# Alosa puput grossa

L'alosa puput grossa (Alaemon alaudipes) és una espècie d'ocell de la família dels alàudids (Alaudidae) adaptat a viure en hàbitats molt àrids del Vell Món.

## Morfologia

* Amb 18 – 23 cm de llargària i 33 – 41 cm d'envergadura, és una alosa gran, amb potes llargues i cos esvelt, i un distintiu bec llarg i corbat.
* Color general gris sorra. Pit estriat i ventre blanc. Gropa clara.
* En vol són notables les ales de colors blanc i negre.
* A la cara hi ha taques fosques, que inclouen una línia ocular i una altra des de la part posterior del bec cap arrere.
* La femella és lleugerament més petita.

## Alimentació

Cacen en solitari una gran varietat d'insectes, amb predilecció per les larves dels Tenebriònids, que cerquen gratant la sorra amb el bec. Se'ls ha vist menjant els cossos fructífers de determinats fongs.

## Reproducció

Es reprodueixen després de les primeres pluges i en anys molt secs poden no reproduir-se. Fan un niu en forma de tassa en un arbust, al contrari que la major part de les aloses que nien en terra. Allí ponen 2 – 4 ous que els dos pares fan torns per covar. Els joves poden córrer ràpidament abans de poder volar. La femella pot dur a terme exhibicions de distracció quan el jove o el niu es veuen amenaçats.

## Hàbitat i distribució

Habita deserts i zones semi-desèrtiques des de les illes de Cap Verd, la major part del nord d'Àfrica i a través de la península Aràbiga fins a Síria, Afganistan, Pakistan i l'Índia. És un ocell sedentari però pot fer moviments erràtics.

## Llista de subespècies

Se n'han descrit quatre subespècies:
* Alaemon alaudipes alaudipes (Desfontaines) 1789, Zones desèrtiques d'Àfrica nord-occidental.
* Alaemon alaudipes boavistae Hartert 1917. Illes de Cap Verd.
* Alaemon alaudipes desertorum (Stanley) 1814. Zona costanera del Sudan, Somàlia i Aden.
* Alaemon alaudipes doriae (Salvadori) 1868. Zona oriental de la península Aràbiga, l'Iraq, Iran i nord-oest de l'Índia.

## Referències

* ↑ «Alosa puput grossa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 27 febrer 2025(català)
* 1 2 Rasmussen PC & JC Anderton (2005). Birds of South Asia: The Ripley Guide. Volume 2. Smithsonian Institution & Lynx Edicions. p. 309.
* 1 2 Felix Rodríguez de la Fuente. Enciclopedia Salvat de la Fauna, 1970. Tom 4. Pàg. 90 -92
* ↑ Alsheikh, A.M. & Trappe, J.M. (1983). "Taxonomy of Phaeangium lefebvrei, a desert truffle eaten by birds". Canadian Journal of Botany 61: 1919–1925
* ↑ Tieleman BI & JB Williams (2002). "Effects of food supplementation on behavioural decisions of hoopoe-larks in the Arabian Desert: balancing water, energy and thermoregulation".PDF Arxivat 2011-07-24 a Wayback Machine. Animal Behaviour 63: 519–529. doi:10.1006/anbe.2001.1927
* ↑ Tieleman BI, H J Van Noordwijk & JB Williams (2008). "Nest site selection in a hot desert: trade-off between microclimate and predation risk?". The Condor 110 (1): 116–124. doi:10.1525/cond.2008.110.1.116.
* ↑ Ali S & SD Ripley (1986). Handbook of the Birds of India and Pakistan. Volume 5 (2 ed.). Oxford University Press. pp. 16–19
* ↑ Mayr E & JC Greenway, Jr, ed (1960)Check-list of birds of the World. Volume 9. Museum of Comparative Zoology, Cambridge, Massachusetts. p. 39.