OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Autoritat Financera Andorrana

L'Autoritat Financera Andorrana (AFA), coneguda com a Institut Nacional Andorrà de Finances (INAF) entre 1989 i 2018, és la institució del Principat d'Andorra encarregada de supervisar i regular el sistema financer d'Andorra. Va ser creat l'any 1989 com a òrgan supervisor i el 2004 se'l va dotar de més autonomia amb l'aprovació de la Llei 14/2003.
En cas d'un acord monetari entre el Govern d'Andorra i la Unió Europea l'AFA s'hauria de convertir en el banc central d'Andorra.

## Estructura

La llei 14/2003 estableix quina és l'estructura de govern, com s'escull, els terminis màxims dels mandats i la remuneració dels diferents càrrecs.

### Consell d'Administració

El Consell d'Administració de l'AFA està compost per un president, entre tres i cinc consellers i el director general, amb dret a veu, però sense vot.

### Direcció General

La Direcció General està formada per un Director General, nomenat pel Govern, i per un Subdirector General, nomenat pel Consell d'Administració. Les diferents persones que han ostentat aquests càrrecs són:
| Període | Direcció general | Subdirecció General | Observacions |
| 2021 - Actualment | David Cerqueda Solé | Maripau Naranjo Llanos | |
| setembre 2020 - desembre 2020 | Maripau Naranjo Llanos | | Assumeix el càrrec de Directora general interina fins a trobar la persona que substituiria Ramón López. |
| 2017 - setembre 2020 | Ramón López | Maripau Naranjo Llanos | Fortament criticat per la falta de connexió amb el sector i pel seu salari, pacta rescindir el contracte abans d'acabar el seu mandat. |
| 2012 - 2017 | Maria Cosan | | |

## Referències

* ↑ «Inici». Institut Nacional Andorrà de Finances. Arxivat de l'original el 24 de juliol 2010. [Consulta: 16 desembre 2010].
* ↑ «El sistema financer». Ministeri de Finances d'Andorra. Arxivat de l'original el 31 de juliol 2010. [Consulta: 16 desembre 2010].
* ↑ «El Govern reprèn la negociació d'un acord monetari amb la UE». Diari d'Andorra, 04-05-2010. Arxivat de l'original el 4 de març 2016. [Consulta: 16 desembre 2010].
* ↑ Llei 14/2003, del 23 d’octubre, de l’Institut Nacional Andorrà de Finances.
* ↑ Economia, A. N. A. «A l’ull de l’huracà la feina del director de l’AFA», 06-05-2020. [Consulta: 1r octubre 2022].
* ↑ «Finances fa saltar Ramon López de la direcció de l’AFA». [Consulta: 30 setembre 2022].

## Enllaços externs

* Autoritat Financera Andorrana
# Daniela Cajías

Daniela Cajías (La Paz, setembre 1981) és una directora de fotografia boliviana. El 2021 es va convertir en la primera dona en els 35 anys d'història dels Premis Goya a guanyar el premi a millor direcció de fotografia, pel seu treball en la pel·lícula "Las niñas" de Pilar Palomero. El 2021, va rebre el premi a millor fotografia per ‘Las niñas’ als Premis Gaudí.
Nascuda a La Paz, els seus pares, María Eugenia Muñoz i Francisco Cajías, treballaven en el mon audiovisual. El seu pare era un apassionat de la fotografia i tenia un taller de revelat a casa. Després de fer estudis de fotografia a Buenos Aires, Argentina, es va traslladar a l'Escola Internacional de Cinema i Televisió de San Antonio de los Baños, Cuba, on, el 2018, es va graduar en l'especialitat de Direcció de Fotografia.
Desde 2015 resideix a Espanya, sent “Las niñas” la seva primera producció. Ha treballat en produccions brasilenyes com “As duas Irenes” (2017), que va rebre el premi a la millor fotografia al Festival Internacional de Guadalajara, Mèxic; mexicanes com “Después de ti”; i colombianes com “La eterna noche de las doce lunas” (2013), que va guanyar el premi a la millor fotografia al Festival Internacional de Cinema de Costa Rica. A Bolivia va treballar amb Martín Boulocq a “Los viejos”, amb Germán Monje a “Hospital Obrero” i com a ajudant de càmara d'Álex Catalán, director de fotografía a “También la lluvia”. El 2018, va ser seleccionada per representar Espanya en Berlinale Talents.

## Referències

* ↑ «Goya a Millor Fotografia per a la boliviana Daniela Cajías per «Las niñas»». El Periódico, 06-03-2021. [Consulta: 21 març 2021].
* ↑ «"La vampira de Barcelona" i "Las niñas" guanyen els principals premis Gaudí». 324cat, 21-03-2021. [Consulta: 21 març 2021].
* ↑ González Murguía, Sergio Félix. «Daniela Cajías: “Mi manera de iluminar viene de Cuba”» (en castellà). CubaDebate, 05-03-2021. [Consulta: 21 març 2021].
* 1 2 «Daniela Cajías hace historia al lograr el Goya a la mejor dirección de fotografía» (en castellà). La Vanguardia, 06-03-2021. [Consulta: 21 març 2021].
* ↑ Sorto, Marlon. «Una boliviana hace historia en los premios Goya de 2021» (en castellà). CNN, 07-03-2021. [Consulta: 21 març 2021].
* ↑ «Boliviana Daniela Cajías triunfa en los premios Goya; es la primera mujer en recibir galardón» (en castellà). Opinión (Bolivia), 06-03-2021. [Consulta: 21 març 2021].
# Gran dodecicosidodecàedre xato

En geometria, el gran dodecicosidodecàedre xato és un políedre uniforme no convex, indexat com a U$_{64}$. El seu diagrama de Coxeter és i té un símbol de Schaefli s{(5/3,5/2,3)}. Té la característica inusual que les seves 24 cares pentagràmiques ocorren en 12 parells coplanars.

## Vegeu també

* Llista de políedres uniformes

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W., «Great snub dodecicosidodecahedron» a MathWorld (en anglès).
# Escola Superior de les Forces Armades

L'Escola Superior de les Forces Armades (ESFAS), és el centre conjunt en el qual es formen els oficials dels Estats Majors de les tres branques de les Forces Armades d'Espanya (Exèrcit de Terra, Exèrcit de l'Aire i de l'Espai i Armada), de la Guàrdia Civil, l'Estat Major Conjunt i els destinats en organismes internacionals de seguretat i defensa amb participació espanyola. Aquesta escola està integrada en el Centre Superior d'Estudis de la Defensa Nacional (CESEDEN), que té la seu a la ciutat de Madrid. A l'ESFAS es duen a terme altres activitats docents com el Curs d'Habilitació per a l'Ascens a Oficial General, el de Formació Superior d'intel·ligència de les Forces Armades, es fa càrrec de la fase conjunta de la preparació per ascendir a comandant o capità de corbeta. Tots els anys rep alumnes de les escoles d'Estat Major de Alemanya, França, Itàlia i Regne Unit en virtut del programa d'intercanvi europeu Combined Joint European Exercise (CJEX) que s'uneixen als procedents altres països aliats (integrats o no en l'OTAN). També es realitzen i difonen recerques relacionades amb les matèries que afecten a les Forces Armades íntegrament o a les activitats conjuntes i combinades de la Defensa. La Prefectura de l'Escola Superior de les Forces Armades l'ostenta un oficial general que és assistit per un altre oficial general, coronel o capità de navili al capdavant de la Prefectura d'Estudis, i per una Secretaria d'Estudis.
Oberta en 1999, l'Escola Superior de les Forces Armades ha continuat l'activitat que havien desenvolupat fins llavors les escoles d'Estat Major de les diferents branques de les Forces Armades Espanyoles i el Centre Superior d'Estudis de la Defensa, inaugurat en 1964.

## Referències

* ↑ El general Sánchez Ortega, director de la Escuela Superior de las Fuerzas Armadas, infodefensa, 16 de juny de 2015
* ↑ Real Decreto 1249/1997, de 24 de julio, por el que se regula la organización del CESEDEN. Boletín Oficial del Estado. Consultat l'11 de desembre de 2016.
* ↑ El JEMAD inaugura el XIX Curso de Estado Mayor de las Fuerzas Armadas Arxivat 2018-05-27 a Wayback Machine., 12 de març de 2017

## Vegeu també

* Centre Superior d'Estudis de la Defensa Nacional
* Acadèmies militars d'Espanya
* Escola d'Estat Major

## Enllaços externs

* Escuela Superior de las Fuerzas Armadas - ESFAS. Ministeri de Defensa (Espanya). Consultat el 10 de desembre de 2016.
* Escuela Superior de las Fuerzas Armadas. Portal ASASVE Arxivat 2016-12-20 a Wayback Machine.. Consultat el 11 de desembre de 2016.
# Arxiu Històric del Comú d'Escaldes-Engordany

L'Arxiu Històric del Comú d'Escaldes-Engordany és un servei cultural amb funcions de biblioteca, hemeroteca i arxiu fotogràfic creat l'any 1982 pel comú d'Escaldes-Engordany, a Andorra. Té l'objectiu de conservar la documentació històrica i patrimonial d'aquesta parròquia d'ençà de 1711. La seva obra és especialment un conjunt de documents editats a Catalunya sobre les aigües termals, la Confraria de Paraires i de la seva administració i gestió parroquial. Des de l'any 1993 també disposa de tot l'arxiu relatiu a l'escriptora andorrana Isabel Sandy.

## Referències

* 1 2 Valls, Àlvar. Diccionari enciclopèdic d'Andorra. Andorra la Vella: Fundació Crèdit Andorrà, 2006, p. 58. ISBN 978-99920-1-629-9.
* ↑ Rodríguez, Carles Sánchez «El fons Isabelle Sandy de l'Arxiu Històric d'Escaldes-Engordany». Annals del Centre d'Estudis Comarcals del Ripollès, 9, 2016, pàg. 283–292. ISSN: 2339-9716.
* ↑ J.M., E. «L'Arxiu Històric d'Escaldes-Engordany presenta una mostra virtual sobre Isabel Sandy». Diari BonDia, 07-11-2011.
# Equació de Nernst-Planck

L'equació de Nernst-Planck és una equació de conservació de la massa utilitzada per descriure el moviment d'una espècie química carregada en un medi fluid. Estén la llei de difusió de Fick per al cas en què les partícules que es difonen també es mouen respecte al fluid per forces electroestàtiques. Porta el nom de Walther Nernst i Max Planck.

## Equació

L'equació de Nernst-Planck és una equació de continuïtat per a la concentració depenent del temps $c(t,{\bf {x}})$ d'una espècie química:
${\partial c \over {\partial t}}+\nabla \cdot {\bf {J}}=0$
on ${\bf {J}}$ és el flux. Se suposa que el flux total es compon de tres elements: difusió, advecció i electromigració. Això implica que la concentració es veu afectada per un gradient de concentració iònic $\nabla c$, velocitat de flux ${\bf {v}}$, i un camp elèctric ${\bf {E}}$:
${\bf {J}}=-\underbrace {D\nabla c} _{\text{Diffusion}}+\underbrace {c{\bf {v}}} _{\text{Advection}}+\underbrace {{Dze \over {k_{\text{B}}T}}c{\bf {E}}} _{\text{Electromigration}}$
on $D$ és la difusivitat de l'espècie química, $z$ és la valència de les espècies iòniques, $e$ és la càrrega elemental, $k_{\text{B}}$ és la constant de Boltzmann i $T$ és la temperatura absoluta. El camp elèctric es pot descompondre de la següent manera:
${\bf {E}}=-\nabla \phi -{\partial {\bf {A}} \over {\partial t}}$
on $\phi$ és el potencial elèctric i ${\bf {A}}$ és el potencial del vector magnètic. Per tant, l'equació de Nernst-Planck ve donada per:
${\frac {\partial c}{\partial t}}=\nabla \cdot \left[D\nabla c-c\mathbf {v} +{\frac {Dze}{k_{\text{B}}T}}c\left(\nabla \phi +{\partial {\bf {A}} \over {\partial t}}\right)\right]$

## Aplicacions

L'equació de Nernst-Planck s'aplica per descriure la cinètica d'intercanvi d'ions en sòls. També s'ha aplicat a l'electroquímica de membrana.

## Referències

* ↑ Kirby, B. J.. Micro- and Nanoscale Fluid Mechanics: Transport in Microfluidic Devices: Chapter 11: Species and Charge Transport (en anglès), 2010. Arxivat 2013-01-18 a Wayback Machine.
* ↑ Probstein, R. Physicochemical Hydrodynamics (en anglès), 1994.
* ↑ Sparks, D. L.. Kinetics of Soil Chemical Processes (en anglès). Academic Press, New York, 1988, p. 101ff.
* ↑ Brumleve, Timothy R.; Buck, Richard P. (en anglès) Journal of Electroanalytical Chemistry and Interfacial Electrochemistry, 90, 1, 01-06-1978, pàg. 1–31. DOI: 10.1016/S0022-0728(78)80137-5. ISSN: 0022-0728.
# Edifici de les Forces Hidroelèctriques del Segre

L'Edifici de les Forces Hidroelèctriques del Segre és una obra del municipi de Manresa (Bages) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici Industrial formant part de la trama urbana. Antiga fàbrica tèxtil. Conjunt d'edificis vestits en diferents èpoques. Destaca el cos d'accés entre mitgeres amb façana el carrer Llussà, de planta quadrada amb l'eix de simetria. A un costat hi ha la caixa d'escala. Façanes de totxo vist amb junta seca. Obertures en arc rodó, de totxo col·locat a plec de llibre. Impostes i trencaaigües també de totxo. Remat amb cornisa i baranes. Xemeneia de totxo.
# Alicia Tomás Jiménez

Alicia Tomás Jiménez (Barcelona, 17 d'octubre de 1940 – Barcelona, 31 de gener de 2021) va ser una actriu, cantant, vedet i torera catalana.
Va cursar estudis de música, dansa i ballet clàssic. La seva carrera va començar abans dels 18 anys als teatres del Paral·lel, on va convertir-se en una de les vedets més populars de sales com El Molino o el Teatre Arnau. Sense mai abandonar els escenaris, va actuar també en una vintena de pel·lícules, entre ells Bahía de Palma (1962), Carta a una mujer (1963), Objetivo Bi-ki-ni (1968), El señorito y las seductoras (1969) o La casa de las muertas vivientes (1972). A mitjans dels 60 també va gravar un disc en català per a la discogràfica Edigsa.
Aficionada a les curses de braus pel seu pare, va tenir una fugaç carrera –de dos anys de durada– com a torera a finals del franquisme, quan el règim va permetre les dones dedicar-s'hi. Va debutar a la localitat de Torreperogil, el 9 de setembre de 1974, un mes abans de rebre la seva primera cornada a Guadalajara. Va arribar a formar una agrupació femenina amb Rosarito de Colombia, La Algabeña, Mari Fortes, entre d'altres. Quan va sortir una foto d'ella nua a la revista Interviú va decidir abandonar el toreig i va tornar al món de l'espectacle, tant a teatre, cinema i televisió. Durant aquest període va participar en les sèries de televisió Doctor Caparrós o Tot un senyor. Els seus darrers treballs van ser de doblatge.
Casada des de 2010 amb la seva parella, Pilar Martín, va morir el 31 de gener de 2021 a causa d'una llarga malaltia coronària.

## Referències

* ↑ «Alicia Tomás Jímenez». En memoria - La Vanguardia, 02-02-2021.
* 1 2 3 4 5 6 «Mor l'actriu, vedet i torera Alicia Tomás». 3/24, 03-02-2021.
* 1 2 3 Luna, Joaquín «Muere Alicia Tomás, vedette, actriz y torera». La Vanguardia, 02-02-2021.
* 1 2 3 4 «Muere la catalana Alicia Tomás, vedette, actriz, torera e icono del 'destape'». 20 minutos, 03-02-2021.
# Arxiu Municipal d'Alacant

L'Arxiu Municipal d'Alacant és un arxiu que depèn institucionalment de l'Ajuntament d'Alacant. És l'encarregat de rebre, conservar i servir els documents relacionats amb la ciutat. L'arxiu té com a objectius difondre la història local a través de la consulta dels seus fons per investigadors i garantir la conservació adient dels expedients municipals.
L’arxiu es remunta a un estatut del rei Joan d'Aragó i de Castella, del 23 d'abril de 1459, quan l’escrivà de la Sala gestionava la documentació del Consell. El 1622 es va instal·lar a la Casa Capitular, però el bombardeig de 1691 va destruir part dels fons, salvant-se alguns documents enviats a Palma. El 1765, Vicente Segura va reorganitzar-lo segons criteris moderns. Fins al segle XX, l’arxiu va estar al Palau consistorial. El 1992 es va traslladar al Palau Maisonnave, rehabilitat per l’Ajuntament, on es va descobrir una necròpoli tardoromana que s'exhibeix sota un cristall a la sala de lectura.

## Fons
### Fons municipal

El fons històric propi de l'Arxiu Municipal es divideix actualment en les següents seccions:
* Pergamins.
* Mapes, plans, dibuixos i gravats.
* Cartells.
* Fogueres.
* Col·leccions fotogràfiques.

### Fons incorporat

A més del fons municipal l'Arxiu conserva un altre gran fons incorporat:
* Tractat de Jordi Joan i Santacília. És un examen marítim teòricopràctic de tractat de mecànica aplicada a la construcció, coneixement i maneig dels navilis i altres embarcacions.

## Referències

* 1 2 «Arxiu Municipal», 06-04-2020. Arxivat de l'original el 2018-07-06. [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ «Archivo Municipal de Alicante». [Consulta: 21 maig 2020].
* ↑ «Palaus Transparents - Generalitat Valenciana». [Consulta: 6 juny 2021].
* ↑ «Història de l'Arxiu Municipal d'Alacant». alicante.es.
* ↑ «Fons documentals de l'Arxiu Municipal», 02-05-2018. [Consulta: 18 maig 2020].
* ↑ «Jordi Joan i Santacília | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 maig 2020].
* ↑ Retratos de los españoles ilustres: con un epítome de sus vidas (en castellà). En la Imprenta Real, siendo su regente D. Lázaro Gacquer, 1791.

## Enllaços externs

* Arxiu Municipal d'Alacant - Lloc web oficial Arxivat 2021-01-19 a Wayback Machine.
* Pàgina web de l'Ajuntament d'Alacant
# Edifici del Banc Hispano Americano

L'Edifici del Banc Hispano Americano és una obra de Tortosa inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres de planta baixa, quatre pisos i àtic. La façana presenta parament amb aplacat de pedra; composició segons eix de simetria central els buits s'ordenen segons eixos verticals. L'eix central, dels tres primers pisos, es ocupat per amples finestrals, amb dos balcons laterals de la barana de dibuix. El quart pis presenta tres buits amb arc mig punt i la clau en relleu, sobresortint la balconada central en pedra i forja de dibuix amb dos balcons laterals més reduïts entre elements decoratius embeguts en el parament. Remat amb barana metàl·lica i quatre pinacles piramidals, que dona a la terrassa de l'àtic Són interessants els elements decoratius de la quarta planta i remat sobre quatre faixes verticals que travessem la façana, de caràcter noucentista. Sobre el parament de la planta baixa hi ha un gran escut buit de pedra.

## Història

Abans que fos ocupat pel Banc Americano, el local de la planta baixa fou ocupat pel Cine Niza, primera sala d'art i assaig de la província de Tarragona. L'edifici aixecat després de la Guerra Civil fou de la família Grego.

## Referències

* 1 2
# Autosuggestió

L'autosuggestió és la inducció a creure alguna cosa o estar en una determinada situació mental mitjançant la repetició de frases o conductes que es fixen a l'inconscient fins a arribar a esdevenir pautes internes, per exemple quan un individu es repeteix a si mateix frases d'ànim per tal d'assolir motivació cara una feina. Pot estar induïda des de fora, com amb l'efecte placebo.
És una tècnica important per crear autoconcepte favorable i per superar dificultats, ja que augmenta els recursos psicològics motivacionals i d'aprenentatge.

## Referències

* ↑ «autosuggestion | Origin and meaning of autosuggestion by Online Etymology Dictionary» (en anglès). [Consulta: 8 setembre 2021].
* ↑ «Autosuggestion | Encyclopedia.com». [Consulta: 8 setembre 2021].
# Equip All-Rookie de l'NBA

L'equip All-Rookie de l'NBA és un premi anual de l'NBA que es dona als millors jugadors rookies (que disputen el seu primer any) de cada temporada. Existeix des de la temporada 1962-63. Els entrenadors principals són qui duen a terme la votació; no se'ls permet escollir jugadors del seu propi equip.

## Referències

* ↑ «Durant, Horford Headline T-Mobile All-Rookie Team» (en anglès). NBA.com. Turner Sports Interactive, Inc, 14-05-2008. [Consulta: 13 agost 2008].
# Antarsya

El Front de l'Esquerra Anticapitalista Grega (Antarsya) (en grec: Αντικαπιταλιστική Αριστερή Συνεργασία για την Ανατροπή, ΑΝΤ.ΑΡ.ΣΥ.Α.) és una coalició d'organitzacions polítiques d'extrema esquerra a Grècia. La paraula grega ανταρσία antarsia (que es pronuncia igual que el retroacrònim Antarsya) significa «motí».
La força d'Antarsya radica en assemblees locals de militants a nivell de barri o de ciutat amb un comitè de coordinació central a Atenes. També es realitzen periòdicament assemblees nacionals d'Antarsya.

## Història

Antarsya va ser fundada el 22 de març de 2009 a Atenes per 10 organitzacions i militants independents implicats en el Front d'Esquerra Radical (MERA) i l'Esquerra Unida Anticapitalista (ENANTIA), amb l'excepció del Partit Revolucionari dels Treballadors (ΕΕΚ). Aquestes organitzacions provenen de diferents corrents d'esquerra que van des d'exmembres del Partit Comunista de Grècia (KKE) i del Partit Comunista de Grècia (Interior) fins al maoisme i el trotskisme.
Actualment, les 6 organitzacions que són membres d'Antarsya són:
* Ecologistes Alternatius
* Corrent Nova Esquerra (NAR)
* Organització d'Internacionalistes Comunistes de Grècia–Spartacus, secció grega de la Quarta Internacional (OKDE-Spartacus)
* Moviment Comunista Revolucionari de Grècia (EKKE)
* Partit Socialista dels Treballadors (SEK)
* Joventut d'Alliberament Comunista (nΚΑ)

## Ideologia

Antarsya reclama la sortida de Grècia de la Unió Europea i l'abandonament de l'euro, l'abolició del deute extern i la nacionalització sense compensació de les principals indústries. El partit també demana la prohibició dels acomiadaments, un sou mínim equivalent a 1.400 euros, la reducció de la jornada setmanal a 35 hores sense reducció de salaris, el desarmament de la policia, els drets polítics i socials plens dels immigrants, i una resposta ecosocialista a la crisi ecològica.
Antarsya es va presentar per primera vegada a les eleccions al Parlament Europeu de 2009. Va obtenir 21.951 vots (0,43%). També va participar en les eleccions legislatives gregues de 2009 i va aconseguir 24.737 vots (0,36%). A les eleccions legislatives gregues de setembre de 2015 va fer campanya conjunta amb el Partit Revolucionari dels Treballadors (EEK).

## Referències

* ↑ «Panagiotis Sotiris: «Necesitamos partidos que busquen una recomposición de la izquierda anticapitalista»» (en castellà). Naiz, 11-10-2022. [Consulta: 11 abril 2023].
* ↑ Tassos Anastassiadis. «On January 31, the Greek anti-capitalist left will launch the perspective of its convergence!». International Viewpoint No. 408 - January 2009. [Consulta: 4 octubre 2009].
* ↑ Hardy, S & Cooper, L (2002) Beyond Capitalism?: The Future of Radical Politics
* ↑ «Antarsya» (en castellà). La Izquierda Diario. [Consulta: 11 abril 2023].
* ↑ Andreas Sartzekis. «Greece:The Right is routed in the legislative elections». International Viewpoint No. 417 - October 2009. [Consulta: 5 octubre 2009].
* ↑ «Grecia: EEK y Antarsya unen sus fuerzas en las elecciones anticipadas», 09-09-2015. [Consulta: 11 abril 2023].
* ↑ «EEK and ANTARSYA join forces for snap elections in Greece».