OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Adopció homoparental

L'adopció homoparental és l'adopció d'un infant per una persona o una parella de persones homosexuals, formant-se una família homoparental.

## Situació legal o jurídica

Com a dret civil, l'adopció homoparental consisteix en la possibilitat d'adoptar un infant i que esdevingui legalment fill o filla dels dos membres d'una parella formada per dues persones del mateix sexe. El 2009 l'adopció homoparental era un dret reconegut a Andorra, Bèlgica, Canadà, Dinamarca, Espanya, Guam, Islàndia, Israel, Noruega, Països Baixos, Regne Unit, Sud-àfrica, Suècia, Uruguai i en certs territoris d'Austràlia i Estats Units. A Alemanya, Finlàndia i França és legal l'adopció del fill d'un altre membre d'una parella de fet o unió civil.
El govern d'António Costa va aprovar l'adopció homoparental per a parelles casades a Portugal, tot i que en primera instància el president de la República, Aníbal Cavaco Silva, va vetar el document però el Parlament va confirmar la proposta i Cavaco Silva va promulgar la llei, que va entrar en vigor l'1 de març de 2016.

## Opinió pública

Al voltant d'un 78 % de la població catalana està d'acord o molt d'acord amb què les parelles homosexuals puguin adoptar en les mateixes condicions que les parelles heterosexuals, segons dues enquestes elaborades el 2015 i 2018 pel Centre d'Estudis d'Opinió de la Generalitat de Catalunya.

## Referències

* ↑ Breu, Marta. «Diccionari LGBT (lèsbic, gai, bisexual, trans)». TERMCAT, 2018. [Consulta: 20 gener 2020].
* ↑ «Dinamarca aprueba el derecho de adopción para las parejas homosexuales» (en castellà). El Mundo. [Consulta: 15 maig 2009].
* ↑ Daniel Ottosson, International Lesbian, Gay, Bisexual, Trans and Intersex Association (ILGA). «Homofobia de Estado». Arxivat de l'original el 29 d’octubre 2009. [Consulta: 15 maig 2009].
* ↑ «Los homosexuales de Finlandia podrán adoptar a los hijos de su pareja» (en castellà). El Confidencial, 15-05-2009.
* ↑ «Orçamento, reversões e Banif marcaram primeiros 100 dias do Governo» (en portuguès). SIC Noticias, 04-03-2016. [Consulta: 18 maig 2024].
* ↑ «Enquesta sobre civisme i valors a Catalunya». Centre d'Estudis d'Opinió 2018, 2019. [Consulta: 20 gener 2020].
* ↑ «Valors socials i polítics a Catalunya». Centre d'Estudis d'Opinió de la Generalitat de Catalunya, 2015. [Consulta: 20 gener 2020].

## Vegeu també

* Drets del col·lectiu LGBT a Espanya
# Adynyamathanha

L'adnyamathanha és una llengua australiana de la família pama-nyunga parlada tradicionalment pels adnyamathanhes. Significa "la gent de la muntanya".

## Altres noms

Aquesta llengua també és coneguda per multitud de noms i variants com els següents:
* Adnyamathanha, adynyamathanha, djnjamathanha, Atʸnʸamat̪an̪a, adnjamathanha, adnyamathana, anyamathana, ad'n'amadana, anjimatana, anjiwatana, unyamootha.
* Wailpi, wailbi, waljbi, wipie.
* Archualda
* Benbakanjamata
* Binbarnja
* Gadjnjamada, kanjimata, keydnjmarda.
* Jandali
* Mardala
* Nimalda
* Nuralda
* Umbertana
En són dialectes: guyani, banggarla, nugunu i narungga.

## Estat actual

En 1990 quedaven 20 parlants, però segons dades del cens de 2001, 96 persones tenien un bon coneixement de la llengua, aquest augment d'ús té a veure amb la introducció a l'ensenyament, d'una hora setmanal a tres col·legis adynyamathanha en un intent per revivir-la.

## Classificació

L'adnyamathanha és una llengua de la gran família pama-nyungan, grup sud-oest, subgrup yura. El codi ISO 639-3 assignat per Ethnologue és adt.

## Fonologia
### Vocals

| | Anterior | Posterior |
| Tancada | i iː | u uː |
| Oberta | a aː | a aː |

### Consonants

| | | Perifèriques | Perifèriques | Laminals | Laminals | Apicals | Apicals | |
| | | Labials | Velars | Palatals | Dentals | Alveolars | Retroflexes | Glotals |
| Oclusives | Sordes | p | k | c | t̪ | t | ʈ | (ʔ) |
| Oclusives | Sonores | | | | | | (ɖ) | |
| Fricatives | Sonores | (v) | | | | | | |
| Nasals | Nasals | m | ŋ | ɲ | n̪ | n | ɳ | |
| Laterals | Laterals | | | ʎ | l̪ | l | ɭ | |
| Bategants | Bategants | | | | | ɾ | ɽ | |
| Vibrants | Vibrants | | | | | r | | |
| Aproximants | Aproximants | w | w | j | | | ɻ | |

## Gramàtica

L'adnyamathanha posseeix un complex sistema de pronoms personals. Hi ha 10 maneres diferents d'expressar "tu i jo" depenent de la relació existent entre qui parla i a qui es dirigeix.

## Referències

* Dixon, R. M. W.. Australian Languages: Their Nature and Development. Cambridge University Press, 2002. ISBN 0-521-47378-0, ISBN 978-0-521-47378-1.
* Schebeck, B. Texts on the social system of the Atynyamat̮an̮a people, with grammatical notes. Canberra: Pacific Linguistics, 1974.

## Enllaços externs

* Fitxa de l'Ethnologue per al codi:adt
# Aerarium militare

L'aerarium militare era el tresor destinat a mantenir els veterans de l'exèrcit romà, una pensió que pretenia retribuir els seus serveis, funcionar com incentiu suplementari i sobretot reduir els conflictes socials que s'havien produït en temps de la república amb soldats descontents. Aquests aldarulls, que fins i tot havien desembocat en cops d'estat, van augmentar amb la professionalització de l'exèrcit, ja que els militars no alternaven les pagues i el botí amb les campanyes agrícoles com passava quan les lleves eren estrictament temporals. Per això August va decidir crear aquesta institució per garantir uns fons que permetessin viure dignament els soldats retirats i les seves famílies.

## Finançament

August va donar els diners inicials del fons, esperant que diversos senadors l'imitessin, fet que no va tenir lloc. Per això va instaurar un impost sobre les herències, vicesima hereditatium, que afectava les grans fortunes (excepte fills i altres parents propers). També va recaptar tributs entre els reis amb qui mantenia una relació clientelar. Això va permetre comptar amb un capital suficient, que era administrat per tres prefectes.
Els veterans tenien dret a rebre una renda després de vint anys de serveis, amb una quantitat variable segons el rang. Si el temps de guerra o de crisi econòmica feien minvar les reserves del tresor, es podia autoritzar un perllongament temporal de la carrera militar.

## Referències

* ↑ Hang, Sara Elise. Roman Military Service: Ideologies of Discipline in the Late Republic and Early Principate Cambridge University Press, 2008.
# Aeroport Eugenio María de Hostos

L'Aeroport Eugenio María de Hostos (IATA: MAZ, ICAO: TJMZ, FAA LID: MAZ) és un petit aeroport d'ús públic situat a tres milles nàutiques (6 km) al nord del districte central de negocis de la ciutat de Mayagüez, a Puerto Rico. L'aeroport porta el nom del cèlebre nadiu de Mayagüez Eugenio María de Hostos. Ofereix servei comercial limitat, subvencionat pel programa de servei aeri essencial. Segons els registres de la Federal Aviation Administration dels Estats Units, l'aeroport va tenir 4.636 embarcaments de passatgers l'any 2008, 4.386 embarcaments el 2009 i 4.466 el 2010.

## Vegeu també

* Aeroport Internacional Luis Muñoz Marín

## Referències

* ↑ «Aeroport Eugenio María de Hostos» (en anglès). Airport Master Records and Reports. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 31 desembre 2015].
* ↑ «FAA Terminal Procedures for MAZ». [Consulta: 31 desembre 2015].
# Catedral de faenza

La catedral de Sant Pere Apòstol és el temple catòlic més important de la ciutat de Faenza, a l'Emília-Romanya, i la mare església de la diòcesi de Faenza-Modigliana. Porta el títol de Basílica menor.

## Història

Expressió de l'arquitectura renaixentista a Romanya, té influència toscana. La seva construcció, dissenyada per Giuliano da Maiano, es va iniciar el 1474, i no es va acabar fins al 1515, tot i que la façana va quedar inacabada; la consagració al culte de Sant Pere Apòstol es va produir el 1581.
Al mes d'octubre de 1948, el Papa Pius XII va elevar la catedral a la dignitat de basílica menor.

## Referències

* ↑ «Basilica Cattedrale di San Pietro Apostolo 🇮🇹». [Consulta: 26 febrer 2025].
# Heidi Crowter

Heidi Crowter (Coventry, 3 de juliol de 1995) és una activista anglesa que defensa els drets de les persones amb discapacitat. Crowter fa campanyes per al grup anti-avortament Don't Screen Us Out, desafiant la Llei de l'avortament de 1967 que considera discriminatòria contra els fetus amb discapacitat.

## Joventut

Heidi Crowter és filla de Liz i Steve Crowter. Poc després del seu naixement, els seus pares van descobrir que tenia la síndrome de Down. Crowter ha tingut leucèmia, pneumònia i insuficiència renal. Va ser operada del cor poc després de néixer. Crowter té dos germans grans i una germana petita. Als 16 anys, Crowter va ser víctima de trol i d'assetjament a Internet, en relació a la seva síndrome de Down.

## Carrera

Crowter treballa en una perruqueria a Coventry, gestionant els seus comptes de xarxes socials i treballant amb nens.
Crowter està involucrada en la campanya Don't Screen Us Out. Crowter i dues persones més van demandar el Departament de Salut i Assistència Social al·legant que la llei de l'avortament de 1967 era discriminatòria en permetre l'avortament de fetus amb síndrome de Down i altres diagnòstics fins al moment del naixement. El setembre de 2021, el cas va ser rebutjat pels jutges Rabinder Singh i Nathalie Lieven. Tanmateix, el març de 2022, Crowter va rebre permís per apel·lar el veredicte.
Crowter va ser nomenada una de les 100 dones de la BBC el desembre de 2022.

## Vida personal

Crowter és cristiana. Va conèixer el seu marit, James Carter, a través d'internet el 2017. Es van comprometre el 2018. El 2020, Crowter es va casar amb James Carter a l'església Hillfields de Coventry.

## Referències

* 1 2 3 4 «Down's syndrome campaigner Heidi Crowter on marriage and loving life» (en anglès). BBC News, 23-09-2021 [Consulta: 25 setembre 2021]."Down's syndrome campaigner Heidi Crowter on marriage and loving life". BBC News. 23 September 2021. Retrieved 25 September 2021.
* ↑ «Web trolls: Mum's horror over abuse of Down's Syndrome daughter» (en anglès). BBC News, 12-04-2012 [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ Hattenstone, Simon. «'My life is just as important as everybody else's': meet the disability leaders» (en anglès). The Guardian, 03-12-2018. [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ Topping, Alexandra. «Woman with Down's syndrome loses UK abortion law case» (en anglès). The Guardian, 23-09-2021. [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ Hui, Sylvia. «Woman with Down syndrome loses UK abortion law challenge» (en anglès). Associated Press, 23-09-2021. [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ Harrison, Sian. «Woman can take Down's syndrome abortion fight to Court of Appeal» (en anglès). www.standard.co.uk, 08-03-2022. [Consulta: 9 març 2022].
* ↑ «BBC 100 Women 2022: Who is on the list this year?» (en anglès britànic). BBC News. [Consulta: 10 desembre 2022].
* ↑ «Coventry Down's syndrome campaigner gets married as restrictions ease» (en anglès). BBC News, 06-07-2020 [Consulta: 25 setembre 2021].
# Priah Ferguson

Priah Nicole Ferguson (Atlanta, 1 d'octubre de 2006) és una actriu estatunidenca. És més coneguda pel seu paper d'Erica Sinclair a la sèrie Stranger Things de Netflix.

## Biografia

Priah va néixer l'1 d'octubre de 2006 a Atlanta, Geòrgia, filla de John i Adjua Ferguson, director de disseny i dissenyadora gràfic, respectivament. Té una germana petita anomenada Jayda.
Priah Ferguson es va motivar per començar a actuar després de veure les pel·lícules Crooklyn i Daddy's Little Girls. Va començar a actuar el 2015 actuant en i pel·lícules independents de producció local.
El 2016, va fer el seu debut televisiu al programa de FX Networks Atlanta i al drama de la Guerra Civil dels Estats Units Mercy Street. El 2017, Ferguson va participar en la sèrie de televisió de ciència-ficció de Netflix Stranger Things en el paper recurrent d'Erica Sinclair, la germana petita de Lucas Sinclair, interpretat per Caleb McLaughlin. En les temporades 3 i 4 va passar a tindre un paper principal.

## Referències

* ↑ «Priah Ferguson: 10 facts about Stranger Things' Erica you need to know» (en anglès). Popbuzz.
* ↑ «Erica Sinclair From "Stranger Things" Inspired Your New Favorite Meme» (en anglès).
* ↑ DeCamp, Mandie. «Stranger Things' Priah Ferguson Doesn't Know What a VHS Tape is and Its Hilarious - Watch» (en anglès), 25-07-2019.
* ↑ Ho, Rodney. «Priah Ferguson on 'Stranger Things 2': 'Super fun being that annoying'» (en anglès).
* ↑ «Spotlight on Mom -- Adjua Ferguson» (en anglès).
* ↑ «Fayette girl named United Way spokeskid» (en anglès), 26-08-2015.
* ↑ Bradley, Laura. «Stranger Things 3's Real Hero Is Erica, a Pint-Size, Ice-Cream-Loving Nerd Shamer» (en anglès).
* ↑ «Stranger Things Announces New Cast Members for Season 3» (en anglès).
* ↑ Santilli, Morgana. «The Untold Truth of Priah Ferguson» (en anglès), 15-08-2019.
* ↑ Sciullo, Maria. «'Stranger Things' brings new opportunity for actress Priah Ferguson» (en anglès).
* ↑ «Fashion Designer Turned Film Producer KL Allen and 3 Way Studios Present» (en anglès).
* ↑ Chaney, Jen. «Stranger Things 3's Priah Ferguson on Erica's Expanded Role and Salty Language» (en anglès), 11-07-2019.
* ↑ Andreeva, Nellie. «'Stranger Things': Priah Ferguson Promoted, Maya Hawke Added As New Regular In Season 3 Of Netflix Series» (en anglès), 02-03-2018.
* ↑ Reed, Anika. «'Stranger Things' breakout star Priah Ferguson on Season 3 and her 'cool stunts'» (en anglès).
# Air Ambulance Show

L'Air Ambulance Show és un fira aeronàutica que té lloc a la República Txeca. Està dirigida al públic general i a professionals, i s'hi mostren sistemes d'emergència integrats en aeronaus de tota classe: avions, helicòpters, caces, etc. Es porta a terme anualment en maig en la localitat de Hradec Králové.

## Enllaços externs

* Air Ambulance Show - Lloc web oficial
# La llegenda del purgatori de Sant Patrici

L'Espurgatoire Seint Patriz o La llegenda del purgatori de Sant Patrici és un poema del segle xii de Marie de France. És una traducció al francès antic d’un text llatí Tractatus de Purgatorio Sancti Patricii del monjo Enric de Saltrey. Tanmateix, la versió de Marie s'amplifica del llatí original.

## Resum de la trama

En aquesta obra, un cavaller irlandès anomenat Owein viatja al purgatori de Sant Patrici per expiar els seus pecats. Després de baixar al purgatori, és visitat per diversos dimonis que li mostren escenes de tortura per intentar que renunciï a la seva religió. Cada vegada, és capaç de dissipar l'escena dient el nom de Jesucrist. Després de passar tota una nit al Purgatori, torna a l'església on va començar el seu viatge, purificat dels seus pecats.

## Influència

El purgatori de Sant Patrici, una balada de Robert Southey, es basa directament en la llegenda.

## Referències

* ↑ Jenkins, Thomas Atkinson. L'Espurgatoire Seint Patriz of Marie de France. Philadelphia: Alfred J. Ferris, 1894.

## Bibliografia

* Morrison, Susan Signe. " El purgatori de Saint Patrick de Marie de France com a díptic dinàmic". Le Cygne: Journal of the International Marie de France Society, 3rd Series, 6 (2019): 49-65.

## Enllaços externs

* L'Espurgatoire Seint Patriz a Google Books, text en francès antic.
# La màscara de cera

La Màscara de cera (títol original: M. D. de C. - Maschera di cera) és una pel·lícula de terror franco-italiana, dirigida per Sergio Stivaletti, estrenada el 1997. Ha estat doblada al català.

## Argument

París, any 1900. Una parella és brutalment assassinada per un home emmascarat, que extreu els cors de tots dos cossos. L'únic testimoni, la filla de la parella. Anys més tard, la jove ingressa com a empleada en un museu de cera de Roma que recrea escenes de crims. El 1912, estranys esdeveniments hi tenen lloc. Després que un jove es trobat mort, totes les persones que van a observar massa a prop les estàtues de cera ultra-realistes, comencen a desaparèixer sense mai deixar traça.

## Repartiment

* Daniele Auber
* Gianni Franco: l'inspector Palazzi
* Robert Hossein: Boris Volkoff
* Gabriella Giorgetti: la tia de Sonia
* Romina Mondello: Sonia Lafont
* Riccardo Serventi Longhi: Andrea
* Umberto Balli: Alex

## Altres pel·lícules

* El 1924, El Gabinet de figures de cera de Leo Birinsky i Paul Leni,
* El 1933, Màscares de cera de Michael Curtiz.
* El 1953, Els crims del museu de cera, remake de la pel·lícula de 1933 feta en relleu estereoscòpic per André De Toth amb Vincent Price en el paper del professor.
* El 2005, La casa de cera de Jaume Collet-Serra (de la qual només el lloc on l'acció es desenvolupa és comú amb la pel·lícula original).

## Referències

* ↑ «La Màscara de cera». esadir.cat.
* ↑ «M. D. de C. - Maschera di cera». Allociné.
# Club Bàsquet l'Hospitalet

El Club Bàsquet l'Hospitalet és un club de basquetbol de la ciutat de l'Hospitalet de Llobregat que juga a la lliga LEB Plata.
Des de l'any 1980 organitza anualment el Torneig de l'Hospitalet, un torneig internacional que aplega els millors jugadors europeus de la categoria.

## Història

Les arrels del club les trobem en el CE Júniors que va néixer l'any 1929 i després d'alguns amistosos, l'any 1930 s'afilia a la Federació Catalana amb el nom Unió Sportiva Hospitalet. El 1931 trombem el club Unió Republicana d'Hospitalet, i el 1932 neix el club Atlètic Bàsquet Júniors. Cal notar que els jugadors d'aquests quatre clubs foren bàsicament els mateixos. El 1935 debutà a la màxima categoria del Campionat de Catalunya. Després de ser obligat a canviar el seu nom pel de Club Bàsquet l'Hospitalet en acabar la Guerra Civil espanyola, perquè els noms estrangers no eren permesos, l'any 1940 guanyà la Copa d'Espanya i el Campionat de Catalunya, i l'any següent va guanyar novament el Campionat de Catalunya i el subcampionat de Copa d'Espanya.
La temporada 1973-1974 guanya la Segona Divisió i ascendeix a la màxima categoria del bàsquet nacional, en la qual es mantingué fins a l'any 1978. Torna a la màxima categoria del bàsquet nacional el 1980, però perd la categoria en acabar la temporada. El 1983 torna a aconseguir l'ascens i fou un dels clubs participants en la primera edició de la Lliga ACB, on hi participà tan sols una temporada amb el patrocini d'Ato.
L'any 1984 va absorbir l'equip femení del Betània-Patmos que jugava a primera divisió.

## Jugadors destacats

* Manolo Flores
* Marcel·lí Maneja
* Xavi Fernàndez

## Palmarès

* Campionat de Catalunya de Bàsquet:
** 1940, 1941
* Lliga Catalana EBA:
** 1982, 1990, 2015
* Copa d'Espanya de bàsquet:
** 1940
* Lliga EBA:
** 2004, 2016
* Lliga LEB 2:
** 2005
* Copa Hernán:
** 1946
* Trofeu Vicente Bosch:
** 1941, 1942

## Referències

* ↑ «CIRSA HOSPITALET: UNA APUESTA POR EL ASCENSO». Mundo Deportivo, 30-01-1989. [Consulta: 20 octubre 2012].
* ↑ «CIRSA HOSPITALET: UNA APUESTA POR EL ASCENSO (2)». Mundo Deportivo, 18-12-1988. [Consulta: 20 octubre 2012].
* 1 2 3 4 «Història». Club Bàsquet l'Hospitalet. [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ «Intervenció d'Enric Gil i Meseguer.». Fundació del Bàsquet Català, 2004. [Consulta: 20 juny 2022].
* ↑ Enric Gil i Meseguer. Que lluny ens ha portat! : 75 anys del Club Bàsquet L'Hospitalet. Centre d'Estudis de l'Hospitalet, 2004. ISBN 8492220643.
* ↑ Espin, Manuel «Vuelve un histórico del basket». El Mundo Deportivo, 31-05-1974 [Consulta: 26 octubre 2024].
* ↑ Cristóbal, Gonzalo «Hospitalet, de nuevo en primera». El Mundo Deportivo, 07-05-1980 [Consulta: 29 desembre 2024].
* ↑ Fernández, José Manuel «84-79: Hospitalet desciende». El Mundo Deportivo, 06-04-1981 [Consulta: 12 gener 2025].
* ↑ «Ato, «sponsor» del Hospitalet». El Mundo Deportivo, 03-09-1983 [Consulta: 8 febrer 2025].
* ↑ «Gavaldà, entrenador del Hospitalet». El Mundo Deportivo, 11-08-1984 [Consulta: 26 febrer 2025].
* ↑ «Històric Lliga EBA Federació Espanyola de Bàsquet», 04-02-2021. [Consulta: 4 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Web oficial Club Bàsquet l'Hospitalet
# Unitat de control de càmera

La unitat de control de càmera (en anglès camera control unit, CCU) és la part d'un circuit tancat de televisió de múltiples càmeres professionals. Està instal·lada a la sala de control i producció, i permet controlar tots els senyals de vídeo captats per les diferents càmeres situades en el plató de televisió o a l'exterior d'una unitat mòbil.

## Motius d'ús

* Cada càmera dona valors diferents, als senyals de vídeo captats, encara que siguin del mateix model. Per obtenir una correcta realització de tots ells, es corregeixen tots els senyals un per un.
* Facilita el treball de l'operador de càmera, alliberant-lo de la càrrega de control, d'aquesta manera es pot centrar en la composició, l'enquadrament i l'enfocament de l'escena.

## Dispositius controlats

Aquest equip permet operar de manera telecomandament, diferents dispositius de la càmera, depenent del tipus d'aquesta (analògic o digital) i del model de la CCU. En qualsevol d'aquests casos es poden manipular els dispositius típics que trobem en totes les càmeres professionals:
* Control de selecció de l'iris (manual o automàtic)
* Control manual de l'obertura del diafragma
* Control de filtres temperatura de color
* Control del màster pedestal.
* Control del pedestal de R,G,B independent.
* Control del guany de R,G,B independent.
* Control de la guany electrònic: 0 dB, 9 dB, 18 dB.
* Generador de barres de color.
* Control del balanç de blancs i balanç de negres.
* Emmagatzematge i recuperació de memòries i settings.

## Panell de connexions (general)

* Video out (compost)
* Video out (RGB)
* Microphone (out)
* Return video in (compost)
* Return video in (black burst)
* Intercom

## Vegeu també

* Televisió mòbil

## Enllaços externs

* CCU, explicació del funcionament de la CCU. (anglès)
# Airbus A321

L'Airbus A321 és un avió civil de passatgers d'Airbus, el consorci europeu de fabricació d'aeronaus. És una versió allargada de l'Airbus A320, amb canvis mínims. La superfície alar s'ha allargat lleugerament i el tren d'aterratge s'ha reforçat. És propulsat per motors CFM56 o V2500.
Les ales incorporen flaps de doble ranura i canvis menors del caire de sortida que porten la superfície alar de 124 m² a 128 m². Algunes companyies han elegit aquest avió en comptes del Boeing 757, ja que té la mateixa capacitat i comparteix característiques amb els altres avions de la família: els A318, A319 i A320. Això inclou un sistema avançat de control per senyals elèctrics, la qual cosa permet que els pilots d'un tipus d'avió puguin pilotar els altres amb només un parell d'hores d'entrenament per a l'adaptació.
L'abast de 185 a 234 passatgers en la configuració típica de dues classes és de 4.300 km per a la versió 100, mentre que en la 200, a causa de la seva major capacitat de combustible, aquesta xifra augmenta fins als 5.500 km.

## Referències

* 1 2 Norris i Wagner, 1999, p. 38, 41-44, 50-55 i 87-88.
* ↑ Laming, T.; Hewson, R. Airbus A320 (en anglès). Zenith Imprint, 2000. ISBN 978-0-7603-0902-5.
* ↑ Moxon, J. «A321: Taking on the 757» (en anglès). Flight International, 17-03-1993. Arxivat de l'original el 24 març 2017. [Consulta: 23 març 2017].
* ↑ «A321neo» (en anglès). [Consulta: 28 gener 2021].

## Bibliografia

* Norris, G.; Wagner, M. Airbus (en anglès). St. Paul (Minnesota): MBI Publishing, 1999. ISBN 978-0-7603-0677-2.