# Nakshatra

Nakshatra (del sànscrit: नक्षत्र, segons l'alfabet internacional de transliteració sànscrita: Nakṣatra) és el terme utilitzat per a denominar les cases lunars en el Yiotisha. Un nakshatra és un dels 28 (de vegades també 27) sectors en l'eclíptica. Els seus noms estan relacionats amb l'asterisme més destacat de cada sector respectiu.

## Característiques

El punt de partida del cicle dels nakshatra segons els Vedes és el punt astronòmic denominat "Krittika" (s'ha argumentat que possiblement perquè les Plèiades poden haver començat l'any en el moment en què es van compilar els Vedes, segurament en l'equinocci de primavera); però, en compilacions més recents, el començament de la llista de nakshatra és el punt en l'eclíptica directament oposat a l'estel Spica, anomenat Chitrā en sànscrit, que seria Ashvinī, un asterisme que és part de la constel·lació moderna d'Àries. Aquestes compilacions, per tant, es degueren elaborar durant els segles en els quals el Sol travessava l'àrea de la constel·lació d'Àries en el moment de l'equinocci de primavera. Aquesta versió s'ha anomenat Meshādi o de l'estel d'Àries, encara que n'hi ha altres definicions lleugerament diferents. Aquests dos punts de partida per a una llista de nakshatra, però, han quedat desfasats, perquè el Sol ara passa per Peixos en l'equinocci de primavera, per la qual cosa una llista actual hauria de començar amb Pūrva Bhādrapadā o Uttara Bhādrapadā o Revatī en l'equinocci de primavera. Alguns calendaris hindús encara es basen en les versions anteriors (el calendari shaka).
L'eclíptica es divideix en cadascun dels "nakshatra" cap a l'est a partir d'aquest punt.
El nombre de nakshatra reflecteix el nombre de dies en un mes lunar sideral (valor modern: 27,32 dies), l'ample d'un nakshatra travessat per la Lluna en si fa no fa un cicle. Cada nakshatra se subdivideix en quatre quarts (o pada). Aquests tenen un paper important en l'astrologia hindú popular: cada pada s'associa a una síl·laba, triada convencionalment com la primera síl·laba del nom d'un nen nascut quan l'ascendent/Lagna estava en el corresponent pada.
Els nakshatra de l'astronomia tradicional bhartiya (índia) es basen en una llista de 28 asterismes descrits en l'<i>Atharvaveda</i> (AVŚ 19.7) i també en el Shatápatha-bráhmana (II.1.2). El primer text de l'astronomia índia que els inclou és el Vedanga Jyotisha.
En les escriptures hindús clàssiques (Mahabharata, Jari-vamsa), la creació dels nakshatra s'atribueix a Daksha. Es personifiquen com a filles de Daksha i com a esposes de Chandra, conegut com el Déu de la Lluna (que a contracor es casà amb els altres 26 nakshatra a petició de Daksha, tot i que només estava interessat a casar-se amb Rohini), o alternativament les filles de Kashiapa, el germà de Daksha.
Cadascun dels nakshatra és governat com a "senyor" per un dels nou graha en la següent seqüència: Ketu (Node Lunar Sud), Sukra (Venus), Suria (Sol), Chandra (Lluna), Mangala (Mart), Raju (Node Lunar Nord), Brihaspati (Júpiter), Shani (Saturn) i Budha (Mercuri). Aquest cicle es repeteix tres vegades per cobrir els 27 nakshatra. El senyor de cada nakshatra determina el període planetari conegut com a dasha, que es considera de gran importància per a predir el camí de la vida de l'individu en l'astrologia hindú.
En sànscrit vèdic, el terme nákṣatra pot referir-se a qualsevol cos celestial, o als "estels" col·lectivament. El concepte clàssic d'una "casa lunar" es troba per primera volta en l'<i>Atharvaveda</i>, i es converteix en el significat principal del terme en sànscrit.

## En l'Atharvaveda

En l'Atharvaveda (recensió Shaunakiya, himne 19.7) es dona una llista de 28 estels o asterismes; molts se'n corresponen a aquests nakshatra:
* Bharani
* Kṛttikā
* Rohinī
* Mrigashīrsha
* Ārdrā
* Punarvasu
* Pushya
* Asleshā
* Maghā
* Purva Phalguni
* Uttara Phalguni
* Hasta
* Chitrā
* Svāti (Arturo (estrella))
* Vishākhā
* Anurādhā
* Jyeshthā
* Mūla
* Purva Ashadha
* Uttara Ashadha
* Shravana
* Dhanishta
* Satabhishak
* Purva Phadrapada
* Uttara Bhadrapada
* Revati
Curiosament, el terme "nakshatra" té un significat diferent, com es demostra en el <i>Suria-siddhanta</i>, que és un text antic sobre astronomia. En els primers capítols, l'autor, Mayasura o Maya, descriu diverses unitats de temps. Escriu que un "prana" té una durada de 4 segons. Després continua amb una discussió de diverses unitats de temps amb durades progressivament més llargues formades per unitats de temps més curtes, totes compostes per un nombre de prana. Entre aquestes unitats de temps hi ha alguna cosa que denomina "nakshatra". Per exemple: 15 prana formen un minut; 900 prana una hora; 21.600 prana un dia; 583.200 prana un nakshatra (mes). D'acord amb Maya, un nakshatra és una unitat de temps amb una durada de 27 dies.
Aquest cicle de 27 dies s'ha pres com un grup particular d'estels. La relació amb les estreles realment té a veure amb la periodicitat amb la qual la Lluna viatja en el temps i per l'espai més enllà del camp dels estels específics anomenats nakshatra. Per tant, els estels són més aviat nombres en un rellotge a través del qual passen les busques del temps (la Lluna). Aquest concepte fou descobert per la doctora Jessie Mercay en la seua recerca sobre Surya Siddhanta.

## Llista de Nakshatra

La llista clàssica de 27 nakshatra es troba per primera vegada en el Vedanga Jyotisha, un text datat del 600-700 ae. El sistema nakshatra és anterior a l'astronomia de l'antiga Grècia, i prevalgué fins al segle ii.
En l'astronomia hindú, hi havia una tradició més antiga de 28 nakshatra que s'utilitzaren com a marcadors del cel. Quan aquests van ser localitzats en divisions iguals de l'eclíptica, se n'adoptà una divisió de 27 porcions, ja que es va traduir en una definició més clara de cada porció (o segment) de 13° 20' (en oposició a 12° 51 3/7' en el cas de 28 segments). En el procés, el Nakshatra Abhijit es va quedar sense una porció.$^{:179}$ El Surya Siddhantha especifica les coordenades dels vint-i-set nakshatra.$^{:211}$
Aquesta llista de nakshatra dona les regions del cel corresponents, seguint Basham:
| No. | Nom | Estels associats | Descripció |
| 1 | Ashwini | β i γ Àries | Parella astrològica: Ketu (Node lunar sud) Símbol: Cap de cavall Nom rigvèdic: Ashwins, els bessons amb cap de cavall, metges dels déus Zodíac indi: 0° - 13°20' Mesha Zodíac occidental: 26° Àries - 9°20' Taure |
| 2 | Bharani "El traginer" | 35, 39, i 41 Àries | Parella astrològica: Sukra (Venus) Símbol: Ioni, òrgan reproductiu femení Nom rigvèdic: Iama, déu de la mort o Dharma Zodíac indi: 13° 20' - 26°40' Mesha Zodíac occidental: 9° 20' - 22° 40' Taure |
| 3 | KrittikaUn antic nom de les Plèiades,; personificades com les nodrisses de Kārttikeya, un fill de Xiva | Plèiades | Parella astrològica: Suria (Sol) Símbol: Ganivet o llança Nom rigvèdic: Agni, déu del foc Zodíac indi: 26°40' Mesha - 10° Vrishabha Zodíac occidental: 22° 40' Taure - 6° Bessons |
| 4 | Rohini "La vermella", un nom d'Aldebaran, també coneguda com Brāhmī | Aldebaran | Parella astrològica: Chandra (Lluna) Símbol: Carro o carro de guerra, temple, banià Nom rigvèdic: Prayápati, el Creador Zodíac indi: 10° - 23°20' Vrishabha Zodíac occidental: 6° - 19°20' Bessons |
| 5 | Mrigashīra, "El cap de cérvol", també coneguda com āgrahājaṇī | λ, φ Orió | Parella astrològica: Mangala (Mart) Símbol: Cap de cérvol Nom rigvèdic: Soma, Chandra, la dea Lluna Zodíac indi: 23° 20' Vrishabha - 6° 40' Mithuna Zodíac occidental: 19°20' Bessons - 2°40' Cranc |
| 6 | Ardra "L'humit" | Betelgeuse | Parella astrològica: Raju (Node lunar nord) Símbol: Llàgrima, diamant, un cap humà Nom rigvèdic: Rudra, el déu de la tempesta Zodíac indi: 6° 40' - 20° Mithuna Zodíac occidental: 2° 40' - 16° Cranc |
| 7 | Punarvasu (dual) "Els dos cambrers dels déus", també coneguts com yamakau, "els dos carros" | Càstor i Pòl·lux | Parella astrológica: Guru (Júpiter) Símbol: Arc i carcaix Nom rigvèdic: Aditi, mare dels déus Zodíac indi: 20° Mithuna - 3°20' Karka Zodíac occidental: 16° - 29°20' Cranc |
| 8 | Pushya/Tishya, "La nodrissa", també coneguda com sidhya o tuṣja | γ, δ i θ Cranc | Parella astrològica: Shani (Saturn) Símbol: Ubre de vaca, lotus, fletxa i cercle Nom rigvèdic: Brihaspati, sacerdot dels indis Zodíac indi: 3°20' -16°40' Karka Zodíac occidental: 29°20' Cranc-12°40' Lleó |
| 9 | Ashleshā, "L'abraçada" | δ, ε, η, ρ, i σ Hidra | Parella astrològica: Budha (Mercuri) Símbol: Serpent Nom rigvèdic: Sarpa o Naga, serps divines Zodíac indi: 16°40' - 30° Karka Zodíac occidental: 12°40' - 26° Lleó |
| 10 | Maghā, "L'abundància" | Regulus | Parella astrològica: Ketu (Node lunar sud) Símbol: Tron real Nom rigvèdic: Pitrí, 'Els pares', ancestres Zodíac indi: 0° - 13°20' Simha Zodíac occidental: 26° Leo - 9°20' Verge |
| 11 | Pūrva Phalgunī, "Primer rogenc" | δ i θ Lleó | Parella astrològica: Sukra (Venus) Símbol: Capçalera del llit, hamaca, figuera Nom rigvèdic: Aryaman, déu del patronatge i els favors Zodíac indi: 13°20' - 26°40' Simha Zodíac occidental: 9°20' - 22°40' Verge |
| 12 | Uttara Phalgunī, "Segon rogenc" | Denèbola | Parella astrològica: Suria (Déu solar) Símbol: Llit de quatre potes, hamaca Nom rigvèdic: Bhaga, déu matrimonial i de la prosperitat Zodíac indi: 26°40' Simha- 10° Kanya Zodíac occidental: 22°40' Virgo - 6° Lliura |
| 13 | Fins, "La mà" | α, β, γ, δ i ε Corb | Parella astrològica: Chandra (Lluna) Símbol: Mà o puny Nom rigvèdic: Savitar, el Déu Sol Zodíac indi: 10° - 23°20' Kanya Zodíac occidental: 6° - 19°20' Lliura |
| 14 | Chitra, "El brillant", un nom de Spica | Spica (estel) | Parella astrològica: Mangala (Mart) Símbol: Brillant o perla Nom rigvèdic: Tuastri, Vishwakarma Zodíac indi: 23°20' Kanya - 6°40' Tula Zodíac occidental: 19°20' Lliura - 2°40' Escorpió |
| 15 | Swātu, "El seu-Ati" (sànscrit); "molt bo", nom d'Arcturus | Arcturus | Parella astrològica: Raju (Node lunar nord) Símbol: Brot, corall Nom rigvèdic: Vaiu, el déu del ent Zodíac indi: 6°40' - 20° Tula Zodíac occidental: 2°40' - 16° Escorpió |
| 16 | Visakha, "Enramat"; també conegut com rādhā, "el regal" | α, β, γ i ι Balança | Parella astrològica: Guru (Júpiter) Símbol: L'arc triomfal, torn de terrissaire Nom rigvèdic: Indra, el cap dels déus; Agni, déu del foc Zodíac indi: 20° Tula - 3°20' Vrishchika Zodíac occidental: 16° - 29°20' Escorpió |
| 17 | Anuradha "Següent, rādhā" | β, δ i π Escorpió | Parella astrològica: Shani (Saturn) Símbol: Arc triomfal, lotus Nom rigvèdic: Mitra, un dels Aditya de l'amistat i la col·laboració Zodíac indi: 3°20' - 16°40' Vrishchika Zodíac occidental: 29°20' Escorpió - 12°40' Sagitari |
| 18 | Jyeshtha "El primogènit, el més excel·lent" | α, σ, i τ Escorpió | Parella astrològica: Budha (Mercuri) Símbol: amulet circular, paraigua, circell Nom rigvèdic: Indra, cap dels déus Zodíac indi: 16°40' - 30° Vrishchika Zodíac occidental: 12°40' - 26° Sagitari |
| 19 | Mula "L'arrel" | ε, ζ, η, θ, ι, κ, λ, μ i ν Escorpió | Parella astrològica: Ketu (Node lunar sud) Símbol: Feix d'arrels lligades juntes, la trompa de l'elefant Nom rigvèdic: Nirrti, cim dels assoliments materials i el començament de l'impuls espiritual Zodíac indi: 0° - 13°20' Dhanus Zodíac occidental: 26° Sagitari - 9°20' Capricorn |
| 20 | Purva Ashadha, "Primer dels aṣāḍhā", aṣāḍhā "l'invencible", nom d'una constel·lació | δ i ε Sagitari | Parella astrològica: Sukra (Venus) Símbol: Pèl d'elefant, ventall, sedàs Nom rigvèdic: Apah, déu de l'aigua Zodíac indi: 13°20' - 26°40' Dhanus Zodíac occidental: 9°20' - 22°40' Capricorn |
| 21 | Uttara Ashadha, "Segon dels aṣāḍhā" | ζ i σ Sagitari | Parella astrològica: Suria (Déu solar) Símbol: Pèl d'elefant, llit petit Nom rigvèdic: Visuadevas, déus universals Zodíac indi: 26°40' Dhanus - 10° Makara Zodíac occidental: 22°40' Capricorn - 6° Aquari |
| 22 | Abhijit "El victoriós" | α, ε i ζ Lira - Vega | Parella astrològica: Brahma Zodíac indi: 6°40' Makara - 10°53' Makara |
| 23 | Shravana | α, β i γ Àguila | Parella astrolgica: Chandra (Lluna) Símbol: Orella o tres petjades Nom rigvèdic: Visnú, preservador de l'univers Zodíac indi: 10° - 23°20' Makara Zodíac occidental: 6° - 19°20' Aquari |
| 24 | Dhanishta, "El més famós", també Shravishthā, "el més ràpid" | α fins a δ Delfí | Parella astrològica: Mangala (Mart) Símbol: Tambor o flauta Nom rigvèdic: Vuit vasus, deïtats de l'abundància de la terra Zodíac indi: 23°20' Makara - 6°40' Kumbha Zodíac occidental: 19°20' Aquari - 2°40' Peixos |
| 25 | Shatabhisha, "Reunió de cent metges" | Gamma Aquarii | Parella astrològica: Raju (Node lunar nord) Símbol: Cercle buit, mil flors o estels Nom rigvèdico: Varuna, déu de les aigües celestials Zodíac indi: 6°40' - 20° Kumbha Zodíac occidental: 2°40' - 16° Peixos |
| 26 | Purva Bhadrapada, "El primer dels peus beneïts" | α i β Pegàs | Parella astrològica: Guru (Júpiter) Símbol: Espases o la capçalera del llit funerari, persona amb dues cares Nom rigvèdic: Ajaikapada, un ancià drac de foc Zodíac indi: 20° Kumbha - 3°20' Meena Zodíac occidental: 16° - 29°20' Peixos |
| 27 | Uttara Bhadrapada, "El segon dels peus beneïts" | γ Pegàs i α Andròmeda | Parella astrològica: Shani (Saturn) Símbol: Bessons, potes posteriors del llit funerari, serp en l'aigua Nom rigvèdic: Ahir Budhyana, serp o drac de les profunditats Zodíac indi: 3°20' - 16°40' Meena Zodíac occidental: 29°20' Peixos - 12°40' Àries |
| 28 | Revati, "Pròsper" | ζ Peixos | Parella astrològica: Budha (Mercuri) Símbol: Peix o una parella de peixos, tambor Nom rigvèdic: Pushán, nodridor, deïtat protectora Zodíac indi: 16°40' - 30° Meena Zodíac occidental: 12°40' - 26° Àries |

## Padas (quarts)

Cadascun dels 27 nakshatra cobreix 13° 20' de l'eclíptica. Cada nakshatra també es divideix en quarts o pada de 3° 20', i la taula que figura tot seguit enumera el so d'inici apropiat per anomenar el xiquet o xiqueta. Els 27 nakshatra, cadascú amb 4 pada, en donen 108, que és el nombre de comptes en un japa mala, indicant tots els elements (ansh) de Vishnu:
| N° | Nom | Pada 1 | Pada 2 | Pada 3 | Pada 4 | Senyor Vimsottari | Deïtat Reglada |
| 1 | Aśvini (अश्विनि) | चु Chu | चे Che | चो Cho | ला La | Ketu | Aswini Kumara |
| 2 | Bharaṇī (भरणी) | ली Li | लू Dl. | ले Li | लो El | Venus | Yama |
| 3 | Kṛttikā (कृत्तिका) | अ A | ई I | उ O | ए | Sol | Agni |
| 4 | Rohiṇī (रोहिणी) | ओ O | वा Va/Ba | वी Vaig veure/Bi | वु Vu/Bu | Lluna | Brahma |
| 5 | Mṛgaśīrṣā(म्रृगशीर्षा) | वे Veu/Be | वो Vo/Bo | का Ca | की Ke | Mart | Lluna |
| 6 | Ārdrā (आर्द्रा) | कु Ku | घ Gha | ङ Ng/Na | छ Chha | Rahu | Shiva |
| 7 | Punarvasu (पुनर्वसु) | के Ke | को Ko | हा Ha | ही Hi | Júpiter | Aditi |
| 8 | Puṣja (पुष्य) | हु Hu | हे He | हो Ho | ड Dona | Saturn | Jupiter |
| 9 | Āśliṣā (आश्लेषा) | डी Vaig donar | डू Du | डे De | डो Do | Mercuri | Rahu |
| 10 | Maghā (मघा) | मा Dt. | मी El meu | मू Mu | मे Em | Ketu | Pitr |
| 11 | Pūrva or Pūrva Phālgunī (पूर्व फाल्गुनी) | नो Mo | टा Ta | टी Tu | टू El teu | Venus | Bhaga |
| 12 | Uttara or Uttara Phālgunī (उत्तर फाल्गुनी) | टे Et | टो To | पा Pa | पी Pi | Sol | Sol |
| 13 | Fins a (हस्त) | पू Pu | ष Sha | ण Na | ठ Tha | Lluna | Savitr |
| 14 | Chitrā (चित्रा) | पे Pe | पो Po | रा Ra | री Ri | Mart | Vishwakarma |
| 15 | Svātu (स्वाति) | रू Ru | रे Re | रो Ro | ता Ta | Rahu | Vaayu |
| 16 | Vaig veureśākhā (विशाखा) | ती Tu | तू El teu | ते Et | तो To | Júpiter | IndraAgni |
| 17 | Anurādhā (अनुराधा) | ना Na | नी Ni | नू Nu | ने Ne | Saturn | Mitra |
| 18 | Jyeṣṭhā (ज्येष्ठा) | नो No | या Ja | यी Yi | यू Yu | Mercuri | Indra |
| 19 | Mūla (मूल) | ये Ye | यो Jo | भा Bha | भी Bhi | Ketu | Varuna, Nirriti |
| 20 | Pūrva Aṣāḍhā (पूर्वाषाढ़ा) | भू Bhu | धा Dha | फा Bha/Pha | ढा Dha | Venus | Viswadeva |
| 21 | Uttara Aṣāḍhā (उत्तराषाढ़ा) | भे Bhe | भो Bho | जा Ja | जी Ji | Sol | Brahma |
| 22 | Śrāvaṇa (श्रावण) | खी Dj./Khi | खू Je/Khu | खे Jo/Khe | खो Gha/Kho | Lluna | Vishnu |
| 23 | Śrāvaig veureṣṭhā (श्रविष्ठा) or Dhaniṣṭhā (धनिष्ठा) | गा Ga | गी Gi | गु Gu | गे Ge | Mart | Vasu |
| 24 | Śatabhiṣā (शतभिषा)or Śatataraka | गो Go | सा Sa | सी Si | सू El seu | Rahu | Varuna |
| 25 | Pūrva Bhādrapadā (पूर्वभाद्रपदा) | से Es | सो Sota | दा Dona | दी Vaig donar | Júpiter | AjaEkPada |
| 26 | Uttara Bhādrapadā (उत्तरभाद्रपदा) | दू Du | थ Tha | झ Jha | ञ Dona/Tra | Saturn | Ahirbudhanya |
| 27 | Revati (रेवती) | दे De | दो Do | च Cha | ची Chi | Mercuri | Pooshan |

## Vegeu també

* Constel·lacions xineses
* Decanat

## Referències

* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«[{{{url}}} The Radiant Words of Love & Wisdom By Vashisht Vaid, 2012]».
* ↑ «Nakshatras y upanakshatras». Nakshatras and Upanakshatras. American Institute of Vedic Studies. Arxivat de l'original el 2015-03-22. [Consulta: 21 abril 2019].
* ↑ trans. Ralph T. H. Griffith, Hymns of the Atharva Veda, 1895. Original text via http://fiindolo.sub.uni-goettingen.de/gretil.htm#VedaGRETIL Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine. from Gli inni dell' Atharvaveda (Saunaka), trasliterazione a cura di Chatia Orlandi, Pisa 1991, collated with the ed. R. Roth and W.D. Whitney: Atharva Veda Sanhita, Berlin 1856.
* ↑ Mayasura or Mayan (dona't unknown). Surya Siddhantha. Ancient text on astronomy.
* ↑ Mercay, Jessie (2012). "Fundamentals of Mamuni Mayans Vaastu Shastras, Building Architecture of Sthapatya Veda and Traditional Indian architecture." Mercay, 2006 - 2012, AUM Science and Technology publishers.
* 1 2 Burgess, Ebenezer. Translation of the Surya Siddhantha, a Textbook of Hindu Astronomy. The American Oriental Society, 1858.
* ↑ Arthur Llewellyn Basham, The Wonder that was Índia, 1954, appendix II: Astronomy, p.490
* ↑ ζ i σ Lyra. La seva longitud abasta des de 06° 40' fins a 10° 53' 40 siderals en Capricorn, és a dir, des de l'última cambra de Uttra Ashadha al primer 1/15 de Shravana. La seva amplitud és de 4° 13' 40. Significa l'amplitud de 27 dies lunars totals, 355,76167 graus, i junts, aquests 359,98945 graus totals. És considerada com una casa lunar "intercalar".

## Enllaços externs

* «Aaya Prakarana». Arxivat de l'original el 2018-06-14. [Consulta: 21 abril 2019].