OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Adrenocrom

L'Adrenocrom, de fórmula química C$_9$H$_9$NO₃, és un producte de l'oxidació de l'adrenalina. La semicarbazona d'adrenocrom, també coneguda com a carbazocrom, és usada com a fàrmac per a reduir el sagnat capil·lar. Tot i que té propietats psicoactives i indueix canvis al comportament, difícilment es pot classificar l'adrenocrom com una droga psicodélica. S'oxida fàcilment donant melanina, tot i que el seu processament defectuós afavoreix la generació d'adrenolutina.

## Hipòtesi de l'esquizofrènia

Existeix una hipòtesi del Dr. Abram Hoffer i Humphry Osmond, que involucra l'adrenocrom amb l'esquizofrènia, que ha estat rebutjada durant molt de temps pels principals actors de la indústria farmacèutica.
Estudis de mitjans del segle vint han indicat que l'adrenocrom és metabolitzat a partir d'una de les dues substàncies següents; el dihidroxi-indol o l'adrenolutina. El dihidroxi-indol pot equilibrar l'ansietat i els efectes depressius de l'adrenalina, per a reduir la tensió i la irritabilitat. Tot i que, el tractament defectuós de l'adrenocrom, afavoreix la generació de la substància tòxica adrenolutina, la qual es combina amb adrenocrom. La hipòtesi, proposa que la combinació adrenocrom-adrenolutina, podria provocar la interrupció dels processos químics normals de cervell. Aquesta interrupció, d'acord amb la seua hipòtesi, seria la responsable de la simptomatologia de l'esquizofrènia.

## Síntesi

Una solució d'adrenocrom pot ser sintetitzada a partir d'una suspensió d'adrenalina en solució aquosa (generalment aigua per a crear la suspensió i una petita quantitat d'àcid clorhídric per afavorir la dissolució). S'afegeix un agent oxidant, com l'òxid de plata o la catecol oxidasa i es filtra la solució per a aïllar l'adrenocrom.

## Descomposició

L'adrenocrom es destrueix completament en 4 minuts amb 1% d'àcid clorhídric i en 40 segons amb 1% d'amoníac. A pH 7,3 i 37C el color vermell desapareix en 35 minuts, i fins i tot per sota les condicions òptimes per mantenir la solució, a pH 4,0 i 0C, podria fer-ne una marcada descomposició i formació de melanina en 4-5 hores.
En la condició seca cristal·lina s'hauria de poder mantenir durant diverses setmanes, però al utilitzar un dessecador de buit, es descompon donant un producte amorf marró. La substància cristal·lina sembla un hidratat. Els cristalls es descomponen per escalfor entre 115 i 120 °C.
És molt soluble en aigua i també és fàcilment soluble en alcohol metílic. S'elimina quantitativament de la solució aquosa per absorció de carbó vegetal, i es pot eluir de nou del carbó vegetal amb alcohol metílic.

## Referències

* ↑ The Journal of the Chemical Society, 1950, p. 1276-1279.

## Enllaços externs

* Erowid adrenochrome vault
# Adreça de memòria

L'Adreça de memòria és l'identificador únic d'una posició de memòria utilitzat pels microprocessadors per a accedir (llegir, modificar o esborrar) les dades contingudes en aquesta posició. Aquest identificador és un número que el microprocessador rep com una sèrie de bits (8, 16, 24, 32 o més, depenent del model i del fabricant). Tot i que l'emmagatzematge digital es quantifica habitualment en bytes, tot sovint una adreça de memòria es refereix a grups de bytes (de manera que en una sola lectura a memòria permet recuperar diversos bytes alhora) i una part de l'adreça determina quin d'ells és el que volem obtenir.
Hi ha diferents tipus d'adreces de memòria: física i virtual. L'adreça física es refereix a la posició real que ocupa el byte, directament sobre l'electrònica, sense cap més intermediari. L'adreça virtual, en canvi, utilitza tècniques més o menys complexes per mostrar al microprocessador un entorn ideal, probablement amb memòria il·limitada (o molt superior a la físicament disponible) i la gestiona de manera que les dades més sovint llegides es mantinguin a la memòria real i la resta es desplacin a espais de memòria de segon nivell amb més capacitat (el disc dur, per exemple) i on no sigui tan important la velocitat.
# Aerografia

L'aerografia és una tècnica amb aplicacions industrials i artístiques en la qual es fa servir una pistola a pressió anomenada aerògraf, el funcionament de la qual consisteix en la polvorització de la pintura mitjançant un raig d'aire. Per a la pintura amb aerògraf s'utilitzen molts tipus de pintures que es dilueixen adequadament per tal que el raig sigui sempre fluid.
L'aerografia és una forma d'art molt present en el modelisme i en el món del motor. Per exemple, els motociclistes aficionats sovint decoren les seves motos amb molta originalitat pintant-les amb un aerògraf. A banda de la creativitat en el modelisme i la decoració de vehicles motoritzats, l'aerografia inclou altres camps de creació artística i pràctica de l'home. Podem trobar des de vehicles de tota classe decorats o pintats amb aerògraf, fins a botes, samarretes, roba, i diferents estris.

## Descripció

Com que és difícil realitzar la tècnica, que depèn de l'artista i de la qualitat dels equips per aconseguir-ho, la realització de la mateixa requereix una gran preparació dels professionals o estudiants d'art. Els resultats, però, tendeixen a compensar la dificultat.
Els estudiosos d'aquesta tècnica diuen que l'art de l'aerografia va aparèixer en els temps prehistòrics, quan homes llançaven pigments en les cavernes (tinta) a través de tubs procedents d'ossos.

## Aerògraf

Per a aquesta tècnica, s'utilitza un instrument anomenat aerògraf, que es connecta a un compressor d'aire i crea fins dolls d'aire amb petites gotetes de tinta.
Existeixen dos tipus d'aerògrafs, el d'acció simple i el de doble acció. En el primer, tant la pintura com l'aire surten al mateix temps i sempre en la mateixa proporció, quan hom prem el gallet. La barreja pot ser interna o externa. Al de doble acció, en canvi, el gallet té dos moviments independents, un només per l'aire i l'altre per a la barreja d'aire i pintura, de manera que es pot afegir tant aire com es vulgui a la mescla base. Com més aire tingui menys gruixut serà el polvoritzat.

## Vegeu també

* Polvoritzador
* Aerògraf

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 29 octubre 2014].
# Łukasz Wiśniowski

Łukasz Wiśniowski (Ciechanów, 7 de desembre de 1991) és un exciclista polonès, professional des del 2015 fins al 2024. En el seu palmarès destaca la victòria al Circuit de les Ardenes de 2014.

## Palmarès

* 2008
** 1r al Tour de la regió de Łódź
* 2009
** 1r a la Cursa de la Pau júnior vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa a la Copa del President de la Vila de Grudziadz
* 2013
** Campió de Polònia en ruta sub-23
** Campió de Polònia en contrarellotge sub-23
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Turíngia
* 2014
** 1r al Circuit de les Ardenes
** 1r a la Kattekoers
** Vencedor d'una etapa al Tour de Normandia

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2016. 138è de la classificació general
* 2021. 131è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 2019. 127è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2020. 115è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Ciclobreves internacionales febrero 2025» (en castellà). Ciclo21, 25-02-2025. [Consulta: 26 febrer 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa de Łukasz Wiśniowski a sitiodeciclismo.net
* Łukasz Wiśniowski a ProCyclingStats
# Aeroport Internacional de Shenzhen-Bao'an

L'Aeroport internacional de Shenzhen Bao'an (anteriorment aeroport de Shenzhen Huangtian) (IATA: SZX, ICAO: ZGSZ) és l'aeroport que dona servei a la ciutat xinesa de Shenzhen, a la província de Guangdong. Es troba a la riba est del riu Perla, prop dels pobles de Huangtian i Fuyong al districte de Bao'an, i es troba a 32 km al nord-oest del centre de la ciutat. És el centre d'operacions de Shenzhen Airlines i de Shenzhen Donghai Airlines i per a la companyia aèria de càrrega SF Airlines, i una ciutat focal per a China Southern Airlines i Hainan Airlines. L'aeroport també serveix com a centre de càrrega de l'Àsia i el Pacífic per a UPS Airlines.
L'aeroport va experimentar grans ampliacions a la dècada de 2010, amb una segona pista oberta el 2011 i una nova terminal el 2013.
És un dels tres centres aeroportuaris més grans que donen servei al delta del riu Pearl, juntament amb l'aeroport internacional de Hong Kong i l'aeroport internacional de Guangzhou Baiyun. L'aeroport també té rutes de ferri directes a l'aeroport internacional de Hong Kong, on els passatgers poden transitar sense passar per immigració i controls personalitzats, semblant al trànsit entre dos vols.

## Referències

* ↑ «Copia archivada». Arxivat de l'original el 2011-07-24. [Consulta: 2 novembre 2010].
* ↑ «New direct connection from Frankfurt to Shenzhen with Air China». Traveldailynews.Asia. Arxivat de l'original el 27 de març 2019. [Consulta: 23 juny 2019].
* ↑ «Shenzhen Bao'an International Airport». Chinatour.net. [Consulta: 6 maig 2017].
# Aeroport Marsella-Provença

L'Aeroport Marsella-Provença o AMP (codi IATA: MRS, codi OACI: LFML), sovint anomenat Aeroport de Marinhana pel nom del municipi on es troba, és el principal aeroport de la regió de Marsella.
Construït el 1922 i posteriorment reconstruït el 1961, l'aeroport se situa al marge de l'estany de Bèrra, a 25 km del centre urbà de Marsella i 26 km d'Ais de Provença.
Amb 9 milions de passatgers el 2017, l'Aeroport Marsella-Provença és el sisè aeroport de França i el quart fora de la regió parisenca. És servit per 33 aerolínies, amb vols a 107 destinacions.
L'aeroport té tres edificis principals :
* La terminal 1 zona A (antigament Zones 1 i 2), construïda el 1961 per l'arquitecte Fernand Pouillon, és l'edifici principal i històric. Acull la majoria de vols internacionals o cap a La Reunió, excepte els d'Air France i de les aerolínies de baix cost.
* La terminal 1 zona B (antigament Zones 3 i 4), situada a l'edifici construït a la dècada del 1990, acull els vols d'Air France i, més generalment, la majoria de vols nacionals.
* La terminal 2 (antigament MP2) fou inaugurada el 2006 i està dedicada íntegrament als vols de baix cost.

## Referències

* ↑ Maille-Caire, Patricia. «Aéroport Marseille Provence - Entretien avec Julien Boullay: "Citus, altus, fortus… privatus ?"» (en francès). Destimed, 31-12-2016.
# Aeroport d'Ambriz

L'aeroport d'Ambriz (codi IATA: AZZ, codi OACI: FNAM) és un aeroport que serveix Ambriz, una ciutat de la província de Bengo a Angola. La seva balisa no direccional és al nord del camp de vol.

## Referències

* 1 2 Informació de l'Aeroport d'Ambriz a Great Circle Mapper.
* ↑ «FNAM @ aerobaticsweb.org». Landings.com. Arxivat de l'original el 2013-12-15. [Consulta: 31 juliol 2013].
* ↑ Google Maps - Ambriz
* ↑ SkyVector Aeronautical Charts

## Enllaços externs

* Historial d'accidents de l'Aeroport d'Ambriz a Aviation Safety Network (anglès)
* OpenStreetMaps - Ambriz
* OurAirports - Ambriz
# Aeroport d'Angoche

L'aeroport d'Angoche (codi IATA: ANO, codi OACI: FQAG) és un aeroport que serveix Angoche, una ciutat de la província de Nampula a Moçambic.
Es troba a una altura de 118 peus (36 m) sobre el nivell mitjà del mar. Té tres pistes d'aterratge, la més llarga de les quals té una superfície de 1,100 metres (3,609 ft).

## Referències

* 1 2 3 Informació de l'Aeroport d'Angoche a Great Circle Mapper.
* ↑ Google Maps

## Enllaços externs

* Historial d'accidents de l'Aeroport d'Angoche a Aviation Safety Network (anglès)
# Aeroport d'Estocolm-Arlanda

L'Aeroport d'Estocolm-Arlanda (suec: Stockholm-Arlanda flygplats) (codi IATA: ARN, codi OACI: ESSA) és un aeroport internacional suec situat al municipi de Sigtuna del Comtat d'Estocolm, prop de la localitat de Märsta, uns 37 km al nord d'Estocolm i uns 40 km al sud-est d'Uppsala. És l'aeroport més gran de Suècia i el tercer més gran dels països nòrdics.
L'aeroport d'Estocolm-Arlanda és el més gran dels dos aeroports del comtat d'Estocolm. L'altre, Estocolm-Bromma, està situat al nord-oest del centre de la ciutat però té menys capacitat d'avions. Els aeroports d'Estocolm-Skavsta i d'Estocolm-Västerås es troben a més de 100 km de la capital. Estocolm-Arlanda és un dels principals centres de connexions de Scandinavian Airlines i de Norwegian Air Shuttle.

## Referències

* ↑ «ESSA – Stockholm/Arlanda». AIP Sverige/Sweden p. AD 2 ESSA 1–1..8. Norrköping: The LFV Group, 23-08-2012. Arxivat de l'original el 16 gener 2013.
* ↑ «Swedavia Airports - Statistics». svedavia.se.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (suec) (anglès)
* Historial d'accidents de l'Aeroport d'Estocolm-Arlanda a Aviation Safety Network (anglès)
* Informació de l'aeroport del World Aero Data
# Moviment de Descolonització i d'Emancipació Social

El Moviment de Descolonització i d'Emancipació Social és un partit polític de la Guaiana Francesa dirigit per Maurice Pindard el 1977. L'1 d'octubre de 1997 publicà un manifest en el que reclamen la descolonització de la Guaiana.
Reclama la independència de la Guaiana Francesa, a la que considera una colònia de França i no pas un departament o regió, encara que no veuria amb mals ulls un estatut similar al de Nova Caledònia. A les eleccions regionals de 1998 va obtenir el 8,6% dels vots i tres escons al Consell Regional. Nogensmenys, a les eleccions regionals de 2004 va obtenir el 6,55% dels vots i no va obtenir representació. El 2012 les eleccions parlamentàries, els MDES van obtenir 17,30% dels vots

## Resultats electorals
### Eleccions legislatives

| Any | 1a volta | 1a volta | 2a volta | 2a volta | Escons |
| Any | % | Pos. | % | Pos. | Escons |
| 2007 | 11,81 | 4t | | | 0 / 2 |
| 2012 | 11,03 | 4t | | | 0 / 2 |
| 2017 | No presenten candidat | No presenten candidat | No presenten candidat | No presenten candidat | No presenten candidat |
| 2022 | 9,70 | 4t | 28,89 | 1r | 1 / 2 |
| 2024 | 37,55 | 1r | 52,55 | 1r | 1 / 2 |

### Eleccions regionals - territorials

Alain Tien-Liong, conseller general del MDES per al Cantó de Caiena-Sud-Oest, va ser president del Consell General de la Guaiana Francesa entre 2004 i 2015.
| Any | Vots | % | Escons | Pos. |
| 1998 | 1 669 | 8,6 | 3 / 31 | 4t |
| 2004 | 1 687 | 6,55 | 0 / 31 | 5è |
| 2010 | En coalició | En coalició | 0 / 51 | |
| 2015 | 2 063 | 5,71 | 0 / 51 | = |
| 2021 | En coalició | En coalició | 1 / 51 | 1 |

## Enllaços externs

* Web oficial del MDES
# Aeroport de Guernsey

L'Aeroport de Guernsey (en anglès: Guernsey Airport) (IATA: GCI, ICAO: EGJB) és l'aeroport més gran de la Bailía de Guernsey i és l'únic aeroport a l'illa de Guernsey. Es troba a Forest, una parròquia a Guernsey, a 2,5 milles nàutiques (4,6 km; 2,9 milles). A l'oest sud-oest del Port de Sant Peter.
L'aeroport va ser inaugurat oficialment el 5 de maig del 1939. No obstant això, els serveis aeris regulars es van iniciar a l'octubre de 1946. El 1948, BEA operava un servei diari a Southampton utilitzant avions Douglas DC- 3. Des de 1951, Jersey Airlines té serveis regulars a Southampton els caps de setmana utilitzant avions biplans de vuit seients.

## Referències

* ↑ «Información sobre el sitio». Arxivat de l'original el 2012-02-27. [Consulta: 2 desembre 2015].
* ↑ Barrows; Shaffer. (en anglès). Random House Publishing Group. ISBN 9780679644583.
* ↑ Dillon. (en anglès). Cicerone Press Limited. ISBN 9781849655491.
# Aeroport de Huambo

L'aeroport de Huambo (codi IATA: --, codi OACI: FNNL) és un aeroport que serveix Huambo, a la província de Huambo a Angola. En una imatge aèria de maig de 2016, les coordenades mostren un estret camí de terra sense asfaltar i ocupat per arbres en molts llocs.
A uns 2.500 metres al sud d'aquest aeroport s'hi ha alçat el plenament operatiu Aeroport Albano Machado (codi IATA: NOV, codi OACI: FNHU).

## Accidents i incidents

El 19 de gener de 2008 un Beechcraft B200 Super King Air de Gira Globo Aeronáutica aproximant-se a l'aeroport de Huambo es va estavellar a una muntanya vora Bailundo, i hi van morir les 13 persones que hi anaven a bord.

## Referències

* ↑ Google Maps, CNES/Astrium
* ↑ «Accident report at Aviation Safety Network». Arxivat de l'original el 2017-10-15. [Consulta: 20 abril 2017].
# Aeroport de Kadhdhoo

L'aeroport de Kadhdhoo (en divehi: ކައްދޫ އެއަރޕޯޓް) (codi IATA: KDO, codi OACI: VRMK) és un aeroport nacional situat a l'illa de Kadhdhoo a l'atol Laamu, Maldives. L'aeroport és a 3,7 km al nord-est de Fonadhoo.

## Història

Quan el president de les Maldives, Maumoon Abdul Gayoom, va assumir el càrrec el 1978, alguns dels problemes més urgents del país van ser la immensa dificultat de viatjar entre Malé i les illes perifèriques i els efectes adversos en la indústria pesquera de les Maldives causa de la entrada il·legal de pesquers estrangers a les aigües territorials de les Maldives. Com a pas per solucionar els problema, el govern actual va decidir promulgar enllaços aeris entre Malé i quatre regions vitals, com Gan.
Des de la seva concepció inicial, el projecte va formar part del programa de desenvolupament iniciat pel president Maumoon Abdul Gayoom, l'execució del projecte va ser supervisada pel ministre de Comerç i Indústries i el viceministre de Defensa i Seguretat Nacional, Ilyas Ibrahim. L'excavació de la pista va començar l'11 de gener de 1982 i la capa final de la pista es va acabar el 6 d'abril de 1986.
El projecte es va executar totalment utilitzant l'experiència local i, tot i que es va iniciar únicament amb càrrec al pressupost del Govern, es va rebre assistència financera externa, en particular del Programa de les Nacions Unides per al Desenvolupament (PNUD), l'Organització d'Aviació Civil Internacional (OACI) i l'Organització dels Països Exportadors de Petroli (Fons OPEP). Maumoon Abdul Gayyoom va ser l'encarregat de inaugurar-lo.

## Instal·lacions

L'aeroport està situat en una elevació de 1,2 m sobre el nivell mitjà del mar. Té una pista designada 03/21 amb una superfície bituminosa que mesura 1.220 per 30 metres. La pista davant dels hangars de l'aeroport és de 105 m x 22 m. Poden aterrar aeronaus d'enlairament i aterratge curts el pes màxim de les quals no superi els 5700 kg.

## Referències

* 1 2 «Còpia arxivada». Maldives Airports Company Limited. Arxivat de l'original el 2009-11-18. [Consulta: 30 novembre 2016].
* 1 2 Informació de l'aeorport per VRMK Arxivat 2011-08-06 a Wayback Machine. del DAFIF (revisat el 13 de novembre de 2016)
* ↑ The Maldive Islanders, A Study of the Popular Culture of an Ancient Ocean Kingdom, 1999. ISBN 84-7254-801-5.
* ↑ «Còpia arxivada». Visit Maldives. Arxivat de l'original el 2016-10-24. [Consulta: 30 novembre 2016].
# Aeroport de Kapanda

L'aeroport de Kapanda (codi IATA: KNP, codi OACI: FNCP) és un aeroport que serveix al projecte de la presa de Capanda, a la província de Malanje a Angola.

## Aerolínies i destinacions

| Aerolínies | Destinacions |
| TAAG Angola Airlines | Luanda |

## Referències

* ↑ TAAG Angola destinations schedule

## Enllaços externs

* OpenStreetMap - Capanda
* OurAirports - Capanda
# Aeroport de La Palma

L'Aeroport de la Palma (en castellà: Aeropuerto de La Palma) (codi IATA: SPC, codi OACI: GCLA) és un aeroport espanyol pertanyent a Aena situat a l'illa de La Palma de categoria OACI 4-C i està classificat com de tercera categoria per la DGAC. Està situat en els municipis de Villa de Mazo i Breña Baja. Posseeix una única pista d'orientació nord-sud (01-19).
Actualment es troba en obres d'ampliació i millora, amb la construcció d'una nova terminal, una nova torre de control, l'ampliació de la plataforma i l'ampliació i millora de la senyalització de la pista. Les aproximacions a l'aeroport són de les més perilloses del món, ja que està situat al nivell del mar al costat d'un penya-segat i muntanyes altes.
L'aeroport manté múltiples connexions diàries amb les illes de Tenerife i Gran Canària, així com connexions setmanals amb El Hierro i Lanzarote. També manté diverses freqüències setmanals amb Madrid, i amb algunes ciutats europees (principalment d'Països Baixos i Alemanya).

## Companyies aèries i destins

Les següents aerolínies operen a les següents destinacions des de l'aeroport de La Palma
* Air Nostrum: Madrid-Barajas, Sevilla
* Binter Canaries operat per Naysa: Gran Canària, Lanzarote, Tenerife Nord
* Condor flugdienst: Düsseldorf, Frankfurt, Múnic, Stuttgart
* Iberia: Madrid-Barajas
* Islas Airways: Fuerteventura, Gran Canària, Tenerife Nord.

## Referències

* ↑ «TRÀFIC DE PASSATGERS, OPERACIONS I CÀRREGA EN ELS AEROPORTS ESPANYOLS» (en castellà). Informe estadístic anual, 2010. [Consulta: 30 agost 2011].
* ↑ aena.es, revisat el 30 d'agost de 2011
# Aeroport de Lucapa

L'aeroport de Lucapa (codi IATA: LBZ, codi OACI: FNLK) és un aeroport que serveix Lucapa, capital de la província de Lunda-Nord al nord-est d'Angola.

## Referències

* ↑ Informació de l'Aeroport de Lucapa a Great Circle Mapper.
* ↑ «FNLK @ aerobaticsweb.org». Landings.com. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 31 juliol 2013].
* ↑ Google Maps - Lucapa

## Enllaços externs

* OpenStreetMap - Lucapa
* OurAirports - Lucapa
* Historial d'accidents de l'Aeroport de Lucapa a Aviation Safety Network (anglès)
# Aeroport de Luena

L'aeroport de Luena (codi IATA: LUE, codi OACI: FNUE) és un aeroport que serveix Luena a la província de Moxico a Angola.
Tant la VOR-DME (Ident: VUE) com la balisa no direccional de Luena (Ident: UE) es troba al camp.

## Aerolínies i destins

| Aerolínies | Destinacions |
| TAAG Angola Airlines | Luanda |

## Referències

* ↑ SkyVector Aeronautical Charts

## Enllaços externs

* OpenStreetMap - Luena
* OurAirports - Luena
* Temps actual per a FNUE a NOAA/NWS
* Historial d'accidents de l'Aeroport de Luena a Aviation Safety Network (anglès)
# Aeroport de Menongue

L'aeroport de Menongue (codi IATA: SPP, codi OACI: FNME) és un aeroport que serveix Menongue a la província de Cuando Cubango a Angola.
La balisa no direccional de Menongue (Ident: SS) es troba al camp.

## Aerolínies i destins

| Aerolínies | Destinacions |
| TAAG Angola Airlines | Luanda |

## Referències

* ↑ SkyVector Aeronautical Charts

## Enllaços externs

* Historial d'accidents de l'Aeroport de Menongue a Aviation Safety Network (anglès)
* OpenStreetMap - Menongue
* OurAirports - Menongue
# Pablo Larcuen

Pablo Larcuen (Barcelona, 23 de juliol de 1987) és un director de cinema i guionista barceloní. La seva primera pel·lícula va ser el curtmetratge Mi Amigo invisible estrenat l'any 2010, que va rebre molts elogis. Larcuen va exercir de director i guionista d'aquesta pel·lícula.
Larcuen va dirigir i va escriure el seu segon curtmetratge, Elefantes l'any 2011, amb el que va guanyar el premi al millor curtmetratge al XLV Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya.
El 2013 es va estrenar el primer llargmetratge de Larcuen, Hooked Up. Aquesta pel·lícula és el primer llargmetratge del món rodat íntegrament a l'iPhone d'Apple, és a dir, telèfon intel·ligent.El 2014 Larcuen va visitar Hèlsinki al festival Night Visions.

## Referències

* ↑ Entrevista al director Pablo Larcuen: "Mi objetivo es recuperar las buenas historias espectaculares", espinof.com, 18 d'agost de 2013
* ↑ Ganadores del Festival de Sitges 2012: 'Holy Motors' triunfa, espinof.com, 13 d'octubre de 2012
* ↑ «Interview: Stephen Ohl, Star Of Hooked Up, Found More Than He Bargained For». [Consulta: 16 octubre 2022].
# Aeroport de Múrcia-San Javier

L'Aeroport de Múrcia-San Javier (codi IATA: MJV, codi OACI: LELC) és una base militar, situada a Santiago de la Ribera (Regió de Múrcia). Fins a 2019 va funcionar també com un aeroport civil gestionat per Aena (Aeroports Espanyols i Navegació Aèria).

## Referències

* ↑ Colino Sueiras, José. Estructura económica de la región de Murcia (en castellà). Editum, 1993, p. 331. ISBN 8447003426.

## Enllaços externs

* Aeroport de San Javier-Murcia Arxivat 2008-12-19 a Wayback Machine.
* Aena.es - Aeroport MJV amb galeria i apropa