OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Xenartres

Els xenartres (Xenarthra) són un superordre pertanyent als mamífers placentaris, actualment existents únicament al continent americà. L'origen de l'ordre es remunta a principis del Cenozoic (fa uns 60 milions d'anys, poc després de l'extinció dels dinosaures no aviaris).
Inclou els formiguers gegants, peresosos i armadillos. Antigament, aquestes famílies foren classificades juntament amb els pangolins i porcs formiguers dins de l'ordre dels Edentata o desdentats, ja que no presenten incisius i també manquen de molars o aquests estan pobrament desenvolupats. Posteriorment, es descobrí que l'ordre Edentata era polifilètic, és a dir, que contenia famílies inconnexes, per la qual cosa la classificació resultava errònia. Actualment, els pangolins i armadillos africans pertanyen a ordres individuals i la nova classe Xenarthra significa ‘articulacions estranyes’ i el nom fou triat perquè les articulacions vertebrals a nivell lumbar en aquest grup són diferents de les de qualsevol altre mamífer.

## Cladograma

Aquesta és la filogènesi d'acord amb les dades genètiques:
| Atlantogenata | Xenarthra Pilosa Cingulata Afrotheria |
Així mateix, hi ha gèneres extints de posició taxonòmica incerta, com ara Argyromanis i Orthoarthrus.

## Referències

* ↑ Entrada «Xenarthra» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Waddell, Peter J.; Okada, Norohiro; Hasegawa, Masami «Towards Resolving the Interordinal Relationships of Placental Mammals». Systematic Biology, 48, 1, pàg. 1-5. DOI: 10.1093/sysbio/48.1.1. PMID: 12078634.
* ↑ Esselstyn, Jacob A.; Oliveros, Carl H.; Swanson, Mark T.; Faircloth, Brant C. «Investigating Difficult Nodes in the Placental Mammal Tree with Expanded Taxon Sampling and Thousands of Ultraconserved Elements». Genome Biology and Evolution, 9, 9, 26-08-2017, pàg. 2.308-2.321. DOI: 10.1093/gbe/evx168. PMC: 5604124. PMID: 28934378.

## Vegeu també

* Hapalops, gènere extingit
* Catonyx
# Eurotamandua joresi

Eurotamandua joresi és una espècie de pangolí extint, l'única del gènere Eurotamandua. El primer fòssil d'aquest animal fou descobert el 1974 al jaciment de Messel (Alemanya) i descrit set anys més tard. També se n'ha trobat material fòssil a Geiseltal. Totes les restes que se n'han descobert daten de l'Eocè mitjà (fa aproximadament 47 Ma).
En descriure-la, Storch classificà E. joresi com a vermilingüe (tàxon que comprèn els formiguers gegants i els tamàndues d'avui en dia), cosa que en feia el representant més antic d'aquest grup i alhora el primer que es trobava fora de Sud-amèrica. Tanmateix, investigacions filogenètiques més recents l'ubiquen dins del grup dels folidots. Els trets característics d'E. joresi inclouen un musell cilíndric sense dents i la presència d'un dit mitger allargat a les potes davanteres.
# Nebelwerfer 35 de 10 cm

El Nebelwerfer 35 de 10 cm (abreviat NbW 35 de 10 cm), en català Llançador de boira, era un morter pesant utilitzat per la Wehrmacht durant la Segona Guerra Mundial. Era molt similar al morter americà Morter M2 de 4,2 inch, que estava dissenyat per a disparar municions químiques, com gasos o projectils de fum. Al contrari que la versió americana, aquesta disposava de munició d'alta explosió des dels seus orígens. Disposava d'un disseny convencional, i era una versió d'una mida superior als 8 cm Granatwerfer 34. Es podia dividir en tres parts per al seu transport. El tub pesava 31,7 kg, la base pesava 36,3 kg i el bípede pesava 32,2 kg. Cada morter podia ser carregat per un home, malgrat que se solien entregar carretes per al transport de llargues distàncies. Cada esquadra de morters consistia en un líder d'esquadra, tres tiradors i tres carregadors.
Va ser inicialment utilitzat en batallons que pertanyien als Cossos d'Armament Químic de la Wehrmacht, el mateix ús que els americans van donar al Morter M2 de 4,2 inch en els seus batallons químics. A partir de 1941, van ser reemplaçats pels llançacoets Nebelwerfer 40 de 10 cm i els Nebelwerfer 41 de 15 cm.

## Ús operacional

Inicialment van entrar en servei en batallons Nebelwerfer numerats de l'1 al 9, endemés de Nebel-Lehr Abteilung (Batalló de Demostració)', i van servir a la batalla de França i a Rússia durant l'Operació Barbarossa.
Es van organitzar unitats d'especialistes en l'ús d'aquestes armes, com per exemple la Gebirgs-Werfer-Abteilung (Batalló de Morters de Muntanya) 10, que va ser format a Finlàndia en 1942 amb l'ampliació de la Nebelwerfer-Batterie 222. Aquesta unitat formava part de la 8a Bateria del Regiment d'Artilleria 222' de la 181a Divisió d'Infanteria durant la Invasió de Noruega.
Un cop reemplaçades dels cossos d'armes químiques, van ser utilitzats per unitats de morters, inclosa la unitat de Fallschirmjäger, com Morters Pesats.

## Referències

* ↑ Niehorster, Leo W. G.. Mechanized GHQ Units and Waffen-SS Formations (10th May 1940). 2/II. Hannover: Niehorster, 1990, p. 33.
* ↑ «Army Nebelwerfer Units». Arxivat de l'original el 2009-02-06. [Consulta: 2 gener 2018].
* ↑ Grey Wolf, Battlefront Miniatures 2012

## Bibliografia

* Gander, Terry and Chamberlain, Peter. Weapons of the Third Reich: An Encyclopedic Survey of All Small Arms, Artillery and Special Weapons of the German Land Forces 1939-1945. New York: Doubleday, 1979 ISBN 0-385-15090-3

## Referències externes

* mortar page from TM-E 30-451 Handbook on German Military Forces
# Oostkamp

Oostkamp és un municipi belga de la província de Flandes Occidental a la regió de Flandes. L'1 de gener del 2014 tenia 22.957 habitants a una superfície de 7965 hectàrees. És creuat pel Canal Gant-Bruges i el Rivierbeek, l'autopista E40 i la línia del ferrocarril 50A Brussel·les-Oostende.

## Geografia

Es troba a la zona geogràfica anomenat Flandes sorrosa i l'Houtland (terra dels boscs) a la vall del Rivierbeek. La majoria dels camps són sorrosos i poc fèrtils, amb unes zones de camps d'argila arrenosa, creuat per una xarxa densa de petits rius que desguassen al Canal Gant-Bruges, que és el resultat de la canalització de rius des de l'alta edat mitjana, per tal de preservar les vies comercials de la ciutat de Bruges.

### Nuclis i població

| # | Nom | Extensió (km²) | Població (1/1/2014) |
| I (V) (VII) | Oostkamp - Oostkamp - Moerbrugge - Steenbrugge | 34,19 | 13.376 |
| II | Hertsberge | 11,16 | 1.934 |
| III (VI) | Ruddervoorde - Ruddervoorde - Baliebrugge | 26,86 | 5.685 |
| IV | Waardamme | 7,43 | 2.021 |

### Poblacions veïnes

* a. Sint-Michiels (Brugge)
* b. Assebroek (Brugge)
* c. Oedelem (Beernem)
* d. Beernem
* e. Wingene (Wingene)
* f. Zwevezele (Wingene)
* g. Lichtervelde
* h. Torhout
* i. Veldegem (Zedelgem)
* j. Loppem (Zedelgem)

### Xarxa hidrogràfica

* Canal Gant-Bruges
* Rivierbeek i els seus afluents Hertsbergebeek i Waardammebeek
* Bornebeek
* Lijsterbeek i els seus afluoents Dalebeek i Marsbeek
* Merlebeek
* Geuzenbeek, Zuiddambeek i Mazelbeek i el Sint-Trudoledeken

## Història

El primer esment escrit Ecclesia Oorscamp data del 1080, tot i que hi moltes indicacions d'una presència humana des del mesolític. Progressivament, aquest nom va transformar-se en Oostkamp. Significa camp de cavalls, derivat de la composició de ros o ors, parent amb l'anglés horse, i camp, mot utilitzat per a indicar terres poc fèrtils. L'església pertanyia al capítol de la Catedral de Sant Donacià de Bruges. Durant l'antic règim era un feu «appendant» del Franconat de Bruges.
* Església de Sant Pere
* El mas «Nieuwburghoeve» (monument llistat)
* L'estació dels ferrocarrils de la NMBS/SNCB

## Agermanament

* Chaumont
* Bad Langensalza
* Bad Nauheim

## Referències

* ↑ «Oostkamp». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Aantal inwoners op 1 januari 2014 (Nombre d'habitants l'1 de gener del 2014)» (en neerlandès). Web de l'ajuntament d'Oostkamp, de gener 2014. Arxivat de l'original el 14 de juliol 2014. [Consulta: 2 juliol 2014].
* ↑ «Ros, hers ors» (en neerlandès). De geïntegreerde Taal-Bank: Historische woordenboek op internet (El banc lingüístic: diccionaris històrics a l'internet). [Consulta: 2 juliol 2014.
* ↑ «Oostkamp» (en neerlandès). De Inventaris van het Bouwkundig Erfgoed (Inventari del patrimoni arquitectural). Onroerend Erfgoed (Agència del govern de Flandes del Patrimoni, 2004-2006. [Consulta: 1 juliol 2014 (2014-07-01)].
* ↑ «Brugse Vrije en zijn Heerlijkheden (El Franconat de Bruges i les seves senyories)» (en neerlandès). [Consulta: 11 juny 2017].
# Premis Pulitzer de 1923

Els següents són els Premis Pulitzer del 1923.

## Premis de periodisme

* Servei públic:
** Memphis Commercial Appeal, per la seva actitud valenta en la publicació de dibuixos animats i la gestió de notícies en referència a les operacions del Ku Klux Klan.
* Informació:
** Alva Johnston, del New York Times, pels seus informes sobre els procediments de la convenció de l’ American Association for the Advancement of Science celebrada a Cambridge Mass, el desembre de 1922.
* Redacció editorial:
** William Allen White, de The Emporia Gazette (Kansas), per a un editorial titulat "To an Anxious Friend".

## Premis de lletres i teatre

* Novel·la:
** Un dels nostres de Willa Cather (Knopf)
* Teatre:
** Icebound de Owen Davis (Little)
* Història:
** The Supreme Court in United States History de Charles Warren (Little)
* Biografia o autobiografia:
** The Life and Letters of Walter H. Page de Burton J. Hendrick (Houghton)
* Poesia:
** "La balada del teixidor de l'arpa", Few Figs from Thistles, i "Eight Sonnets", d'Edna St. Vincent Millay (Harper)

## Referències

* ↑ «Editorial from Gazette wins Pulitzer Prize». The Emporia Gazette, 14-05-1923.

## Enllaços externs

* "Guanyadors del Premi Pulitzer de 1923". Ciutat de Nova York. Jurat dels Premis Pulitzer. 1923.
# Presbiornis

El presbiornis (Presbyornis) és un gènere extint d'ocells anseriformes. Conté dues espècies unànimament acceptades, el conegut P. pervetus, i el molt més desconegut P. isoni. El P. pervetus era més o menys de la mida d'una oca però tenia les potes més llargues. El P. isoni, conegut a partir d'uns pocs ossos, era molt més gran, superant la mida d'un cigne.

## Descripció

El registre fòssil de P. pervetus inclou molts esquelets complets de la Formació del Green River (Eocè inferior), cosa que suggereix que aquesta au feia els seus nius en colònies i era possiblement vulnerable al botulisme, com moltes aus aquàtiques o de costa avui en dia. P. isoni es coneix a partir de la Formació d'Aquia (Thanetià) de Maryland, on se'n trobà un húmer i una falange que en feren possible la primera descripció, així com d'uns húmers que foren inicialment atribuïts a Headonornis. Com que aquests fòssils són de l'Eocè superior o fins i tot el Rupelià, és possible que pertanyin a un tàxon diferent. P. recurvirostris és una espècie discutida que podria ser sinònima de P. pervetus; se la coneix a partir d'un fragment d'ala trobat als sediments eocènics de la Formació de Colton a prop d'Ephraim (Utah). També es coneixen fòssils no descrits del Paleocè de Utah i possiblement l'Eocè inferior de Mongòlia, així com una apòfisi coracoide atribuïda encara a Headonornis, podrien pertànyer a aquest gènere.
El presbiornis fou un dels primers anseriformes. A causa del seu coll i cames llargues, al principi es pensà que es tractava d'un flamenc, però més endavant fou classificat dins els anseriformes quan se'n descobrí l'anatomia, semblant a la dels ànecs, del crani i el bec. Més tard, es pensà que representava una transició entre els anseriformes i els caràdrids, però se'l considera part d'un grup extint d'anseriformes, els presbiornítids, relacionats amb els ànecs i oques. Segons les troballes de fòssils, es creu que el presbiornis vivia en colònies al voltant de llacs soms. Utilitzava el seu bec ample i aplanat per filtrar aliments (petites plantes i animals) de l'aigua, com els ànecs actuals.

## Referències

* ↑ Dyke, Gareth J. «The Fossil Waterfowl (Aves: Anseriformes) from the Eocene of England». American Museum Novitates, 2001, 3354, 12-2001, pàg. 1–15. DOI: 10.1206/0003-0082(2001)354<0001:TFWAAF>2.0.CO;2. ISSN: 0003-0082.
* ↑ Livezey, Bradley C «A phylogenetic analysis of basal Anseriformes, the fossil Presbyornis, and the interordinal relationships of waterfowl,». Zoological Journal of the Linnean Society, 1997, pàg. 361–428. DOI: https://doi.org/10.1111/j.1096-3642.1997.tb01285.x.
* ↑ Kurochkin, Evgeny N.; Dyke, Gareth J. «A large collection of Presbyornis (Aves, Anseriformes, Presbyornithidae) from the late Paleocene and early Eocene of Mongolia» (en anglès). Geological Journal, 2010, pàg. n/a–n/a. DOI: 10.1002/gj.1177.
* ↑ Taylor, Marianne. RSPB Spotlight Ducks and Geese (en anglès). Bloomsbury Publishing, 2020-05-28, p. 24. ISBN 978-1-4729-7165-4.
* ↑ Dixon, Dougal. The Macmillan Illustrated Encyclopedia of Dinosaurs and Prehistoric Animals: A Visual Who's who of Prehistoric Life (en anglès). Macmillan, 1988, p. 181. ISBN 978-0-02-580191-2.
# Riu Coldwater

El riu Coldwater està situat al centre sud de la Colúmbia Britànica, al Canadà. Es tracta del major afluent del riu Nicola, al qual s'uneix a la ciutat de Merritt. La seva conca drena 917 km². El seu nom nadiu tradicional és el de Ntstlatko ("cold water", en català "aigua freda").

## Curs

El riu Coldwater neix a la Serralada de les Cascades, a l'oest del Pas de Coquihalla. La seva capçalera rep aigua del pic Zupjok i altres grans muntanyes com el pic Llama, el pic Alpaca, el pic Vicuña i el pic Guanaco. Durant 95 quilòmetres es dirigeix cap nord, abans d'unir-se al riu Nicola a Merritt. Els seus principals afluents són el Midday, el Voght, el Brook, el Juliet i el July.
El seu curs passa per sota de la carretera de Coquihalla a la intersecció de Kingvale. La carretera de Coquihalla va a través de la major part de la vall del Coldwater, igual que les canonades de gas i petroli. Les vies de la Canadian Pacific Railway van al llarg de la part nord del riu.
El riu riu travessa dues reserves indies dels Salish del Riu Thompson.

## Ecologia

Al llarg del seu curs, el riu passa per dues zones biogeoclimàtiques. En el seu curs superior, passa a través d'una zona interior d'avet de Douglas. A mesura que transcorre cap al fons de la vall de Coldwater, la regió canvia cap una zona més seca de pi ponderosa i tussock.

### Espècies de peixos

Diverses espècies de salmònids del pacífic hi són presents, entre les que trobem el salmó platejat, Oncorhynchus tshawytscha i la truita arc de Sant Martí. Altres espècies de peixos inclouen salvelinus confluentus, prosopium williamsoni, rhinichthys cataractae, richardsonius balteatus, catostomus columbianus, cottus cognatus, cottus asper, rhinichthys falcatus, catostomus catostomus i la llamprea del Pacífic.

## Referències

* ↑ Coldwater River al BC Geographical Names Information System
* 1 2 3 Nelson, Troy; Bocking, Robert; Gaboury, Marc. «Coldwater River Watershed Recovery Plan» (PDF) (en anglès). Pacific Salmon Foundation. Arxivat de l'original el 2017-02-02. [Consulta: 27 gener 2017].
* ↑ Nicola Tribal Association. «Coldwater River Habitat Education and Awareness 2009 Project Final Report» (en anglès). Merritt, BC: Pacific Salmon Foundation, 2009.
* ↑ «Merritt, Canadian 1:50K topographic maps» (map) (en anglès). TopoQuest.com. [Consulta: 20 agost 2013].
* ↑ «Coldwater 1» (en anglès). Aboriginal Affairs and Northern Development Canada. [Consulta: 27 gener 2017].
* ↑ «Paul's Basin 2» (en anglès). Aboriginal Affairs and Northern Development Canada. Arxivat de l'original el 2017-02-02. [Consulta: 27 gener 2017].
# Gizem Erdogan

Gizem Suna Erdogan (Högsbo, Göteborg, 30 d'abril de 1987) és una actriu sueca, coneguda pel seu paper a la sèrie de televisió Kalifat.
Erdogan es va formar a l'institut del teatre de Malmö des del 2012 fins al 2015. Ha participat en actuacions al Kulturhuset Stadsteatern d'Estocolm i forma part del conjunt permanent del Goteborg Stadsteater on ha interpreatat Alicia a Alicia al País de les Meravelles, entre d'altres. El 2015 va fer el seu debut cinematogràfic en el llargmetratge Svenskjävel.
El 2017, va protagonitzar el llargmetratge Dröm vidare, amb el paper pel qual va ser nominada al premi Guldbagge a millor actriu secundària el 2018. El 2017, Erdogan va ser nominada al Premi Star Rising al Festival de Cinema d'Estocolm. El 2020 va assumir un dels papers protagonistes a la sèrie Kalifat.

## Filmografia seleccionada

* 2010 – En liten grej bara...
* 2015 – Svenskjävel
* 2017 – Dröm vidare
* 2017 – Agenterna (sèrie)
* 2017 – Drakens hotell (sèrie)
* 2017 – Alex (sèrie)
* 2019 – Hidden – Förstfödd sèrie)
* 2019 – En komikers uppväxt
* 2019 – Sorry Not Sorry
* 2020 – Kalifat (sèrie)
* 2020/2022 – Kärlek & anarki (sèrie de televisió)

## Referències

* ↑ «Gizem Erdogan - Göteborgs Stadsteater», 06-01-2018. Arxivat de l'original el 2018-01-06. [Consulta: 9 maig 2020].
* ↑ «Gizem Erdogan | Teaterhögskolan i Malmö», 06-01-2018. Arxivat de l'original el 2018-01-06. [Consulta: 9 maig 2020].
* 1 2 3 «Gizem Erdogan» (en anglès americà). [Consulta: 9 maig 2020].
* ↑ «Caliphate | Netflix Official Site» (en anglès). [Consulta: 9 maig 2020].
# Salvador Reventós i Clivillés

Salvador Reventós i Clivillés (castellà: Salvador Raventós Clivilles) (Vilafranca del Penedès, 1864 - Madrid, 6 de maig de 1927) fou un polític i advocat català, diputat a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.
Estudià dret i filosofia i lletres a la Universitat de Barcelona i continuà els estudis a la Universitat de Madrid. Establit a Madrid, va treballar com a passant del bufet de José Canalejas y Méndez, a través del qual es va adherir al Partit Liberal i fou elegit diputat pel districte de Vilademuls (Girona) a les eleccions generals espanyoles de 1905 i pel de Badajoz a les eleccions generals espanyoles de 1910.
Després de la mort de Canalejas es va adherir al corrent liberal-demòcrata de Manuel García Prieto, amb la que fou escollit novament diputat pel districte de Dénia a les eleccions generals espanyoles de 1916, 1918, 1919, 1920 i 1923. Durant el seu mandat va donar suport la millora del port de Dénia i la construcció del ferrocarril entre Gata i València. El 1922 fou nomenat governador civil de Barcelona. També ha estat fiscal del Tribunal Suprem d'Espanya i acadèmic de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Madrid.

## Referències

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2006-02-14 a Wayback Machine.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Probòscide

Probòscide (del grec pro 'anterior' i boskein 'per a menjar') o trompa és en general l'apèndix allargat que emergeix del cap d'un animal.
En el cas de mamífers com l'elefant, el tapir, el nassut, el formiguer gegant i altres, la probòscide o trompa és un allargament d'un múscul ja sia, segons les espècies animals, d'origen labial o nasal.
En el cas dels invertebrats (insectes cucs, mol·luscs, etc.), on el terme està generalment aplicat, la trompa, tubular, deriva d'una transformació de la boca mastegadora. Serveix com òrgan d'alimentació succionant a voltes utilitzat per llepar els líquids en superfície com en la mosca o la papallona o per picar i extreure sang d'un hoste com en els mosquits.
Els himenòpters com l'abella i la vespa piquen en canvi com a mitjà de defensa, però el seu fibló no és una probòscide sinó una transformació de l'oviscapte, aparell dipositador d'ous i, per tant, només apareix en les femelles.
# Creu de terme de Tiana

La Creu de terme de Tiana és una obra de Tiana (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una creu de terme, encara que no indica l'entrada al mateix. De factura contemporània, es pot incloure dins un estil historicista neomedieval.
El fust poligonal està decorat amb alguns elements geomètrics esculpits a la pedra, i la creu pròpiament dita està formada per quatre cercles, un a cada extrem dels braços de la creu i al centre de la mateixa, decorats amb escenes de la vida de Crist, entre les quals destaca la de la part central que representa la Pietat. Les figures són d'un estil bastant lineal. Els angles que formen els braços de la creu estan decorats amb reganyols de ferro forjat.
La Creu fou realitzada l'any 1952.

## Referències

* 1 2 3 4 «Creu de terme de Tiana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2016].
# West New York

West New York és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2007 tenia 46.425 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, West New York tenia 45.768 habitants, 16.719 habitatges, i 11.034 famílies. La densitat de població era de 17.324,6 habitants per km².
Dels 16.719 habitatges en un 31,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,9% hi vivien parelles casades, en un 16,9% dones solteres, i en un 34% no eren unitats familiars. En el 27,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,3% tenia menys de 18 anys, un 10,9% entre 18 i 24, un 34,1% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 12,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.980 $ i la renda mediana per família de 34.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.703 $ mentre que les dones 22.326 $. La renda per capita de la població era de 16.719 $. Aproximadament el 16,1% de les famílies i el 18,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- West New York». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- West New York». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.