# Ashéninka

L'ashéninka (Ashéninca, Ashéninga) és el nom que reben una sèrie de varietats incloses en el complex dialectal ashéninka-ashaninca, que pertany a la branca campa de la família arawak. L'Ethnologue distingeix set llengües en tot el complex, mentre que Pedrós proposa una divisió en tres llengües (ashéninka, asháninka i ashé-ashá nord) basant-se en el principi d'intel·ligibilitat mútua. Les varietats incloses en ashéninka i ashé-ashá nord són les que la bibliografia ha anomenat tradicionalment ashéninka. El Glottolog recull la proposta de Pedrós, encara que considera les llengües proposades per aquest com a agrupacions de les mateixes llengües que distingeix l'Ethnologue.
La divisió en varietats va ser establerta per David Payne en la seva gramàtica de l'axíninca de l'Apurucayali, però es referia a aquestes varietats com a dialectes i no com a llengües diferents.$^{:3–5}$
Segons la Base de dades de Pobles Indígenes o Originaris del Ministeri de Cultura del Perú, hi ha 15.281 persones vivint en comunitats ashéninka, de les quals 8.774 (57 %) afirmen saber parlar la llengua. L'Ethnologue dona xifres molt més altes per a les diferents varietats ashéninka.
L'alfabet ashéninka va ser aprovat per resolució del Ministeri d'Educació a l'abril de 2019.

## Fonologia

Pedrós mostra el següent inventari consonàntic per a l'Ucayali-Pajonal (South Ucayali i Pajonal en l'Ethnologue).
| | Bilabial | Dental | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar | Glotal |
| Plosives | p p$^j$ | t tʰ | t tʰ | t tʰ | c | k kʲ | |
| Nasals | m mʲ | n | n | n | ɲ | | |
| Tap o flap | | ɾ ɾ$^j$ | ɾ ɾ$^j$ | ɾ ɾ$^j$ | | | |
| Fricatives | | | | ʃ | | | h h$^j$ |
| Africades | | | ts tsʰ | tʃʰ | | | |
| Aproximants | w/β̞ β̞ | | | | j | ɰ | |
Payne, Payne i Sánchez presenten el següent inventari consonàntic per a la varietat de l'Apurucayali:
    Bilabial Apical Postalveolar /Palatal Vetllar Glotal Inespecífica Oclusives aspirades tʰ no aspirades ptk Africades aspirades tsʰtʃʰ no aspirades tstʃ Fricatives sçh Nasals mnɲN Líquides ɾɾʲ Aproximants β/wjɰ Per a la varietat del Pichis, Payne mostra el mateix inventari, però sense /ç/, i afegeix les palatalitzades /pʲ/, /kʲ/, /hʲ/, /mʲ/ y /βʲ/.
    Mihas mostra un inventari similar per la varietat de l'Alto Perené amb poques diferències. Aquestes són que Mihas no inclou /tʰ/ ni /ç/; el contrast /t͡ʃ/-/t͡ʃʰ/ de Payne, Payne i Sánchez, Mihas el considera /t͡ʃ/-/tʲ/, i no inclou cap palatalizada, ja que les considera una agrupació de dues consonants (Cj). Aquestes tres varietats s'inclouen en el grup ashé-ashá nord de Pedrós.
    Payne, Mihas i Pedrós mostren un sistema de quatre vocals (/a/, /e/, /i/, /o/), mentre que, en l'Apurucayali de Payne, Payne i Sánchez, només n'hi ha tres (/a/, /i/, /o/).

## Referències

* 1 2 3 Pedrós, Toni «Ashéninka y asháninka: ¿de cuántas lenguas hablamos?». Cadernos de etnolingüística, 2018.
* 1 2 «Ethnologue». [Consulta: 5 setembre 2018].
* ↑ «Glottolog 3.3». [Consulta: 6 setembre 2018].
* 1 2 Payne, David L.. The Phonology and Morphology of Axininca Campa. Dallas: Summer Institute of Linguistics, 1981.
* ↑ «Base de Datos de Pueblos Indígenas u Originarios» (en castellà). Ministeri de Cultura del Perú. [Consulta: 23 setembre 2021].
* ↑ «Ya es oficial el alfabeto de la lengua asheninka». [Consulta: 2 maig 2019].
* 1 2 Pedrós, Toni. A grammar of Ashéninka (Ucayali-Pajonal) (en anglés). Amsterdam: LOT, 2023. DOI https://dx.medra.org/10.48273/LOT0640. ISBN 978-94-6093-425-4.
* 1 2 Payne, David L., Judith K. Payne y Jorge Sánchez Santos. Morfología, fonología y fonética del ashéninca del Apurucayali. segunda. Instituto Lingüístico de Verano, 1982.
* 1 2 Payne, Judith. Lecciones para el aprendizaje del idioma ashéninca. Instituto Lingüístico de Verano, 1989.
* 1 2 Mihas, Elena. A grammar of Alto Perené (Arawak) (en anglès). De Gruyter Mouton, 2015.