# Història quantitativa

La història quantitativa és una branca de la historiografia, especialment de la història com a ciència social, que es caracteritza per l'ús d'un mètode d'investigació històric que utilitza recursos quantitatius, estadístics i informàtics.
Els seus principals difusors són les quatre revistes anglosaxones següents: Historical Methods (Mètodes històrics) (1967– ), Journal of Interdisciplinary History (Revista d'història interdisplinària)(1968– ), the Social Science History (la Història de la ciència social)(1976– ), i Cliodynamics: The Journal of Quantitative History and Cultural Evolution (Cliodinàmica: la revista de la Història quantitativa i l'evolució cultural) (2010–).

## Bases de dades

Els historiadors quantitatius utilitzen les bases de dades com a fonts principals d'informació. Grans quantitats de dades econòmiques i demogràfiques, que estan disponibles habitualment en format imprès, si es van produir en el període anterior a la revolució informàtica de finals del segle xx, o que pertanyen a antics registres arxivístics manuals i que han de ser processats.
Els quantificadors disposen de bases de dades computaritzades a les quals apliquen l'anàlisi de continguts, una tècnica manllevada de la investigació periodística mitjançant la qual els diaris, revistes o fonts similars es codifiquen numèricament segons una llista estandarditzada de temes.

## Història econòmica

En l'àmbit de la història econòmica, els quantificadors utilitzen conjunts de dades principals, especialment els recollits pels governs des dels anys vint.

## Història política

En l'àmbit de la història política, els quantificadors estudien temes com el comportament de vot dels grups a les eleccions, l'opinió pública i la taxa d'ocurrència de guerres i legislació.

## Història social

En l'àmbit de la història social, els quantificadors que utilitzen mètodes quantitatius, a vegades anomenats "nous historiadors socials", ja que eren "nous" durant la dècada de 1960, fan ús de les dades del cens i altres conjunts de dades per estudiar poblacions senceres.
Els temes que estudien inclouen qüestions demogràfiques com les taxes de creixement de la població; les taxes de naixement, mort, matrimoni i malaltia; distribucions ocupacionals i educatives; genealogia; i migracions i canvis de població.

## Referències

* ↑ Historical Methods online Arxivat 16 de decembre de 2008 a Wayback Machine.
* ↑ Journal of Interdisciplinary History online
* ↑ Social Science History online
* ↑ «Cliodynamics».
* ↑ Per exemple: Neuendorf, Kimberly A. The Content Analysis Guidebook. 2a edició. Los Angeles: SAGE Publications, 2017. ISBN 9781412979474. OCLC 932302266.

## Bibliografia

* Aydelotte, William O., Allan G. Bogue i Robert William Fogel, eds. The Dimensions of Quantitative Research in History (Princeton University Press, 1972). Assajos dels principals pioners amb estudis de casos en el desenvolupament social, polític i econòmic dels Estats Units, França i la Gran Bretanya.
* Clubb, Jerome M., Erik W. Austin i Gordon W. Kirk, Jr. The Process of Historical Inquiry: Everyday Lives of Working Americans (Columbia University Press, 1989). Estudi de cas d'usos dels treballadors tèxtils nord-americans el 1888-1890
* Clubb, JM i EK Scheuch (eds.) Historical Sozial Research: The Use of Historical and Process-Produced Data, Stuttgart 1980, èmfasi europeu
* Crymble, Adam Technology and the Historian: Transformations in the Digital Age (University of Illinois Press, 2021)
* Dollar, Charles i Richard Jensen. Historian's Guide to Statistics, (Holt, 1971; Krieger 1973); llibre de text detallat d'història política i social quantitativa amb bibliografia.
* Fogel, Robert William i GR Elton, Which Road to the Past: Two Views of History (Yale University Press, 1983). Debat sobre mèrits.
* Haskins, Loren i Kirk Jeffrey. Understanding Quantitative History (MIT Press, 1990). llibre de text.
* Hollingsworth, TH Demografia històrica. Hodder &, Londres 1969.
* Hudson, Pat . History by Numbers: An Introduction to Quantitative Approaches (Arnold, 2000). Llibre de text complet; exemples extrets principalment de fonts britàniques.
* Jarausch, Konrad H. i Kenneth A. Hardy, Quantitative Methods for Historians: A Guide to Research, Data, and Statistics (Premsa de la Universitat de Carolina del Nord, 1991). llibre de text.
* Kousser, JM, "Història QUASSHed: història científica social quantitativa". American Behavioral Scientist 23 (1980), pàg. 885-904.
* Lorwin, Val R. i. JM Price, ed. The Dimensions of the Past: Materials, Problems and Opportunities for Quantitative Work in History, Yale UP 1972.
* Kimberly A. Neuendorf. The Content Analysis Guidebook (Guia d'anàlisi de continguts) (2002).
* Rowney, DK, (ed.) Quantitative History: Selected Readings in the Quantitative Analysis of Historical Data, 1969.
* Swierenga, Robert P., ed. Quantification in American History: Theory and Research (Atheneum, 1970). Primers assaigs sobre metodologia i exemples d'història política, econòmica i social.
* Wrigley, EA (ed.) Identificació de persones en el passat. Edward Arnold, 1973. Ús de dades demogràfiques i censals

## Altres fonts

* Grinin, L. 2007. Periodització de la història: una anàlisi teòrico-matemàtica. A: Història i Matemàtiques: anàlisi i modelització del desenvolupament global . Editat per Leonid Grinin, Victor C. de Munck i Andrey Korotayev. Moscou: KomKniga, 2006. Pàg.10-38.ISBN 978-5-484-01001-1ISBN 978-5-484-01001-1.
* Moyal, JE (1949) La distribució de les guerres en el temps. Journal of the Royal Statistical Society, 112, 446-458.
* Richardson, LF (1960). Estadístiques de baralles mortals . Pacific Grove, CA: Boxwood Press.
* Silver, NC i Hittner, JB (1998). Guia de programari estadístic per a les ciències socials i del comportament. Boston, MA: Allyn & Bacon.
* Turchin, P., et al., eds. (2007). Història i matemàtiques: dinàmica històrica i desenvolupament de societats complexes. Moscou: KomKniga.ISBN 5-484-01002-0ISBN 5-484-01002-0
* Wilkinson, D. (1980). Deadly Quarrels: Lewis F. Richardson i l'estudi estadístic de la guerra. Berkeley, CA: University of California Press.
* Wright, Q. (1965). Un estudi de guerra . 2a ed. Chicago: University of Chicago Press.