# Alfabet armeni

L'alfabet armeni és un alfabet utilitzat per escriure en armeni des de l'any 405 o 406, quan el creà el monjo Mesrop Maixtotx. Des del segle xix, l'armeni clàssic va ser la llengua literària. Des de llavors, l'alfabet armeni és usat per a escriure els dos dialectes moderns en tots els camps (o sigui, no només literàriament): l'armeni oriental i l'armeni occidental.
La paraula armènia per dir "alfabet" és այբուբեն (aibuben), a partir del nom de les dues primeres lletres d'aquest alfabet.
L'alfabet originalment tenia 36 lletres amb formes majúscules i minúscules. Durant l'edat mitjana se'n van afegir dues més fins a les 38, i amb el començament de l'època soviètica es va fer una reforma ortogràfica que va convertir dos dígrafs en lletres de l'alfabet i va eliminar-ne una d'obsoleta, arribant a les 39. Les lletres de l'alfabet armeni s'escriuren horitzontalment, d'esquerra a dreta.

## L'alfabet

| Lletra | Nom | Nom | Nom | Nom | Nom | Valor fonètic | Valor fonètic | Valor fonètic | Transliteració | Valor numèric |
| Lletra | Ortografia tradicional | Ortografia reformada | Pronunciació | Pronunciació | Pronunciació | Armeni clàssic | Armeni oriental | Armeni occidental | Armeni clàssic (ISO 9985) | Valor numèric |
| Lletra | Ortografia tradicional | Ortografia reformada | Armeni clàssic | Armeni oriental | Armeni occidental | Armeni clàssic | Armeni oriental | Armeni occidental | Armeni clàssic (ISO 9985) | Valor numèric |
| Ա ա | այբ | այբ | [aɪb] | [aɪb] | [aɪpʰ] | [ɑ] | [ɑ] | [ɑ] | a | 1 |
| Բ բ | բեն | բեն | [bɛn] | [bɛn] | [pʰɛn] | [b] | [b] | [pʰ] | b | 2 |
| Գ գ | գիմ | գիմ | [gim] | [gim] | [kʰim] | [g] | [g] | [kʰ] | g | 3 |
| Դ դ | դա | դա | [dɑ] | [dɑ] | [tʰɑ] | [d] | [d] | [tʰ] | d | 4 |
| Ե ե | եչ | եչ | [jɛtʃʰ] | [jɛtʃʰ] | [jɛtʃʰ] | [ɛ], en posició inicial [jɛ] | [ɛ], en posició inicial [jɛ] | [ɛ], en posició inicial [jɛ] | e | 5 |
| Զ զ | զա | զա | [zɑ] | [zɑ] | [zɑ] | [z] | [z] | [z] | z | 6 |
| Է է | է | է | [ɛː] | [ɛ] | [ɛ] | [ɛː] | [ɛ] | [ɛ] | ē | 7 |
| Ը ը | ըթ | ըթ | [ətʰ] | [ətʰ] | [ətʰ] | [ə] | [ə] | [ə] | ë | 8 |
| Թ թ | թո | թո | [tʰo] | [tʰo] | [tʰo] | [tʰ] | [tʰ] | [tʰ] | t‘ | 9 |
| Ժ ժ | ժէ | ժե | [ʒɛː] | [ʒɛ] | [ʒɛ] | [ʒ] | [ʒ] | [ʒ] | ž | 10 |
| Ի ի | ինի | ինի | [ini] | [ini] | [ini] | [i] | [i] | [i] | i | 20 |
| Լ լ | լիւն | լյուն | [lʏn] | [ljun] | [lʏn] | [l] | [l] | [l] | l | 30 |
| Խ խ | խէ | խե | [χɛː] | [χɛ] | [χɛ] | [χ] | [χ] | [χ] | x | 40 |
| Ծ ծ | ծա | ծա | [tsɑ] | [tsʼɑ] | [dzɑ] | [ts] | [tsʼ] | [dz] | ç | 50 |
| Կ կ | կեն | կեն | [kɛn] | [kʼɛn] | [gɛn] | [k] | [kʼ] | [g] | k | 60 |
| Հ հ | հո | հո | [ho] | [ho] | [ho] | [h] | [h] | [h] | h | 70 |
| Ձ ձ | ձա | ձա | [dzɑ] | [dzɑ] | [tsʰɑ] | [dz] | [dz] | [tsʰ] | j | 80 |
| Ղ ղ | ղատ | ղատ | [ɫɑt] | [ʁɑtʼ] | [ʁɑd] | [l], o [ɫ] | [ʁ] | [ʁ] | ġ | 90 |
| Ճ ճ | ճէ | ճե | [tʃɛː] | [tʃʼɛ] | [ʤɛ] | [tʃ] | [tʃʼ] | [ʤ] | č̣ | 100 |
| Մ մ | մեն | մեն | [mɛn] | [mɛn] | [mɛn] | [m] | [m] | [m] | m | 200 |
| Յ յ | յի | հի | [ji] | [hi] | [hi] | [j] | [j], [h] | [j], [h] | y | 300 |
| Ն ն | նու | նու | [nu] | [nu] | [nu] | [n] | [n] | [n] | n | 400 |
| Շ շ | շա | շա | [ʃɑ] | [ʃɑ] | [ʃɑ] | [ʃ] | [ʃ] | [ʃ] | š | 500 |
| Ո ո | ո | ո | [o] | [vo] | [vo] | [o], en posició inicial [vo] | [o], en posició inicial [vo] | [o], en posició inicial [vo] | o | 600 |
| Չ չ | չա | չա | [tʃʰɑ] | [tʃʰɑ] | [tʃʰɑ] | [tʃʰ] | [tʃʰ] | [tʃʰ] | č | 700 |
| Պ պ | պէ | պե | [pɛː] | [pʼɛ] | [bɛ] | [p] | [pʼ] | [b] | p | 800 |
| Ջ ջ | ջէ | ջե | [ʤɛː] | [ʤɛ] | [tʃʰɛ] | [ʤ] | [ʤ] | [tʃʰ] | ǰ | 900 |
| Ռ ռ | ռա | ռա | [rɑ] | [ɾɑ] | [ɾɑ] | [r] | [ɾ] | [ɾ] | ṙ | 1000 |
| Ս ս | սէ | սե | [sɛː] | [sɛ] | [sɛ] | [s] | [s] | [s] | s | 2000 |
| Վ վ | վեւ | վեվ | [vɛv] | [vɛv] | [vɛv] | [v] | [v] | [v] | v | 3000 |
| Տ տ | տիւն | տյուն | [tʏn] | [tjun] | [dʏn] | [t] | [tʼ] | [d] | t | 4000 |
| Ր ր | րէ | րե | [ɹɛː] | [ɾɛ] | [ɾɛ] | [ɹ] | [ɾ] | [ɾ] | r | 5000 |
| Ց ց | ցո | ցո | [tsʰo] | [tsʰo] | [tsʰo] | [tsʰ] | [tsʰ] | [tsʰ] | c‘ | 6000 |
| Ւ ւ | հիւն | - | [hʏn] | [hʏn] | [hʏn] | [w] | [v] | [v] | w | 7000 |
| Փ փ | փիւր | փյուր | [pʰʏɹ] | [pʰjuɾ] | [pʰʏɾ] | [pʰ] | [pʰ] | [pʰ] | p‘ | 8000 |
| Ք ք | քէ | քե | [kʰɛː] | [kʰɛ] | [kʰɛ] | [kʰ] | [kʰ] | [kʰ] | k‘ | 9000 |
| Lletres afegides al segle xiii |||||||||||
| Օ օ | օ | օ | [o] | [o] | [o] | [o] | [o] | [o] | ò | - |
| Ֆ ֆ | ֆէ | ֆե | [fɛː] | [fɛ] | [fɛ] | [f] | [f] | [f] | f | - |
| Dígrafs convertits en lletres per l'ortografia reformada |||||||||||
| ու | - | ու | - | [u] | [u] | - | [u] | [u] | u | - |
| և | - | և | - | [jɛv] | [jɛv] | - | [ɛv], en posició inicial [jɛv] | [ɛv], en posició inicial [jɛv] | ew | - |
| Lletra | Ortografia tradicional | Ortografia reformada | Armeni clàssic | Armeni oriental | Armeni occidental | Armeni clàssic | Armeni oriental | Armeni occidental | Armeni clàssic (ISO 9985) | Valor numèric |
| Valor numèric |||
| Lletra | Nom | Nom | Nom | Nom | Nom | Valor fonètic | Valor fonètic | Valor fonètic | Transliteració | Valor numèric |

### Notes

* ↑ Excepte en les conjugacions de present del verb ésser. Per exemple: «sóc» եմ [em].
* ↑ Només té el so [h] en ortografia tradicional a principi de paraula o lexema.
* ↑ Excepte als mots «qui» ով [ov] i «aquells» ովքեր [ovkʰer]
* ↑ En alguns dialectes es pronuncia [ɹ] a la manera clàssica.
* ↑ A l'ortografia reformada, la lletra ւ no existeix sinó que és un component de ու.
* ↑ Excepte als dígrafs ու [u] i իւ [ju].
* ↑ Com que և és una lligadura, en majúscules s'escriu separadament Եւ (ortografia clàssica) o Եվ (reformada).

## Puntuació

Els signes de puntuació per a l'alfabet armeni són els següents:
* [ « » ] Les cometes utilitzades són les baixes. Les cometes altes (") no s'utilitzen mai perquè es poden confondre amb altres signes.
* [ , ] La coma funciona igual que en català.
* [ ՝ ] Per a pauses més llargues que la coma (l'equivalent al punt i coma català) s'empra aquest apòstrof revers.
* [ ․ ] El punt s'utilitza en els casos en què el català empra els dos punts, és a dir, per a introduir una llista o per a introduir una frase que depèn de l'anterior.
* [ ։ ] Els dos punts s'utilitzen per a indicar el final d'oració, és a dir, igual que el punt en català.
* [ ֊ ] Aquest és el signe corresponent al guionet en l'alfabet armeni. Actualment és habitual usar el caràcter llatí (-) amb un aspecte molt semblant.
* [ ՟ ] El signe d'abreviació damunt d'unes lletres indica que estan abreujant una paraula. Actualment ja no s'usa.
* [ ՚ ] Aquest apòstrof s'empra en armeni occidental per a indicar l'elisió d'una vocal, habitualment [ə].
Els signes següents se situen damunt d'una vocal o lleugerament a la seva dreta per a indicar la seva entonació:
* [ ՛ ] Aquest accent indica que una vocal és tònica i marca èmfasi a una paraula.
* [ ՜ ] Aquesta titlla ascendent indica entonació exclamativa, i per tant, s'empra com el signe d'admiració en català però col·locat a la vocal tònica d'una paraula, en comptes del final d'una frase.
* [ ՞ ] Aquest signe indica entonació interrogativa, i per tant, s'empra com l'interrogant en català però col·locat a la vocal tònica d'una paraula en comptes del final d'una frase.

## Vegeu també

* Calendari armeni
* Numeració armènia
* Ortografia armènia clàssica
* Ortografia armènia reformada
* Transliteració de l'armeni

## Enllaços externs

* Escriptura i pronúncia de les lletres armènies Arxivat 2021-01-05 a Wayback Machine.
* Conversor automàtic entre les ortografies clàssiques i reformades