# Projectil

Un projectil és un cos que s'expulsa, generalment amb una arma i que continua el seu moviment per la mateixa inèrcia per tal de colpir un objectiu. Tot i que les pilotes de futbol o de tennis podrien considerar-se projectils i responen a les mateixes lleis balístiques, generalment el terme sol referir-se a les armes. Sagetes, dards o llances són armes llançades en utilitzar la força mecànica aplicada per un altre objecte. Altres armes utilitzen la força de l'aire comprimit per a disparar. Pistoles, rifles, etc., utilitzen la força expansiva d'uns gasos alliberats per certes reaccions químiques. Fins a l'edat moderna, els projectils eren de pedra (en les catapultes) o de plom. Actualment els projectils són de ferro o de coure i això permet penetrar amb facilitat en el seu objectiu. Hi ha projectils pensats per a causar menys danys i solen ser de cautxú o plàstic. La balística és la ciència que analitza la projecció, la trajectòria, les forces que actuen sobre ella i l'impacte que té en l'objectiu, i té un paper important en la medicina legal i forense per tal d'analitzar la trajectòria d'un projectil i així els precedents d'un crim o d'un accident amb arma de foc.

## Força motriu

Les sagetes, dards, llances i altres armes similars són impulsats solament per forces mecàniques aplicades per un altre objecte, per exemple: una catapulta, un tirador, una fona, un arc a més del llançament sense ús d'una eina.
Altres armes usen la compressió o expansió de gasos per propulsar un projectil.
Els canons electromagnètics utilitzen camps electromagnètics per a proporcionar una acceleració constant al llarg del dispositiu. Incrementant enormement la velocitat del projectil.
Les sarbatanes i armes d'aire usen gas comprimit, mentre que la resta de les armes de foc utilitzen els gasos en expansió generats per reaccions químiques
Alguns projectils es propulsen a ells mateixos durant el vol mitjançant l'ús d'un motor de coet o un jet. En terminologia militar, un coet és no-guiat mentre que un míssil és guiat. Els dos sentits de "coet" (coet arma i motor coet): un ICBM és un míssil que usa motors de coet.

## Projectils vehicle

Molts tipus de projectils s'usen per a "portar" certa càrrega a la seva destinació (no solament el projectil). Un projectil, p. ex. un obús, pot tenir una càrrega explosiva o algun altre tipus de substància química o biològica. A més d'un explosiu, un projectil pot causar cert tipus de dany depenent del que porti; per exemple un agent incendiari o fins i tot verí (com les sagetes enverinades).

## Projectils esportius

La força més important aplicada al ‘projectil' és la força propulsora, en aquest cas les forces propulsores són els músculs que actuen sobre la pilota per a fer que es mogui, i com més força aplicada, més força propulsora, el que significa que el projectil (la pilota) arribarà més lluny. Vegeu pitching o les bitlles.

## Projectils cinètics

Un projectil que no porta cap càrrega explosiva ni de cap altre tipus, es denomina projectil cinètic, arma d'energia cinètica, ogiva d'energia cinètica, obús cinètic o penetrador cinètic. Les armes d'energia cinètica típiques són projectils simples com roques i bales de canó, punxegudes com sagetes i més punxegudes com les bales. Entre els projectils que no tenen cap explosiu, estan aquells llançats de canons en raïl, canons gauss i catapultes electromagnètiques, així com l'APFSDS. Totes aqueixes armes funcionen en donar-li una gran velocitat als seus projectils (hipervelocitat) per a col·lidir transformant la immensa energia cinètica en ones de xoc destructives i calor.
Algunes armes cinètiques designades per a objectes en vol espacial són armes antisatèl·lit i míssils antibalístics. Atès que per a aconseguir un objecte en òrbita aquests projectils han d'aconseguir velocitats immenses, la sola energia cinètica que porten és força suficient per a destruir els seus blancs, fent innecessaris els explosius. Per exemple: l'energia del TNT és de 4,6 MJ/kg, mentre que l'energia d'un objecte que es mou a uns 10 km/s és de 50 MJ/kg. Això estalvia pes extra i no es necessita una detonació precisa. No obstant això, aqueix mètode requereix un contacte directe amb el blanc, per la qual cosa cal una trajectòria més exacta.
Pel que fa a les armes antimíssils, el Hetz i el MIM-104 Patriot tenen explosius, mentre que l'Interceptor d'energia cinètica, el Projectil lleuger exoatmosfèric (LEAP, vegeu RIM-161) i el THAAD no en tenen (vegeu Missile Defense Agency).
Una arma d'energia cinètica pot també ser deixada anar d'un avió per a un cop de precisió amb un menor dany col·lateral (perquè, per exemple, conté concret en comptes d'algun explosiu). Una bomba típica té una massa de 900 kg i cau a una velocitat de 800 km/h (220 m/s). Aqueix tipus de mètode ha estat usat en la guerra de l'Iraq i les subsegüents operacions militars a l'Iraq en emprar bombes farcides de concret amb el dispositiu GPS de les JDAM per a atacar vehicles i altres blancs "suaus" que estan en llocs molt prop d'estructures civils com per a usar bombes altament explosives.
Un Promt Global Strike pot usar armes cinètiques. El bombardeig cinètic pot emprar projectils deixats anar a nivell d'òrbita terrestre.
Una arma hipotètica és la que viatja a una considerable fracció de la velocitat de la llum, generalment coneguda en ciència-ficció, es denomina bomba relativista.

## Projectils cablejats

Alguns projectils es connecten a l'equip de llançament mitjançant un cable després del llançament:
* Per a ser guiats: míssil amb filferro dirigit (fins a 4 km).
* Per a administrar un electroxoc, com en el cas del Taser (fins a 10,6 metres); dos projectils són disparats simultàniament, cadascun amb un cable.
* Per a connectar el llançador amb l'objectiu, ja sigui per a halar l'objectiu, com en un arpó de balenes, o per a portar al llançador cap al blanc, com ho fa un ganxo d'agarrament.

## Altres

La balística analitza la trajectòria d'un projectil, les forces que actuen sobre un projectil i l'impacte que té aquest sobre un blanc.
Una explosió, causada o no per una arma, converteix els fragments llançats en projectils d'alta velocitat. Una arma explosiva pot ser‘’ dissenyada també per a produir molts projectils d'alta velocitat a partir del contenidor de l'explosiu.

## Energia

El comportament dels projectils es descriu a través de la balística. L'energia d'un projectil, immediatament després d'abandonar el canó (l'energia de la bala $E_{0}$) calculada segons la fórmula de l'energia cinètica:
$E_{0}={\frac {1}{2}}mv_{0}^{2}$

### Velocitats de projectil típiques

| Projectil | Velocitat | Velocitat | Velocitat | Velocitat | Energia cinètica específica (J/kg) |
| Projectil | (m/s) | (km/h) | (ft/s) | (mph) | Energia cinètica específica (J/kg) |
| Objecte caient 1 m (en buit, a la superfície terrestre) | 4,43 | 15,948 | 14,5 | 9,9 | 9,8 |
| Objecte caient 10 m (en buit, a la superfície terrestre) | 14 | 50,4 | 46 | 31 | 98 |
| Clava (llançador expert) | 40 | 144 | 130 | 90 | 800 |
| Objecte caient 100 m (en buit, a la superfície terrestre) | 45 | 162 | 150 | 100 | 980 |
| Dard propulsat refinat (llançador expert) | 45 | 162 | 150 | 100 | 1.000 |
| Disc d'hoquei de gel (slapshot, jugador professional) | 50 | 180 | 165 | 110 | 1.300 |
| Projectil de ballesta de 80 lb | 58 | 208,8 | 190 | 130 | 1.700 |
| Sageta guerra de 150 lbs arc de guerra medieval | 63 | 228,2 | 208 | 141 | 2.000 |
| Blunt Impact Projectile d'un llançagranades de 40mm | 87 | 313,2 | 285 | 194,6 | 3.785 |
| Tir de Paintball | 91 | 327,6 | 300 | 204 | 4.100 |
| Projectil de ballesta de 175 lb | 97 | 349,2 | 320 | 217 | 4.700 |
| Balí d'aire comprimit de 6 mm | 100 | 360 | 328 | 224 | 5.000 |
| Rifle d'aire comprimit BB 4,5 mm | 150 | 540 | 492 | 336 | 11.000 |
| Balí d'aire comprimit de .177" (rifle d'aire amb potència de Magnum) | 305 | 878,4 | 1.000 | 545 | 29.800 |
| 9×19mm (projectil d'una pistola) | 340 | 1224 | 1.116 | 761 | 58.000 |
| 12.7×99 mm (projectil d'una metralleta pesada) | 800 | 2.880 | 2.625 | 1.790 | 320.000 |
| Tiger I alemany 88 mm (projectil de tanc Pzgr. 39 APCBCHE) | 810 | 2.899 | 2.657 | 1.812 | 328.050 |
| 5.56×45mm (bala estàndard utilitzada en molts rifles d'assalt) | 920 | 3.312 | 3.018 | 2.058 | 470.000 |
| 20×102mm (bala de canó estàndard nord-americà utilitzat en els canons de combat) | 1039,38 | 3.741 | 3.410 | 2.325 | |
| 25×1400mm (APFSDS, penetrador de tancs) | 1.700 | 6.120 | 5.577 | 3.803 | 1.400.000 |
| 2 kg Slug de tungstè (del Experimental Railgun) | 3.000 | 10.800 | 9.843 | 6.711 | 4.500.000 |
| Vehicle de reentrada d'un ICBM | Fins a 4.000 | Fins a 14.000 | Fins a 13.000 | Fins a 9.000 | Fins a 8.000.000 |
| projectil d'un canó de gas lleuger | Fins a 7.000 | Fins a 25.000 | Fins a 23.000 | Fins a 16.000 | Fins a 24.000.000 |
| Satèl·lit en òrbita terrestre baixa | 8.000 | 29.000 | 26.000 | 19.000 | 32.000.000 |
| Exoatmospheric Kill Vehicle | ~10.000 | ~36.000 | ~33.000 | ~22.000 | ~50.000.000 |
| Projectil (p.ex., escombraries espacials) i altres també en òrbita terrestre baixa | 0–16.000 | ~58.000 | ~53.000 | ~36.000 | ~130.000.000 |

## Vegeu també

* Propulsor
* Balística
* Pólvora
* Obús (projectil)
* Punta lítica
* Sageta
* Dard (arma)
* Míssil
* Llança
* Torpede
* Brossa espacial
* Munició
* Morter
* Artilleria
* Bala expansiva

## Referències

* ↑ «Projectil». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Projectil». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «The free Dictionary». [Consulta: 19 maig 2010].
* ↑ «Dictionary.com». [Consulta: 19 maig 2010].
* ↑ «La matèria primera: el plom» Arxivat 2011-09-07 a Wayback Machine., Museu virtual de la Guerra de Successió (1702-1714), Llibres de Matrícula, Generalitat de Catalunya, s.d.
* ↑ «Plástico en lugar de pelotas de goma» (castellà), Público, 23 de febrer de 2011 (en català: Plàstic en lloc de projectils de goma)
* ↑ «STOP Bales de Goma. Ferides causades per projectils de goma: resum de diversos estudis mèdics transferits en articles científics» Arxivat 2013-09-14 a Wayback Machine., Solidaritat antirepressiva de Terrassa, s.d.
* ↑ «Projectil». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Pepin, Matt «Aroldis Chapman hits 105 mph». Boston.com, 26-08-2010 [Consulta: 30 agost 2010].

## Bibliografia

* Heidi Knecht. Projectile Technology. Springer Science & Business Media, 29 juny 2013. ISBN 978-1-4899-1851-2.

## Enllaços externs

* Open Source Physics computer model Arxivat 2015-02-10 a Wayback Machine.
* Projectile Motion Applet Arxivat 2008-09-14 a Wayback Machine.
* Another projectile Motion Applet
Viccionari