverses capes de cèl·lules altes, que recobreix la superfície de l'interior d'òrgans buits o tubulars com són l'intestí, les glàndules, les trompes de Fal·lopi, l'estómac, la vesícula biliar i l'apèndix.
L'epiteli cilíndric presenta micro vellositats per millorar l'absorció.
Hi ha diferents tipus d'epiteli columnar:
* Epiteli columnar simple.
* Epiteli columnar estratificat.
* Epiteli columnar ciliat.
* Epiteli columnar glandular.

## Referències

* 1 2 C. G. Brooker; Christine Brooker. Human Structure And Function: Nursing Applications in Clinical Practice. Elsevier Health Sciences, 1998, p. 30–. ISBN 978-0-7234-2661-5 [Consulta: 16 març 2013].
# Edifici d'habitatges a la rambla de les Davallades, 17 (Vic)

L'Edifici d'habitatges a la rambla de les Davallades, 17 és una obra modernista de Vic (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un immoble entre mitgeres que consta amb una composició simètrica respecte d'un eix central. Consta de planta baixa, dos pisos i golfes. A la planta baixa trobem un local comercial i la porta d'accés a la finca. Als pisos hi ha balcons, el del primer pis és corregut i els del segons són independents. Aquests estan formats per arcs escarsers, els brancals i l'arc són de pedra. A la part de dalt hi ha una galeria d'arcs de mig punt. La coberta és de teula àrab amb ràfec destacat.
# Aurora (papallona)

L'aurora (Anthocharis cardamines) és una espècie de lepidòpter papilionoïdeu de la família dels pièrids (Pieridae) present als Països Catalans.

## Distribució

Es distribueix des d'Europa i l'Orient Mitjà fins al Japó, a través de l'Àsia temperada.

## Morfologia

Presenta dimorfisme sexual accentuat, ja que els mascles tenen una taca taronja a les ales anteriors, que falta a les femelles.
* Anthocharis cardamines ♂
* Anthocharis cardamines ♂ △
* Anthocharis cardamines ♀
* Anthocharis cardamines ♀ △

## Hàbitat

Viu en ambients diversos, com prats humits, clarianes de bosc i àrees pantanoses. Defuig les zones àrides, on es restringeix als rierols i als sots d'indrets muntanyosos. L'eruga es pot alimentar de Cardamines, Alliaria, Isatis, Sinapis, Arabis, Lunaria, Biscutella i Hesperis.

## Període de vol

Vola des de finals de març fins a juny, depenent del clima de la regió. Hiberna com a pupa a les tiges de les plantes.

## Referències

* ↑ «Noms de papallones | TERMCAT». [Consulta: 14 febrer 2025].
* ↑ «Proposta de noms comuns per a les papallones diürnes (ropalòcers) catalanes». Butlletí de la Societat Catalana de Lepidopterologia. Arrizabalaga et al., 01-12-2012. [Consulta: 4 febrer 2014].
* 1 2 3 4 Tolman, Tom; Lewington, Richard. Mariposas de España y Europa (en castellà). Lynx, 2011. ISBN 978-84-96553-84-2.
* ↑ «Aurora». Servei Meteorològic de Catalunya. Arxivat de l'original el 2014-08-08. [Consulta: 2 agost 2014].

## Enllaços externs

* Papallones del Berguedà (català)
* Biodiversidad Virtual (castellà)
* UK Butterflies (anglès)
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa (anglès)
Viccionari
# Jiri Liptak

Jiri Liptak (Brno, 30 de març de 1982) és un tirador olímpic txec especialitzat en la prova de Fossa olímpica. Ha participat en 2 edicions dels Jocs Olímpics, guanyant 1 medalla d'or en els Jocs Olímpics de Tòquio de 2020. Aquesta final la va disputar contra el seu compatriota David Kostelecky, esdevenint així la primera vegada que dos esportistes de la República Txeca, aconseguien guanyar la medalla d'or i de plata en una mateixa prova. Era la 2a vegada a la història, després que passés en la prova d'halterofília en els Jocs Olímpics de Los Angeles de 1932, tot i que en aquella ocasió els dos esportistes representaven a Txecoslovàquia. A més ha guanyat 1 medalla de plata i 2 de bronze en el Campionat del Món i 2 medalles d'or, 2 de plata i 2 de bronze en el Campionat d'Europa.

## Trajectòria professional

Jocs Olímpics :
| Any | Seu | Posició | Prova |
| 2012 | Londres | 18a posició | Fossa |
| 2020 | Tòquio | 1 | Fossa |
| Campionat del Món ||||
| 2005 | Lonato | 63a posició | Fossa |
| 2006 | Zagreb | 63a posició | Fossa |
| 2007 | Nicòsia | 27a posició | Fossa |
| 2009 | Maribor | 36a posició | Fossa |
| 2010 | Múnic | 3 | Fossa |
| 2011 | Belgrad | 32a posició | Fossa |
| 2013 | Lima | 28a posició | Fossa |
| 2014 | Granada | 4a posició | Fossa |
| 2015 | Lonato | 40a posició | Fossa |
| 2017 | Moscou | 3 | Fossa |
| 2018 | Changwon | 13a posició | Fossa |
| 2019 | Lonato | 44a posició | Fossa |
| 2022 | Osijek | 54a posició | Fossa |
| 2022 | Osijek | 2 | Fossa Equip masculí |
| 2023 | Bakú | 7a posició | Fossa |
| Jocs Europeus ||||
| 2015 | Bakú | 22a posició | Fossa |
| 2019 | Minsk | 4a posició | Fossa |
| 2019 | Minsk | 8a posició | Fossa Equip mixt |
| 2023 | Cracòvia | 7a posició | Fossa Equip masculí |
| Campionat d'Europa ||||
| 2003 | Brno | 40a posició | Fossa |
| 2008 | Nicòsia | 3 | Fossa |
| 2009 | Osijek | 7a posició | Fossa |
| 2010 | Kazan | 5a posició | Fossa |
| 2011 | Belgrad | 17a posició | Fossa |
| 2012 | Làrnaca | 2 | Fossa |
| 2013 | Suhl | 7a posició | Fossa |
| 2014 | Sarlospuszta | 36a posició | Fossa |
| 2015 | Maribor | 13a posició | Fossa |
| 2016 | Lonato | 6a posició | Fossa |
| 2017 | Bakú | 7a posició | Fossa |
| 2018 | Leobersdorf | 3 | Fossa |
| 2019 | Lonato | 1 | Fossa |
| 2021 | Osijek | 2 | Fossa |
| 2021 | Osijek | 4a posició | Fossa Equip masculí |
| 2022 | Làrnaca | 1 | Fossa |
| 2022 | Làrnaca | 7a posició | Fossa Equip masculí |

## Referències

* ↑ «Perfil oficial de tirador» (en anglès). ISSF. [Consulta: 28 febrer 2023].
* ↑ «Tokyo 2020 Shooting Trap Men Results» (en anglès). olympics.com.
* ↑ «Czech trap shooters Jiri Liptak and David Kostelecky win gold and silver medals in the Tokyo Olympics» (en anglès). expats.cz, 29-07-2021.