OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Atropina

L'atropina és un medicament alcaloide tropà i anticolinèrgic utilitzat per tractar certs tipus d'agents nerviosos i intoxicació per plaguicides, així com alguns tipus de freqüència cardíaca lenta , i per disminuir la producció de saliva durant la cirurgia. Normalment s'administra intravenosa o per injecció en un múscul. Em gotes per als ulls també estan disponibles que s'utilitzen per tractar la uveïtis i l'ambliopia precoç. La solució intravenosa normalment comença a funcionar en un minut i dura entre mitja hora i una hora. És possible que es necessitin grans dosis per tractar algunes intoxicacions.
Es una droga anticolinèrgica natural composta per àcid tròpic i tropina, una base orgànica complexa amb un enllaç ester. Semblant a l'acetilcolina, les drogues anticolinèrgiques es combinen amb els receptors muscarínics per mitjà d'un lloc catiònic. Les drogues anticolinèrgiques competeixen amb l'acetilcolina en els receptors muscarínics, localitzats primàriament en el cor, glàndules salivals i músculs llisos del tracte gastrointestinal i genitourinari. Té una semblança a l'acetilcolina.

## Mecanisme d'acció

Els fàrmacs anticolinèrgics actuen com a antagonistes competitius en els receptors colinèrgics muscarínics, prevenint l'accés de l'acetilcolina. Aquesta interacció no produeix els normals canvis a la membrana cel·lular que són vistos amb l'acetilcolina. Els efectes dels fàrmacs anticolinèrgics poden ser superats per l'augment de la concentració local d'acetilcolina en el receptor muscarínic. Hi ha diferències entre la potència dels fàrmacs anticolinèrgics (atropina, escopolamina, i glicopirrolat), que poden ser explicades per les subclasses de receptors muscarínics colinèrgics (M-1, M-2, M-3) i per la variació en la sensibilitat dels diferents receptors colinèrgics. Per exemple els efectes de l'atropina al cor, músculs llisos bronquials i tracte gastrointestinal són més grans que amb l'escopolamina. La taula 1 compara els efectes de les drogues anticolinèrgiques i ajuda a diferenciar els seus respectius usos clínics.

## Referències

* 1 2 3 «Atropine». The American Society of Health-System Pharmacists. Arxivat de l'original el 2015-07-12. [Consulta: 13 agost 2015].
* ↑ google.cat/books?id=F6YdAwAAQBAJ&pg=PA386 Tarascon pharmacopoeia. 15. Jones & Bartlett Publishers, 2014, p. 386. ISBN 9781284056716.
* ↑ «Ambliopia (ull mandrós)». Arxivat de l'original el 2020-01-31. [Consulta: 21 abril 2024]. «Posar gotes especials per als ulls a l'ull més fort. Una gota d'atropina una vegada al dia pot difuminar temporalment la visió de prop, cosa que obliga el cervell a utilitzar l'altre ull. Per a alguns nens, aquest tractament funciona tan bé com un pegat ocular, i alguns pares els resulta més fàcil d'utilitzar (per exemple, perquè els nens petits poden intentar treure-li els pegats).»
* ↑ com/books?id=-YI9P2DLe9UC&pg=PA525 Clinical anesthesia. 6th. Philadelphia: Wolters Kluwer/Lippincott Williams & Wilkins, 2009, p. 525. ISBN 9780781787635.
# Miguel Gutiérrez Ortega

Miguel Gutiérrez Ortega (Madrid, 27 de juliol de 2001) és un futbolista professional espanyol que juga principalment com a lateral esquerre al Girona FC.

## Carrera de club
### Reial Madrid

Nascut a Madrid, Gutiérrez va començar a jugar al planter del Getafe CF abans d'unir-se al Reial Madrid el 2011. El juliol del 2017 l'aleshores entrenador del Manchester United José Mourinho estava interessat en el fitxatge del jove espanyol, però el jove de 16 anys finalment va decidir quedar-se al Reial Madrid.
Durant l'estiu del 2019, Gutiérrez va ser impulsat al primer equip per l'entrenador Zinedine Zidane per participar en l'Audi Cup, arran de la lesió del nouvingut Ferland Mendy. Aleshores va ser el primer jugador d'un centre d'entrenament del Reial Madrid nascut l'any 2001 a incorporar-se al primer equip.
Va fer el seu debut com a professional amb el Reial Madrid el 21 d'abril de 2021, entrant com a substitut en una victòria per 3-0 contra el Cadis. La seva primera titularitat va ser el 15 de maig de 2021, amb una victòria per 4-1 a Granada.

### Girona

El 5 d'agost de 2022, Gutiérrez va signar pel Girona FC amb un contracte fins al 30 de juny de 2027, amb el Reial Madrid conservant el 50% dels seus drets i una clàusula de venda.

## Palmarès

Reial Madrid
* UEFA Champions League: 2021–22
Reial Madrid Juvenil A
* Lliga Juvenil de la UEFA: 2019-20

### Espanya sub-19

* Campionat d'Europa sub-19 de la UEFA: 2019

### Espanya sub-23

* Medalla d'or en els Jocs Olímpics: 2024

## Referències

* ↑ Connor, Lee. «Report: Spurs boss Mourinho wants to sign Real Madrid's Miguel Gutierrez» (en anglès). The Boot Room, 31-03-2021. [Consulta: 21 abril 2021].
* ↑ Owen, Danny. «Report: Mourinho target doesn't want Tottenham move; snubbed Manchester United in 2017» (en anglès britànic). HITC, 30-03-2021. [Consulta: 21 abril 2021].
* ↑ Spence, Liam «Man Utd transfer news: Miguel Gutierrez snubs offer in favour of Real Madrid stay – report». , 20-07-2017 [Consulta: 21 abril 2021].
* ↑ Lara, Miguel Ángel «Miguel Gutierrez makes history with Real Madrid». , 01-08-2019 [Consulta: 21 abril 2021].
* ↑ Bell, Arch «Benzema boosts Real Madrid to the top of the table» (en anglès). , 21-04-2021 [Consulta: 21 abril 2021].
* ↑ «Karim Benzema hits brace as Real Madrid ease past Cadiz and go top of La Liga». eurosport.com, 21-04-2021.
* ↑ «Real Madrid beat Granada 4–1 to kepp La Liga title ambition alive». football-espana.net, 13-05-2021.
* ↑ «Official Announcement: Miguel Gutiérrez | Real Madrid CF». Real Madrid CF. [Consulta: 5 agost 2022].
* ↑ «Miguel Gutiérrez's left back arrives in Girona». , 05-08-2022 [Consulta: 5 agost 2022].
* ↑ Forjanes, Carlos. «Real Madrid to let Miguel Gutiérrez go». Diario AS, 18-07-2022. [Consulta: 5 agost 2022].
* ↑ «El futbol espanyol es fa amb l’Or dels Jocs Olímpics de París 2024». Diari del Maestrat, 09-08-2024. [Consulta: 25 octubre 2024].

## Enllaços externs

* Miguel Gutiérrez Ortega a BDFutbol
* Miguel Gutiérrez Ortega, Fitxa a Soccerway
# Solak

Solak (de sol, «esquerrà» en turc) fou el nom d'un cos de la guàrdia personal dels sultans otomans, format per quatre companyies de geníssers. Inicialment eren arquers que portaven l'arc a la mà esquerra, fet que estaria a l'origen del seu nom. Eren un grup reduït, uns 60, menys de la meitat dels missatgers o peyks, que eren uns 150. Eren manats pel solak bashi. Anaven uniformats de manera esplèndida i duien un barret presidit per una llarga ploma.

## Referències

* ↑ Kramers, J. H. «Ṣolaḳ» (en anglès). Encyclopaedia of Islam, Second Edition, 24-04-2012.
* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, IX, 743
# Enganyapastors pigallat

L'enganyapastors pigallat (Caprimulgus tristigma) és una espècie d'ocell de la família dels caprimúlgids (Caprimulgidae). Habita boscos de ribera, turons rocosos i zones urbanes del sud de Mali, Burkina Faso, sud-est del Sudan, oest i centre d'Etiòpia, cap al sud, a través de l'est i sud de la República Democràtica del Congo, Uganda, Ruanda, Burundi, oest i sud de Tanzània, Zàmbia, Malawi, Zimbabwe, oest de Moçambic i Botswana fins Namíbia i Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Enganyapastors pigallat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 28 febrer 2025(català)
* ↑ Bover i Salvadó, Jordi (ed.); et alii. «Enganyapastors pigallat». A: Diccionari dels ocells del món. Barcelona: TERMCAT, 2017-2022.
# Arstanosaure

L'arstanosaure (Arstanosaurus, "llangardaix d'Arstan") és un gènere de dinosaure hadrosàurid que va viure del Santonià al Campanià, al Cretaci superior. Les seves restes fòssils s'han trobat a la formació Bostobinskaya, al Kazakhstan.
# Francesc Valls i Llinares

Francesc Valls i Llinares (Castellar del Vallès, 20 de febrer de 1896 - Rufignac, Dordonya, França, final dels anys seixanta) va ser un soldat republicà, pres i supervivent del camp de concentració de Mauthausen i Gusen.

## Biografia

Soldat de l'exèrcit republicà, és exiliat a França a principis de l'any 1939 davant l'enfonsament de les tropes republicanes. Fou internat en un camp d'acollida des d'on s'enquadrà a la 115a companyia de treballadors estrangers. Destacat al departament de Mosel·la, treballà en tasques de fortificació de la línia Maginot. El 30 de juny de 1940 va ser capturat per la Wehrmacht i l'any 1941 fou traslladat al camp de Mauthausen. Per pròpia elecció decidí anar al camp de Gusen davant els rumors que les condicions de vida eren millors en aquest camp. La seva condició professional de llauner li permeté trobar un destí a cobert i poc cansat que li permeté sobreviure a l'holocaust. Un cop alliberat el camp de Gusen, el 5 de maig de 1945, fou repatriat a França i s'instal·là a Perigueux.

## Referències

* 1 2 Serrano i Blanquer, David. Un català a Mauthausen. El testimoni de Francesc Comellas.. Barcelona: Pòrtic, 2001. ISBN 84-7306-703-7.
* ↑ Comellas, Joan «De Castellar del Vallès als camps de concentració nazis. El cas d’Enric Comellas i Tàpias i d'altres quatre castellarencs» (pdf). Plaça Vella, 56, 2015, pàg. 50–80. ISSN: 2565-2982.
# Anàlisi d'ultratraces

L'anàlisi química d'ultratraces està caracteritzada per permetre determinar fins a quantitats de 10$^{-12}$ a 10$^{-14}$ grams de metalls sense la necessitat d'utilitzar preconcentracions químiques de separació. Per exemple, fent servir l'espectrometria de masses com a formació prèvia de quelats de heptaflururdimetiloctanediona, es van aconseguir detectar 14 metalls diferents: alumini, crom, ferro, níquel, coure, itri, pal·ladi, neodimi, samari, disprosi, holmi, tuli, iterbi i plom.

## Bibliografia

* Francisco Bermejo Martínez. Química analítica general, cuantitativa e instrumental. 2. Paraninfo (1991).
* B. R. KOWALSKY i T. L. ISENHOUR, Analytical Chemistry, 41, 998 (1969).
* Ultra-trace mass-spectrometric metal analysis using 1,1,1,2,2,3,3-heptafluoro-7,7-dimethyl-4,6-octanedione chelates

## Referències

* ↑ Kowalski, B. R.; Isenhour, Thomas L.; Sievers, R. E. «Ultra-trace mass-spectrometric metal analysis using 1,1,1,2,2,3,3-heptafluoro-7,7-dimethyl-4,6-octanedione chelates». Analytical Chemistry, 41, 8, 7-1969, pàg. 998–1003. DOI: 10.1021/ac60277a029. ISSN: 0003-2700.
# Atròfia muscular

L'atròfia muscular o amiotròfia és la pèrdua de massa muscular esquelètica. Pot ser causada per immobilitat, envelliment, desnutrició, medicaments o una àmplia gamma de lesions o malalties que afecten el sistema musculoesquelètic o nerviós. L'atròfia muscular provoca debilitat muscular i discapacitat.
El desús provoca una ràpida atròfia muscular i sovint es produeix durant lesions o malalties que requereixen la immobilització d'un membre o repòs al llit. Depenent de la durada del desús i de la salut de l'individu, això es pot revertir completament amb l'activitat. La desnutrició provoca primer la pèrdua de greix, però pot progressar cap a l'atròfia muscular en una inanició prolongada i es pot revertir amb la teràpia nutricional. En canvi, la caquèxia és una síndrome de desgast causada per una malaltia subjacent com el càncer que provoca una atròfia muscular dramàtica i que no es pot revertir completament amb la teràpia nutricional. La sarcopènia és una atròfia muscular relacionada amb l'edat i es pot frenar amb l'exercici. Finalment, les malalties dels músculs com la distròfia muscular o les miopaties poden provocar atròfia, així com les lesions del sistema nerviós com en lesions medul·lars o ictus. Per tant, l'atròfia muscular sol ser una troballa (signe o símptoma) d'una malaltia en lloc de ser una malaltia per si mateixa. No obstant això, algunes síndromes d'atròfia muscular es classifiquen com a espectres de malalties o entitats de malaltia més que com a síndromes clíniques soles, com les diverses atròfies musculars espinals.
L'atròfia muscular és el resultat d'un desequilibri entre la síntesi de proteïnes i la degradació de proteïnes, tot i que els mecanismes no s'entenen del tot i són variables segons la causa. La pèrdua muscular es pot quantificar amb estudis d'imatge avançats, però això se sol valorar. El tractament depèn de la causa subjacent, però sovint inclourà exercici i una nutrició adequada. Els agents anabòlics poden tenir certa eficàcia, però no s'utilitzen sovint a causa dels efectes secundaris. Hi ha múltiples tractaments i suplements en investigació, però actualment hi ha opcions de tractament limitades a la pràctica clínica. Tenint en compte les implicacions de l'atròfia muscular i les opcions de tractament limitades, minimitzar la immobilitat és fonamental en lesions o malalties.
# Anàlisi de cost-benefici

L'anàlisi de cost-benefici o, senzillament, anàlisi cost-benefici (ACB), és un procés sistemàtic per calcular i comparar els beneficis i els costos d'un projecte, per tal de facilitar la presa d'una decisió de tirar-lo, o no, endavant. L'ACB té dos propòsits:
* Determinar si és una bona inversió/decisió (justificació/viabilitat),
* Proporcionar una base per a comparar projectes. Es tracta de comparar el cost total esperat de cada opció davant els beneficis totals esperats, per veure si els beneficis superen els costos, i per quant.
En l'ACB, els beneficis i els costos s'expressen en termes monetaris, i s'ajusten per al valor temps del diner, de manera que s'expressen en una base comuna, pel que fa al seu "valor actual net", tots els fluxos de beneficis i tots els fluxos dels costos del projecte a través del temps (que tendeixen a ocórrer en diferents moments de l'execució del projecte).
En estreta relació, però lleugerament diferents, són les tècniques que inclouen l'anàlisi de cost-efectivitat, l'anàlisi de cost-utilitat, l'anàlisi d'impacte econòmic, l'anàlisi d'impacte fiscal i l'anàlisi de retorn social d'una inversió.
# Enginyeria logística

L'enginyeria logística és l'aplicació dels conceptes de logística, la compra, el transport, l'emmagatzematge i la distribució de les matèries primeres, dels productes semiacabats i dels béns finals. La gestió d'aquestes activitats de manera eficient i efectiva per a una organització és el propòsit principal de l'enginyer en logística. L'enginyeria logística també estudia la satisfacció del consumidor final i la qualitat del servei. Una altra aplicació de l'enginyeria logística és la gestió de la cadena de subministraments.
L'enginyeria logística és una part fonamental de l'enginyeria industrial en la que l'optimització de les operacions de producció, emmagatzematge, transport i distribució s'estudien, calculen i optimitzen mitjançant models matemàtics i heurístics com ara la teoria de cues per a optimitzar temps, el mètode Simplex de la programació lineal per a optimitzar recursos materials, l'MRP (Material Requirements Planning) per a l'òptima planificació de la producció, i mètodes com l'anomenat problema del taller mecànic, que troben solucions òptimes simplificades (heurístiques) a problemes particulars.
Totes aquestes matèries s'estudien a les escoles d'enginyeria industrial sota el nom d'investigació operativa (anglès Operations Research).
# Atsinganosaure

L'atsinganosaure (Atsinganosaurus) és un gènere de dinosaure titanosaure que va viure al Cretaci superior en el que actualment és França. L'espècie tipus és Atsinganosaurus velauciensis, fa referència a la localitat en què va ser trobada, Velaux-La Bastide Neuve.
L'espècie tipus va ser determinada i descrita per Géraldine Garcia, Sauveur Amico, Francois Fournier, Eudes Thouand i Xavier Valentin l'any 2010.

## Referències

* ↑ Garcia, G., Amico, S., Fournier, F., Thouand, E. and Valentin, X. (2010). "A new Titanosaur genus (Dinosauria, Sauropoda) from the Late Cretaceous of southern France and its paleobiogeographic implications." Bulletin de la Societe Geologique de France, 181(3): 269-277.
Gèneres de sauropodomorfs :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia
Clade: Dinosauria :
Sauropodomorpha :
Sauropoda :
Neosauropoda :
Macronaria :
Titanosauria :
# Ni liv

Ni liv (en noruec Nou vides) és una pel·lícula noruega de 1957 sobre Jan Baalsrud, que va ser membre de la resistència noruega durant la Segona Guerra Mundial. El 1943, va participar en una operació per destruir una torre de control aeri alemanya. Aquesta missió es va veure compromesa quan ell i els seus companys, buscant un contacte de resistència de confiança, van contactar accidentalment amb un civil que els va trair als nazis.
La pel·lícula va ser dirigida per Arne Skouen i està basada en el llibre We Die Alone de David Armine Howarth.
El 1958, la pel·lícula va ser nominada a l'Oscar a la Millor pel·lícula en llengua estrangera i va participar en l'11è Festival Internacional de Cinema de Canes i al Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1958.

## Argument

El matí després de la seva explosió, el vaixell alemany ataca un vaixell de la resistència, que conté 8 tones d'explosius destinats a destruir la torre de control aeri. Els noruecs destrueixen el seu vaixell explotant la seva càrrega útil, i Baalsrud i alguns altres supervivents fugen.
Neden a terra, i Baalsrud és l'únic que ha escapat de l'atac nazi. Moll fins als ossos i sense una sabata, s'escapa cap a un barranc i dispara i mata un oficial de Gestapo.
Baalsrud evadeix la captura des de fa aproximadament dos mesos, patint congelació i fotoqueratitis. Falla en la seva intenció d'arribar a la frontera neutral de Suècia i es deixa a mercè de la possibilitat que alguns ciutadans noruecs l'ajudin a accedir a la resistència. Amagat a un graner, s'amputa molts dels seus propis dits amb un ganivet corrent.
Aquests ciutadans aconsegueixen traslladar Baalsrud prop de la frontera sueca, però es veuen obligats a deixar-lo en una cova de neu aproximadament dues setmanes abans de tornar i lliurar-lo a un pastor de rens, que finalment el portarà a lloc segur.
Baalsrud es recupera en un hospital suec durant set mesos, després torna a Anglaterra, Sud-àfrica, Àsia, Austràlia, Nova Zelanda i Amèrica abans de reincorporar-se a la lluita.

## Repartiment

* Jack Fjeldstad - Jan Baalsrud
* Henny Moan - Agnes
* Alf Malland - Martin
* Joachim Holst-Jensen - Bestefar (avi)
* Lydia Opøien - Jordmoren (esposa)
* Edvard Drabløs - Skolelæreren (mestre d'escola)
* Sverre Hansen - Skomakeren
* Rolf Søder - Sigurd Eskeland
* Ottar Wicklund - Henrik
* Olav Nordrå - Konrad
* Alf Ramsøy - Ivar, kjelketrekker
* Jens Bolling - Alfred, kjelketrekker
* Per Bronken - Ole, kjelketrekker
* Grete Nordrå - Stenografen (stenographer)
* Lillebil Nordrum - Sykepleiersken ("infermera")

## Referències

* ↑ Howarth, David. We Die Alone: A WWII Epic of Escape and Endurance. Collins, 1955. ISBN 978-1-59921-063-6. Republished 2007 by the Lyons Press.
* ↑ «The 30th Academy Awards (1958) Nominees and Winners». [Consulta: 25 octubre 2011].
* ↑ «Festival de Cannes: Nine Lives». [Consulta: 10 febrer 2009].
* ↑ Pel·lícules del 1958 al web del Festival
* ↑ «Eventyret om Oppegård (Norwegian)», 2001. [Consulta: 10 juliol 2006].
# Efecte Magnus

L'efecte Magnus, denominat així en honor del físic i químic alemany Heinrich Gustav Magnus (1802-1870) que el descriví el 1853, és el nom donat al fenomen físic que afecta la trajectòria d'un objecte en rotació que es desplaça per un fluid, en particular, l'aire. És producte de diversos fenòmens, inclòs el principi de Bernoulli i el procés de formació de la capa límit en el fluid situat entorn dels objectes en moviment.
Un objecte en rotació crea un remolí d'aire al seu entorn. Sobre un costat de l'objecte, el moviment del remolí tindrà el mateix sentit que el corrent d'aire al qual està exposat l'objecte. En aquest costat la velocitat augmentarà. A l'altre costat, el moviment del remolí es produeix en el sentit oposat al del corrent d'aire i la velocitat es veurà disminuïda. La pressió de l'aire es veu reduïda per la pressió atmosfèrica en una quantitat proporcional al quadrat de la velocitat, de manera que la pressió serà menor en un costat que a l'altre, causant una força perpendicular a la direcció del corrent d'aire. Aquesta força desplaça en la direcció de la trajectòria que tindria si no existís el fluid.
A la imatge, en la qual una esfera observada lateralment s'està desplaçant cap a la dreta (raó per la qual la velocitat de l'aire circumdant respecte de l'esfera va cap a l'esquerra) i gira en el sentit de les agulles del rellotge, la velocitat de l'aire en el punt més baix de l'esfera augmenta pel fregament d'aquesta rotació. Així mateix, en el punt més alt, la rotació de l'esfera s'oposa al corrent d'aire i frena aquest corrent. Per això, en el punt més baix de l'esfera apareix una pèrdua de pressió respecte del més alt que empeny l'esfera cap avall.
Sovint es fa referència a aquest efecte a l'hora d'explicar moviments estranys però comunament observats en esports que fan ús de boles i pilotes en rotació, especialment en el golf, beisbol, futbol, tennis, tennis de taula, billar o cricket, o en els bumerangs. No obstant això, l'efecte Magnus no és el responsable del moviment de la bola de cricket vist al swing bowling. En el futbol, aquest efecte és responsable de la dita «corda». En llocs amb una altura considerable sobre el nivell de la mar aquest efecte és notablement menor, creant el fenomen que «la pilota no es doblegui».

## Vegeu també

* Nombre de Reynolds
* Teorema de Kutta-Jukowski
* Pilota de golf
* Efecte Coandă
* Perfil alar
* Anton Flettner
* Rotor Flettner

## Enllaços externs

* L'efecte Magnus i el moviment de la pilota esportiva
# Anàlisi termogravimètrica

L'anàlisi termogravimètrica (sigles en anglès:TGA) és un tipus d'anàlisi gravimètrica que es fa servir en mostres que determinen canvis en el pes en relació amb els canvis en la temperatura. Aquestes anàlisis es basen en un alt grau de precisió en tres mesures: pes, temperatura, i canvi de la temperatura. Les corbes de pèrdua de pes que s'obtenen requereixen una transformació abans d'interpretar-ne el resultat.
La tècnica TGA es fa servir de manera comuna en la recerca i proves per determinar les característiques de materials com els polímers,determinar temperatures de degradació, humitat absorbida pels materials, nivell de components orgànics i inorgànics, punts de descomposició dels explosius, i residus de solvents. També s'usa per estimar la cinètica de la corrosió en oxidació a alta temperatura.

## Equip

Normalment cal una balança de gran precisió pesada amb platí. La mostra es posa en un forn elèctric amb un termopar. L'atmosfera s'omple de gas inert per evitar l'oxidació i altres reaccions no desitjades. Es fa servir un ordinador per controlar l'instrument.

## Metodologia

L'anàlisi es fa elevant la temperatura de la mostra (fins a 1.000 °C o més) gradualment i anotant el canvi de pes. Després d'obtenir les dades, s'elabora una corba i els seus punts d'inflexió.
# Arteritis

L'arteritis (no s'ha de confondre amb artritis) és la inflamació per una lesió de la paret arterial que provoca una estenosi luminal per proliferació de la túnica íntima, per trombosi associada o per ambdós mecanismes. en general com a conseqüència d'una infecció o una resposta autoimmune.

## Tipus
### Primàries

* Arteritis de la temporal (també anomenada Arteritis de cèl·lules gegants), és específicament l'arteritis de les artèries que irriguen el cap, l'ull i el nervi òptic, en particular l'artèria temporal.
* Arteritis de Takayasu: afecta l'aorta i les seves branques.
* Poliarteritis nodosa: afecta l'artèries de mida mitjana, especialment les renals, coronàries, hepàtica i els sistemes músculoesquelètic.
* Tromboangiïtis obliterant.
* Granulomatosi al·lèrgica de Churg-Strauss.

### Secundàries

* Lupus eritematós sistèmic.
* Esclerodèrmia sistèmica progressiva.
* Alguns càncers.
* Infecciosa: L'arteritis pot ser deguda, rarament, pel fong patogen Candida albicans.

## Referències

* ↑ Diccionari Enciclopèdic de Medicina
* ↑ Nagi-Miura N, Harada T, Shinohara H, et al. «Lethal and severe coronary arteritis in DBA/2 mice induced by fungal pathogen, CAWS, Candida albicans water-soluble fraction». Atherosclerosis, vol. 186, 2, Jun 2006, pàg. 310–20. DOI: 10.1016/j.atherosclerosis.2005.08.014. PMID: 16157343.