# Comtat de Castella

El comtat de Castella fou una àrea geogràfica que formava part del regne de Lleó fins que se'n va independitzar per passar a formar el regne de Castella. De fet el títol reial el van agafar per matrimoni i no els corresponia. Així el sobirà català Ramon Berenguer IV, en esdevenir príncep d'Aragó i després el seu fill Alfons fou rei d'Aragó, va romandre com a comte-rei al seu domini inicial i, sempre respectant la legalitat, va mantenir per prudència el títol comtal; en canvi els comtes de Castella, deixant la legalitat al marge, van adoptar el de reis (més important teòricament) i van ignorar el que els corresponia de comtes. Així, el comte Ferran es va fer proclamar rei de Lleó l'any 1037, argumentant els drets que tenia la seva dona Sança de Lleó, germana del rei Beremund III, mort sense descendència contra el mateix Ferran. A la mort de Ferran I, aquest va crear el regne pel seu fill Sanç II l'any 1065.
Establerts en un primer moment a Biscaia, els moviments dels vascons (que fugien de l'assetjament dels francs) va fer els austrigons i bàrduls desplaçar-se vers l'oest, a un lloc anomenat tradicionalment d'ençà com Bardúlia o Vardulia, situat en territori cantàbric, abans conegut probablement com Austrigonia. Des d'aquella posició es van dirigir progressivament vers el sud, ocupant els territoris que després van formar part del regne de Castella. El comtat va ser repoblat per persones procedents de diversos pobles, com gots, mossàrabs, asturs, vascons i càntabres.

## Orígens remots

Els orígens més remots es remunten a l'any 762 amb l'ascens del llegendari comte Roderic Frolaz al poder en el comtat de la Bardúlia, fill de Fruela de Cantàbria i net de Pere de Cantàbria. La seva existència, però, sols està documentada per la història oral.
El primer comte documentat data de l'any 860, Roderic de Castella, fill de Ramir I d'Astúries i Urraca Paterna, que fou nomenat comte electiu de Castella pel seu pare, que regia les terres de Castella. En aquells moments són diferents els comtats que formen part de Castella, els més importants eren els d'Àlaba, Burgos, Lantarón i Cerezo i el de la mateixa Castella. Tots són comtats nominals, o sigui, que el seu cap és designat per iniciativa del rei d'Astúries (inicialment) i pel rei de Lleó (posteriorment).

## Taula genealògica

| | | | | | | Ramir I rei d'Astúries († 850) | Ramir I rei d'Astúries († 850) | Ramir I rei d'Astúries († 850) | Ramir I rei d'Astúries († 850) | Ramir I rei d'Astúries († 850) | Ramir I rei d'Astúries († 850) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Paterna senyora de Castella | Paterna senyora de Castella | Paterna senyora de Castella | Paterna senyora de Castella | Paterna senyora de Castella | Paterna senyora de Castella | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Ordoni I rei d'Astúries († 866) | Ordoni I rei d'Astúries († 866) | Ordoni I rei d'Astúries († 866) | Ordoni I rei d'Astúries († 866) | Ordoni I rei d'Astúries († 866) | Ordoni I rei d'Astúries († 866) | | | | | | | Roderic comte de Castella († 863) | Roderic comte de Castella († 863) | Roderic comte de Castella († 863) | Roderic comte de Castella († 863) | Roderic comte de Castella († 863) | Roderic comte de Castella († 863) |
| | | | | | | Diego "Porcellos" comte de Castella († 885) | Diego "Porcellos" comte de Castella († 885) | Diego "Porcellos" comte de Castella († 885) | Diego "Porcellos" comte de Castella († 885) | Diego "Porcellos" comte de Castella († 885) | Diego "Porcellos" comte de Castella († 885) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Nunió Nunes "Rasura" | Nunió Nunes "Rasura" | Nunió Nunes "Rasura" | Nunió Nunes "Rasura" | Nunió Nunes "Rasura" | Nunió Nunes "Rasura" | | | | | | | | | | | | | | |
| Diversos fills | Diversos fills | Diversos fills | Diversos fills | Diversos fills | Diversos fills | | | | | | | Gutina | Gutina | Gutina | Gutina | Gutina | Gutina | | | | | | | Ferran Nunes Níger | Ferran Nunes Níger | Ferran Nunes Níger | Ferran Nunes Níger | Ferran Nunes Níger | Ferran Nunes Níger | | | | | | | Nunió Nunes comte de Castella († 915) | Nunió Nunes comte de Castella († 915) | Nunió Nunes comte de Castella († 915) | Nunió Nunes comte de Castella († 915) | Nunió Nunes comte de Castella († 915) | Nunió Nunes comte de Castella († 915) | | | NN | NN | NN | NN | NN | NN |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Gonzal comte de Castella († 932) | Gonzal comte de Castella († 932) | Gonzal comte de Castella († 932) | Gonzal comte de Castella († 932) | Gonzal comte de Castella († 932) | Gonzal comte de Castella († 932) | | | | | | | Muniadomna | Muniadomna | Muniadomna | Muniadomna | Muniadomna | Muniadomna |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Ferran González comte de Castella († 970) | Ferran González comte de Castella († 970) | Ferran González comte de Castella († 970) | Ferran González comte de Castella († 970) | Ferran González comte de Castella († 970) | Ferran González comte de Castella († 970) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Garcia I comte de Castella († 995) | Garcia I comte de Castella († 995) | Garcia I comte de Castella († 995) | Garcia I comte de Castella († 995) | Garcia I comte de Castella († 995) | Garcia I comte de Castella († 995) | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | Sanç I comte de Castella († 1017) | Sanç I comte de Castella († 1017) | Sanç I comte de Castella († 1017) | Sanç I comte de Castella († 1017) | Sanç I comte de Castella († 1017) | Sanç I comte de Castella († 1017) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | Garcia II comte de Castella († 1029) | Garcia II comte de Castella († 1029) | Garcia II comte de Castella († 1029) | Garcia II comte de Castella († 1029) | Garcia II comte de Castella († 1029) | Garcia II comte de Castella († 1029) | | | | | | | Múnia Major comtessa de Castella | Múnia Major comtessa de Castella | Múnia Major comtessa de Castella | Múnia Major comtessa de Castella | Múnia Major comtessa de Castella | Múnia Major comtessa de Castella | | | | | | | Sanç III rei de Navarra († 1029) | Sanç III rei de Navarra († 1029) | Sanç III rei de Navarra († 1029) | Sanç III rei de Navarra († 1029) | Sanç III rei de Navarra († 1029) | Sanç III rei de Navarra († 1029) | | | Beatriu d'Aybar | Beatriu d'Aybar | Beatriu d'Aybar | Beatriu d'Aybar | Beatriu d'Aybar | Beatriu d'Aybar |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Garcia IV rei de Navarra i Pamplona († 1054) | Garcia IV rei de Navarra i Pamplona († 1054) | Garcia IV rei de Navarra i Pamplona († 1054) | Garcia IV rei de Navarra i Pamplona († 1054) | Garcia IV rei de Navarra i Pamplona († 1054) | Garcia IV rei de Navarra i Pamplona († 1054) | | | | | | | Ferran I rei de Castella († 1065) | Ferran I rei de Castella († 1065) | Ferran I rei de Castella († 1065) | Ferran I rei de Castella († 1065) | Ferran I rei de Castella († 1065) | Ferran I rei de Castella († 1065) | | | Ramir I rei d'Aragó († 1063) | Ramir I rei d'Aragó († 1063) | Ramir I rei d'Aragó († 1063) | Ramir I rei d'Aragó († 1063) | Ramir I rei d'Aragó († 1063) | Ramir I rei d'Aragó († 1063) |

## Comtat hereditari de Castella

L'any 931 Ferran González aconseguí unificar els diversos comtats castellans, així com el comtat d'Àlaba, sota el seu poder sense el consentiment del Regne de Lleó, i tot seguit va establir un govern hereditari a la seva família. Aprofità la crisi dinàstica originada per la mort d'Ordoni III de Lleó per aconseguir la seva total desvinculació de Lleó i la seva total independència.
A la mort de Garcia II de Castella, assassinat el 1029 a la ciutat de Lleó, va heretar el comtat la seva germana Múnia I, que renuncià al seu títol en favor del seu espòs Sanç III de Navarra. Aquest, en ser rei de Navarra, prendrà el títol de rei de Castella i convertirà aquest comtat en el Regne de Castella.
El febrer de 1035, a la mort de Sanç III de Navarra va esclatar una lluita entre Garcia Sanxes i Ferran I de Castella, pel repartiment de terres castellanes, morint Garcia a la batalla d'Atapuerca el 15 de setembre de 1054.

## Llista de comtes

* 762 - 800: Roderic Frolaz

### Comtat de Burgos

* 899 - 915: Gonçal Fernández

### Comtat de Lantarón i Cerezo

* 897 - 913: Gonçal Téllez
* 913 - 921: Ferran Díaz
* 921 - 931: Àlvar Herrameliz

### Comtat electiu de Castella

* 860 - 873: Roderic de Castella
* 873- 885: Dídac de Castella
* 889 - 901: Munió Nunes
* 901- 904: Gonçal Téllez
* 904- 909: Munió Núñez
* 909- 915: Gonçal Fernández
* 915- 920: Ferran Ansúrez
* 920- 926: Nunó Fernández
* 926- 929: Ferran Ansúrez
* 929- 931: Gutier Nunes

### Comtat hereditari de Castella

* 930 - 970: Ferran González
    oposició 944 - 947: Ansur Fernández
* 970 - 995: Garcia I, fill de l'anterior
* 995- 1017: Sanç I, fill de l'anterior
* 1017- 1029: Garcia II, fill de l'anterior
* 1029- 1032: Múnia I, germana de l'anterior, casada el 1010 amb el rei Sanç III de Navarra
    pel casament de Múnia I amb Sanç III de Navarra, aquest es titularà rei de Castella per la qual cosa el comtat esdevindrà Regne de Castella

## Vegeu també

* Llista de reis de Castella
* Corona de Castella
* Castella

## Referències

* ↑ Suárez Fernández, Luis. Historia de España antigua y media (en castellà). Rialp, 1975, p.446. ISBN 8432118826 [Consulta: 2 setembre 2012]. Arxivat 2013-12-15 a Wayback Machine.