OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Carina Pesch

Carina Pesch (Leipzig?, 1983) és una artista contemporània alemanya. Està especialitzada en so, treballant en documentals i peces artístiques de ràdio.
Ha treballat la tècnica de la parla automàtica, creada per Antje Vowinckel. En el camp de la performance ha fet Follow Me, on seguia desconeguts que tenia al seu voltant. Posteriorment s'adaptà com a obra per a la ràdio.

## Referències

* 1 2 3 Romero Valldecabres, Laura. «Capítol 5 - L'estetoscopi». Les cinc llunes. À Punt FM, 31-08-2021. [Consulta: 1r setembre 2021].
* 1 2 «EXTRA | Interview and chat with Carina Pesch». Audiotalaia. [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ «Das Feature zur Gebührendebatte - Loop in Serie - Ein Argumentationskarussel für Beitragszahler» (en alemany). [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ «1000 Scores: Carina Pesch mit „Stop & Go“» (en alemany). [Consulta: 1r setembre 2021].
# Creu de terme de la Manresana

La Creu de terme de la Manresana de Sant Ramon a la comarca de Segarra és un monumant declarat bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

És una creu de terme a l'antic camí que venia de Cervera, acompanyada per una segona creu commemorativa de les guerres carlines.
La creu, d'estil barroc, està formada per una graonada de quatre graons de planta vuitaviat, damunt de la qual s'alça el basament, també de planta vuitaviada, amb el fust de planta quadrangular amb un rebaix a cada costat que la converteixen també en octogonal. Al capitell superior, també octogonal, hi ha un alt relleu amb diferents personatges bíblics així com l'escut heràldic de la família que en va encarregar la construcció, a dos costats. Per damunt d'aquest, hi ha la creu pròpiament dita, també amb representacions bíbliques, així a un dels costats trobem el Crist crucificat, mentre que a l'altre costat apareix la Verge, ambdós personatges acompanyats per una figura d'àngel a la part superior de la creu. Cadascun dels brancals de la creu apareixen totalment decorats amb formes circulars, propi de l'estil de l'època.
La segona creu, datada al segle xix, dins el període de les guerres carlines, té un basament quadrangular, per sobre del qual s'alça la creu, feta amb pedra d'una sola peça i sense cap element decoratiu, exceptuant una inscripció molt deteriorada al centre de la creu on ens apareix el nom del personatge a qui està dedicada i l'any al qual va ser executat.

## Història

La creu de terme és el símbol de la submissió a la voluntat de Déu i a la seva protecció. Les creus foren construïdes en època de la Reconquesta, ja que quan un poble era ocupat de nou pels cristians i se'n van expulsar els musulmans s'aixecava una creu com a senyal de la victòria cristiana. Després la creu es va convertir el «sant i senya» de la benvinguda als caminants, significant la bona acollida que trobarien al poble.
Aquesta creu va ser construïda per voluntat de Pere Ramon de Copons, complint el desig de la seva mare Leonor i segons consta en el seu testament fet el 28 de setembre de l'any 1457.
La creu erigida al costat, de dimensions més petites, data de l'any 1836, i està dedicada a Domingo Tasies, heroi del poble del Fà que morí durant la guerra entre carlins i liberals.
Aquest indret va ser lloc de processons i pregàries, així cada 13 de maig, per Sant Pere Regalat, des del peu de la creu, el capellà que presidia la processó, feia la benedicció del terme per preservar-lo de tota mena d'epidèmies i mals als conreus, la gent plantava rams, que principalment eren d'arç blanc i olivera, a totes les finques i diferents llocs. Una segona processó es feia el 3 de maig, dia de la invenció de la Santa Creu.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Creu de terme de la Manresana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
# Rona de Jos

Rona de Jos ( hongarès: Alsóróna , ídix: אונטר-רינה, romanitzat: Inter Rina) és un municipi del comtat de Maramureș, Maramureș, Romania . Està format per un sol poble, Rona de Jos.
La comuna està situada en una zona muntanyosa a la part nord del comtat, a 3 km del riu Tisza i la frontera amb Ucraïna . El riu Rona, afluent dret del riu Iza, travessa el municipi. La ciutat més propera és Sighetu Marmației, situada a 8 km a l'oest; la seu del comtat, Baia Mare, és a 67 km al sud-oest.
La carretera nacional DN18 travessa Rona de Jos. Aquesta via comença a Baia Mare, recorre Sighetu Marmației i Borșa, i acaba a Iacobeni, Suceava Segons el cens de 2021, Ronda de Jos té una població de 1.928 habitants, dels quals el 93% són romanesos .

## Referències

* ↑ «Populația rezidentă după grupa de vârstă, pe județe și municipii, orașe, comune, la 1 decembrie 2021» (en romanès). INSSE, 31-05-2023.
* Vista panoràmica
* Casa de la vila
* Església
# Machete

Machete és una pel·lícula estatunidenca d'acció del 2010 escrita, produïda i dirigida per Robert Rodriguez i Ethan Maniquis. La pel·lícula és una expansió d'un fals tràiler que va ser inclòs en el film de Rodriguez i Quentin Tarantino del 2007 Grindhouse. Machete continua l'estil de pel·lícula de baix cost i explotació de Grindhouse així com alguna part del seu metratge. Protagonitzen la pel·lícula Danny Trejo en el seu primer paper principal, amb Robert De Niro, Jessica Alba, Don Johnson, Michelle Rodriguez, Steven Seagal, Lindsay Lohan, Cheech Marin i Jeff Fahey. Machete va ser estrenat en els Estats Units per la 20th Century Fox i la productora de Rodriguez, Troublemaker Estudis, el 3 de setembre de 2010. Ha estat doblada al català.

## Argument

Machete és un exfederal mexicà que posseeix habilitats extraordinàries. S'enfronta al rei mexicà de la droga, Torres, i el donen per mort el que aprofita per fugir a Texas i oblidar el seu passat. Però allí, la corrupció i un intent d'assassinat d'un senador el converteixen en l'home més buscat. Tot i això, Machete té la determinació de netejar el seu nom i desemmascarar una fosca i enrevesada xarxa criminal.

## Repartiment

* Danny Trejo com a Machete Cortez
* Robert De Niro com al senador John McLaughlin
* Jessica Alba com a Sartana Rivera
* Steven Seagal com a Rogelio Torrez
* Michelle Rodriguez com a Luz/Shé
* Jeff Fahey com a Michael Booth
* Cheech Marin com a Padre Benicio Del Toro, el germà de Machete
* Don Johnson com a Von Jackson
* Lindsay Lohan com a April Booth
* Daryl Sabara com a Julio

## Referències

* ↑ Frank Scheck «Machete -- Film Review». The Hollywood Reporter [Consulta: 5 setembre 2010].
* ↑ «"Cinema d'acció": "Machete", una caricatura gamberra». Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 19-08-2016. [Consulta: 26 abril 2017].
* ↑ «Machete». Ésadir.cat. [Consulta: 26 abril 2017].
# Som els Miller

Som els Miller (títol original en anglès: We're the Millers) és una pel·lícula estatunidenca de comèdia del 2013 dirigida per Rawson Marshall Thurber i protagonitzada per Jennifer Aniston, Jason Sudeikis, Emma Roberts, Will Poulter i Ed Helms. El 4 de novembre de 2016 va ser emesa per Televisió de Catalunya, i, per tant, ha estat doblada i subtitulada al català.

## Argument

Un traficant d'estar per casa (Jason Sudeikis) contracta una família falsa per passar de contraban 1.400 lliures de marihuana de Mèxic a Colorado. El pla inclou a una cínica stripper (Jennifer Aniston) com la seva dona, una adolescent sense sostre (Emma Roberts) i un noi estúpid però generós (Will Poulter), com els seus fills.

## Repartiment

* Jason Sudeikis - David Clark / David Miller
* Jennifer Aniston - Sarah "Rose" O'Reilly / Sarah Miller
* Emma Roberts - Casey Mathis / Casey Miller
* Will Poulter - Kenny Rossmore / Kenny Miller
* Ed Helms - Brad Gurdlinger
* Kathryn Hahn - Edith Fitzgerald
* Nick Offerman - Don Fitzgerald
* Molly Quinn - Melissa Fitzgerald
* Ken Marí - Todd
* Thomas Lennon - Rick Nathanson
* Matthew Willig - One-Eye
* Mark L. Young - Scottie P.
* Tomer Sisley - Pau Chacon
* Luis Guzmán - Policia mexicà
* Laura Leigh - Kimberly / Boner Garatge
* Scott Adsit - Doctor

## Desenvolupament

La pel·lícula va estar en desenvolupament durant un parell d'anys a New Line Cinema. El 2006, es va anunciar la producció amb Steve Buscemi en el paper del traficant, però la realització de la cinta no va avançar. L'abril de 2012, diversos mitjans van donar la notícia que Jennifer Aniston i Jason Sudeikis estaven en negociacions per protagonitzar la pel·lícula. Al juliol del mateix any, es van unir al repartiment Emma Roberts, Will Poulter, Ed Helms i Kathryn Hahn.

## Referències

* ↑ «Arriba la comèdia 'Som els Miller'». El Món. Arxivat de l'original el 2016-11-05 [Consulta: 5 novembre 2016].
* ↑ «Som els Miller». Ésadir.cat. [Consulta: 17 agost 2022].
* ↑ «"Som els Miller", amb Jennifer Aniston, és "La gran pel·lícula"». Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 28-10-2016. [Consulta: 5 octubre 2016].
* ↑ «Som els Miller». Goita què fan, ara!. [Consulta: 1r juny 2023].
* ↑ «Sneak peek: Aniston, Sudeikis are pot-dealing 'Millers'». USA TODAY.
* ↑ White, James. «New Line High Again On Were The Millers» (en anglès). Empire. [Consulta: 5 novembre 2016].
* ↑ Fernandez, Jay A. «Jennifer Aniston, Jason Sudeikis in Talks to Star in New Line's 'We're the Millers'». The Hollywood Reporter.
* 1 2 White, James. «Aniston Could Say We're The Millers» (en anglès). Empire. [Consulta: 5 novembre 2016].
# El mexicà

El mexicà (títol original en anglès Once Upon a Time in Mexico) és una pel·lícula d'acció del 2003 escrita, editada i dirigida per Robert Rodriguez. Interpretada per Antonio Banderas com a El Mariatxi, presenta a més Johnny Depp, Salma Hayek, Willem Dafoe, Enrique Iglesias, Mickey Rourke, Eva Mendes i Rubén Blades.

## Argument

El Mariatxi (Antonio Banderas) és reclutat per l'agent de la CIA Sheldon Sands (Johnny Depp) per assassinar el General Márquez. Márquez havia matat l'esposa i filla del Mariatxi i havia estat contractat per Armando Barillo, un narcotraficant, per assassinar el president mexicà. Sands a més recluta el retirat agent de l'FBI Jorge Ramírez per matar Barillo, ja que aquest fou el responsable de la mort del company de Ramírez, l'agent Archuleta. Sands a més recluta l'agent de l'AFN Ajedrez perquè estigui darrere de Barillo.
Desafortunadament el dia en què s'anava a donar el cop contra el president Sands és capturat i els seus raptors el deixen cec. Amb ajuda d'un nen venedor de xiclets, tanmateix, aconsegueix complir la seva venjança. Mentrestant, el Mariatxi recluta els seus dos amics Lorenzo i Fideo perquè l'ajudin a rescatar el president. Així, el Mariatxi assassina Márquez disparant-li als genolls i després un tret al cap, venjant així la seva esposa i filla, i ajuda Ramírez matant Barillo -qui cau d'un balcó quan el Mariatxi el dispara amb un rifle.
La pel·lícula acaba amb el Mariatxi caminant pel desert amb la banda presidencial posada.

## Repartiment

* Antonio Banderas: El Mariachi
* Salma Hayek: Carolina
* Johnny Depp: Sands
* Mickey Rourke: Billy
* Eva Mendes: Ajedrez
* Danny Trejo: Cucuy
* Enrique Iglesias: Lorenzo
* Marco Leonardi: Fideo
* Cheech Marin: Belini
* Rubén Blades: Jorge FBI
* Willem Dafoe: Barillo
* Gerardo Vigil: Marquez
* Pedro Armendariz: El President
* Julio Oscar Mechoso: Consultor
* Tito Larriva: Taxista
* Miguel Couturier: Dr. Guevera
* Tony Valdes: Noi del xiclet
* José Luis Avendaño: Alvaro
* Rodolfo d'Alejandre: Omar
* Natalia Torres: Noia dels Mariachi
* Steven Constancio: Right Hand
* Troy Robinson: Romero
* Ermahn Ospina: Qui-Que
* Luz María Rojas: Pistolera
* Mario Simon: Cook
* Bernard Hacker: Blascoe
* Cecilia Tijerina: Cambrera
* Carola Vázquez: Administrador de l'Hospital
* René Gatica: Cap Federal
* Silvia Santoyo: Bachelorette
* Juan Pablo Llaguno: Bull Teacher
* Ignacio Torres: Teacher
* Rogelio Gonzalez Grau: Manny
* Jorge Becerril: Taco
* Victor Carpinteiro: Left Nut
* Dagoberto Gama: Que Pasa

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir
* ↑ «ONCE UPON A TIME IN MEXICO». rottentomatoes.com.
* ↑ «ONCE UPON A TIME IN MEXICO». rogerebert.com.
# Săpânța

Săpânța (pronunciació en romanès: [səˈpɨnt͡sa]; en hongarès: Szaplonca; en eslovac: Sapunka; en yiddish: Spinka o Shpinka) és una comuna al comtat de Maramureș, Romania, a 15 quilòmetres al nord-oest de Sighetu Marmației i just al sud del riu Tisza. Està compost per un sol poble, Săpânța.
És conegut pel seu "Cementiri alegre" i va ser la llar original de la dinastia Spinka de Hasidic Rebbes.
Primera atestació documental: 1373 (Zapancha).
Al cens de 1930 es van registrar 3.727 habitants, dels quals 2.668 romanesos, 998 jueus, 22 gitanos, 18 hongaresos, 13 ucraïnesos, etc. Des del punt de vista confessional, la població estava formada per 2.577 grecs catòlics, 999 mosaics, 88 adventistes, 29 ortodoxos, etc.
Segons el cens del 2002, sobre una població total de 3.267, 3.240 eren romanesos, 2 hongaresos, 17 gitanos i 8 ucraïnesos. Confessionals eren 2.936 ortodoxos, 257 adventistes del setè dia, 65 grecs catòlics, 3 pentecostals, 1 catòlic i 1 reformat.

## Galeria

* Vista del poble
* Cementiri alegre, únic a Europa
* L'església del monestir de Săpânța Peri, l'església de fusta més alta del món
* Cementiri jueu

## Referències

* ↑ Coriolan Suciu, Dicționar istoric al localităților din Transilvania, București, Editura Academiei, 1967-1968.
* ↑ Recensământul general al populației României din 29 Decemvrie 1930, vol. II, pag. 276.

## Enllaços externs

* Fotos de Săpânța
* Més informació sobre Maramureș i el cementiri alegre
* Article del New York Times: Al cementiri alegre, la vida dels romanesos en talles i versos
* Săpânța - o destinatie surpriză
# Vardar

Vardar (en macedònic: Вардар; grec antic: Αξιός, llatí: Axius) és un riu de Macedònia del Nord i de Grècia. És el riu més llarg de Macedònia amb 388 km.
El Vardar neix a Vrutok a les muntanyes Šar, a pocs kilòmetres al nord de Gostivar, a Macedònia del Nord. Passa per Skopje i després arriba a Grècia septentrional fins a desaiguar al golf Termaic, a l'oest de Tessalònica, a la Macedònia grega. La part grega del riu mesura 87 km. El riu dona el seu nom al vent vardharis o vardarec, que bufa al llarg de la vall del Vardar i aporta un aire fred a la regió de Tessalònica. El Vardar dona també el seu nom a un club de futbol (FK Vardar Skopje).
Històricament era al regne de Macedònia on formava el límit entre la Bòtia i Migdònia; naixia a les muntanyes de l'Escardos, prop d'Escòpia, i desaiguava al golf Termaic, a Calastra. El seu nom grec, Axios, va originar l'antiga ciutat d'Axiòpolis.
Vers 1387 la vall del Vardar va caure en mans dels otomans que per aquest any van conquerir la vila romana d'Orient de Pel·la rebatejada Wardar Yeñidjesi o Yeñidje-yi Wardar. El curs superior del Vardar va quedar sota control otomà complet després de la batalla de Kosovo Polje el 1389 (batalla de Kosh-owasi pels otomans). La zona fou colonitzada per un nombre considerable de turcmans d'Anatòlia. Vers 1475 hi havia un sandjak de Wardar amb capital a Karaferye però la part inferior de la vall pertanyia al sandjak de Selanik. Va restar terra otomana fins al 1912 quan es va repartir entre Sèrbia i Grècia, situació confirmada pel tractat de Londres de 1913. Després de 1920 la part sèrbia fou part del Regne dels Serbis, Croats i Eslovens (1929 rebatejat Iugoslàvia), i després de la Segona Guerra Mundial de la república socialista federada de Macedònia dins la república socialista de Iugoslàvia; Macedònia del Nord es va fer independent el 1991.

## Afluents principals

* Per l'esquerra:
** Lepenac
* Per la dreta:
** Tsrna

## Notes

* ↑ La longitud total del riu és de 420 km segons l'Enciclopèdia de l'Islam, XII, 159

## Referències

* Dobrivoje Jovanovski. «Morava – Vardar (Axios) Navigation Route» (en anglès). Danubius, 1993. [Consulta: 8 octubre 2014].
# Eduard Romeu i Barceló

Eduard Romeu Barceló (Barcelona, 1968) és un empresari català. Va ocupar la vicepresidència econòmica del Futbol Club Barcelona entre 2021 i 2024.
Llicenciat en Ciències Econòmiques, va desenvolupar la seva carrera professional al Banc de Santander durant 20 anys, com a cap de la divisió de negocis. Posteriorment es va incorporar a l'equip directiu de Bankia com a responsable d'empreses fins a la finalització del sanejament del banc, el juny de 2015. Treballa com a vicepresident a l'empresa Audax Renovables des de juliol del mateix any, una empresa fundada l'any 2000, amb seu a Badalona i dedicada al desenvolupament d'energies netes i a la generació d'electricitat i gas 100% renovables.
El març de 2021, després de la victòria de Joan Laporta en les XIV eleccions a la presidència del Futbol Club Barcelona, Romeu fou postulat al càrrec de vicepresident econòmic de l'entitat blaugrana, lloc des del qual seria un dels principals líders a l'hora de capgirar la difícil situació econòmica del club Blaugrana, que en aquell moment acumulava un deute de 1.173 milions d'euros, dels quals 730 a curt termini. Va dimitir el març de 2024 per dedicar-se a la seva nova empresa de consultoria mèdica.

## Referències

* ↑ Carné, Jordi «¿Quién es Eduard Romeu, el posible nuevo vicepresidente económico de Laporta?». diari Sport, 15-03-2021 [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ Poquí, Joan «Eduard Romeu será el vicepresidente económico de Laporta». El Mundo Deportivo, 15-03-2021 [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ «Laporta ampliará su junta del Barça con cuatro directivos más». La Vanguardia, 14-03-2021 [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ «Eduard Romeu suple a Giró en la junta de Laporta, según 'ARA'». Diari AS, 14-03-2021 [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ «Los motivos de la dimisión de Eduard Romeu» (en castellà). Sport, 14-03-2024. [Consulta: 27 maig 2024].
* ↑ «La renuncia de Eduard Romeu, consumada» (en castellà). Diario As, 26-03-2024. [Consulta: 27 maig 2024].
# Robin Beauregard

Robin Beauregard (Long Beach, Estats Units 1979) és una jugadora de waterpolo nord-americana, ja retirada, guanyadora de dues medalles olímpiques.

## Biografia

Va néixer el 23 de febrer de 1979 a la ciutat de Long Beach, població situada a l'estat de Califòrnia, prop de la ciutat de Los Angeles.

## Carrera esportiva

Va participar en els Jocs Olímpics d'Estiu de 2000 realitzats a Sydney (Austràlia), on va aconseguir la medalla de plata amb la selecció nord-americana al perdre la final de waterpolo contra la selecció australiana. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 2004 realitzats a Atenes (Grècia) aconseguí guanyar la medalla de bronze al guanyar el partit de consolació a la selecció australiana.
Al llarg de la seva carrera ha aconseguit una medalla d'or en el Campionat del Món de natació l'any 2003.

## Enllaços externs

* (anglès) www.uclabruins.com - Robin Beauregard Arxivat 2012-02-14 a Wayback Machine.
# Mercè Managuerra

Mercè Managuerra (Barcelona, 1950) és una actriu, docent i impulsora teatral catalana. És alma mater del projecte del Teatre Akadèmia i de l'espai Dau al Sec, i va ser professora d'interpretació a l'Institut del Teatre de Barcelona. El 2019 va obtenir el Premi Memorial Margarida Xirgu per la interpretació de Shylock en El mercader de Venècia de Shakespeare a la Sala Versus Glòries. El 2024 es publica el llibre Mercè Managuerra. Un camí llarg. Homenatge als meus mestres , un recorregut en primera persona per les tècniques d'interpretació i els grans mestres del teatre dels segles XX i XXI a càrrec d'Andrea Bel, publicat per Edicions de l'Institut del Teatre.

## Referències

* ↑ Hernández, Óscar. «Mercè Managuerra: "En el teatro respiramos con el espectador"» (en castellà). El Periódico, 10-06-2014. [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ «L'actriu Mercè Managuerra obre Dau al Sec, una nova sala de teatre al Poble Sec». CCMA, 15-11-2019.
* ↑ «Mercè Managuerra: "Quan ningú em contractava, vaig decidir produir i actuar en les obres que m'interessaven"». Catalunya Plural, 17-12-2019. [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ «Premi Margarida Xirgu per a Mercè Managuerra». El Diari de la Diba, 16-07-2019. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Moto Club Tortosa

El Moto Club Tortosa és una entitat esportiva catalana dedicada al motociclisme que fou fundada a Tortosa, Baix Ebre, el 1967. Impulsada inicialment per Josep Aragonès, Carlos Albiol, Felip Tallada i, més tard, Jordi Rovira, ha organitzat proves de gairebé totes les especialitats motociclistes, la més emblemàtica de les quals fou l'Enduro Terres de l'Ebre (puntuable durant dues dècades per als Campionats de Catalunya i d'Espanya d'enduro i per al Campionat del Món el 1994). El 1997 també organitzà l'Enduro de les Autonomies, en què el motoclub es proclamà campió d'Espanya amb un equip format per Miki Arpa, Pedro Pérez i Jesús Duran. Els seus pilots més representatius en altres especialitats han estat Diego Alcoba, Ignacio García i Estanis Manuel en motocròs, Joan Maria Viladrich i Agustí Sebastià en trial i Manel Segarra en velocitat i resistència. Han presidit l'entitat Josep Querol, Antonio Vallès, Juan José Anguera i, Agustí Ramírez i des de 2015 Nazario Garcia.
El 2017 fou l'any del seu 50è aniversari.

## Actualitat

Després d'anys d'inactivitat, una nova junta presidida per l'actual president Nazario García es fa càrrec del club des de l'any 2015. Actualment compta amb una norantena de socis i en aquests anys del retorn de l'activitat ha celebrat dos campionats socials de trial (2016 i 2017), una prova de la Copa Catalana de Trial de Nens (2016)', un Campionat de Catalunya de Trial Open (2018).
Aquest 2019 ha estat al capdavant de la creació del Campionat Provincial de Tarragona Terres de l'Ebre de Mototerra avalat per la Federació Catalana de Motociclisme organitzant dues de les quatre proves, el 1r Mototerra Memorial Jordi Rovira i el 3r Mototerra Mx de Santa Bàrbara. Al mateix temps el 13 d'octubre organitzarà el 4t Trial de Tortosa, prova puntuable per al Campionat de Catalunya de Trial Open.

## Referències

* ↑ «Moto Club Tortosa». enciclopedia.cat. GEC - Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: 9 juny 2016].

## Enllaços externs

* Moto Club Tortosa - Lloc web oficial
* Facebook Moto Club Tortosa
* YouTube Moto Club Tortosa
* Instagram Moto Club Tortosa
# Pinhel

Pinhel és un municipi portuguès, situat al districte de Guarda, a la regió del Centre i a la subregió de Beira Interior Norte. L'any 2006 tenia 10.182 habitants. Es divideix en 27 freguesias. Limita al nord amb Vila Nova de Foz Côa, al nord-est amb Figueira de Castelo Rodrigo, a l'est amb Almeida, al sud amb Guarda i a l'oest amb Celorico da Beira, Trancoso i Mêda.

## Població

Població del concelho de Pinhel (1801 – 2004) :
| 1801 | 1849 | 1900 | 1930 | 1960 | 1981 | 1991 | 2001 | 2004 |
| 10255 | 8650 | 18774 | 18420 | 20293 | 14328 | 12693 | 10954 | 10436 |

## Freguesies

* Alverca da Beira
* Atalaia
* Azevo
* Bogalhal
* Bouça Cova
* Cerejo
* Cidadelhe
* Ervas Tenras
* Ervedosa
* Freixedas
* Gouveia
* Lamegal
* Lameiras
* Manigoto
* Pala
* Pereiro
* Pinhel
* Pínzio
* Pomares
* Póvoa de El-Rei
* Safurdão
* Santa Eufémia
* Sorval
* Souro Pires
* Valbom
* Vale de Madeira
* Vascoveiro

## Referències

* 1 2 «Pinhel» (en portuguès). portalnacional.com.pt. [Consulta: 5 maig 2018].
# Nesospiza

Nesospiza és un gènere d'ocells de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per tres espècies:
* Frigil de l'illa Inaccessible (Nesospiza acunhae Cabanis, 1873)
* Frigil de Wilkins (Nesospiza wilkinsi Lowe, 1923)
* Frigil de l'illa de Nightingale (Nesospiza questi Lowe, 1923)

## Referències

* ↑ «Nesospiza (Nesospiza sp.) - Avibase». [Consulta: 19 febrer 2025].
* ↑ «Nesospiza Cabanis, 1873» (en anglès). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 19 febrer 2025].
* ↑ «Tanagers and allies – IOC World Bird List». [Consulta: 19 febrer 2025].