# Unitats de longitud històriques

Aquest article aborda les unitats de longitud històriques. Les unitats de longitud següents ja no s'utilitzen o es fan servir molt poc, ja que s'han substituït pel Sistema Internacional d'Unitats

## Sistema tradicional japonès

* Bu
* Sun
* Shaku (syaku)
* ken
* Cho (TYO)
* Ri
| | Ri | Cho | Ken | Shaku | Sun | Bu | Metre |
| Ri | 1 | 36 | 2160 | 12.960 | 129.600 | 1.296.000 | 3927,273 |
| Chō | | 1 | 60 | 360 | 3600 | 36.000 | 109,091 |
| Ken | | | 1 | 6 | 60 | 600 | 1,818 |
| Shaku | | | | 1 | 10 | 100 | 0,303 |
| Sun | | | | | 1 | 10 | 0,030 |
| Bu | | | | | | 1 | 0,003 |

## Sistema del Regne de Nàpols

Les unitats de longitud del Regne de Nàpols van ser formalitzades en 1480 per un decret del rei Ferrante:
* milla = 1/60 del grau de latitud
* catena = 1/100 de la milla
* passo = 1/1000 de la milla
* pam = 1/7 del passo
Aquest sistema es va mantenir en vigor fins al segle XIX. A l'Officina di Pesi i Missoure de Nàpols es conservava un patró del pam tradicional que mesurava 263,77 mil·límetres, valor molt proper al determinat pels astrònoms de l'època, que era de 264,55 mm.

## Sistema tradicional maia

Longitud:
* paatan = 1/20 de k'an (aprox.).
* sab = 1/10 k'an = 2 paatans (aprox.).
* k'an (mecate) = 20 metres (aprox.).
* nak = 20 "k'aanes" o "mecates" = 400 metres (aprox.).
* lab = 20 "nakes" = 400 k'anes = 8000 metres (aprox.).
Superfície:
* k'an (mecate) = 20 metres x 20 metres = 400 metres quadrats (aprox.).

## Altres unitats

* Milla romana
* Peu (unitat mètrica): el peu romà mesurava 29,5 cm, el peu castellà mesurava 27,86 cm de mitjana.
* Estadi: Mesura de longitud de Grècia, Egipte, Macedònia i Roma, equivalent a 174 metres, amb variants d'entre 134 i 172 metres. Eratòstenes la va usar per calcular la circumferència de la Terra amb un error de 400 km (1%).
* Cana, de Catalunya, equivalia a 1,555 m.
* Pam de Barcelona: 19,43 cm
* Colze: la mesura del colze varia, segons l'origen, entre 41,8 cm (colze comú) i 83,87 cm (colze major).
* Alna: Mesura catalana equivalent a 4 pams.
* Vara La vara castellana, o de Burgos, mesurava 0,8359 m, i estava dividida en dos colzes, tres peus o quatre pams.
* Llegua: la mesura de la llegua varia, segons l'origen, entre 4 km i 5 km.
* Estadal superficial. Usada a Catalunya i Castella. Correspon a 16 vares quadrades (11,117 m²).
* Toesa: una antiga mesura de longitud francesa que equivalia a 1,946 m.
* Quarta: 20,89 cm, similar al pam d'Astúries.
* Versta (de Rússia): 1066,8 m.
* Ana: és una unitat de longitud, que es va usar antigament a Aragó, València i Catalunya, d'aproximadament un metre, més o menys llarga segons regions. Dos anes són una aba.
* Empan: mesura de longitud babilònica, igual a 0,27 metres.

## Referències

* 1 2 «Cartography in the Kingdom of Naples during the Early Modern Period». A: Cartography in the European Renaissance. University of Chicago Press, p. 940-974.
* 1 2 3 Dirección General del Instituto Geográfico y Catastral, Equivalencias de Pesas y Medidas. Madrid, 1886
* ↑ Bourdon, P.L.M.: Elementos de Aritmética, Librería de los señores viuda e hijos de Calleja, 1843.
* ↑ Reial Acadèmia de la Història: http ://books.google.cat/books? id = dYqIS6jKmwMC & pg = PA49 Antiguitats segles XVI-XX pàgs. 49-51.
* ↑ Diccionari de la Reial Acadèmia http://buscon.rae.es/draeI/SrvltConsulta?TIPO_BUS=3&LEMA=toesa
* ↑ Diccionari de la Reial Acadèmia http://buscon.rae.es/draeI/SrvltConsulta? TIPO_BUS = 3 & LEMA = ana