OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ateneu de Martorell

L'Ateneu de Martorell és una obra del municipi de Martorell (Baix Llobregat) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici amb façana d'estil noucentista (1930), obra de l'arquitecte Josep Ros i Ros, destinat a centre social de l'entitat Ateneu de Martorell, fundat l'any 1929. L'edifici es compon de semisoterranis, d'un altell, de planta baixa o principal i d'un amfiteatre cinema. Els materials predominants són el maó i l'estuc.

## Història

A Catalunya, entre 1860 i 1936, es van crear 130 ateneus. Aquestes entitats pretenien cobrir algunes demandes socials: assistència en cas de malaltia, formació escolar, difusió cultural mitjançant biblioteques, teatre, música i celebració de festes. L'Ateneu reunia totes aquestes condicions, i a més a més es declarava apolític en un Martorell polaritzat entre el Círcol i el Progrés, entre dretes i esquerres. S'oferia com un punt de trobada per a tota la població al marge de les ideologies.
Entre els socis de l'entitat n'hi va haver que després de fer el jornal en les obres del carrilet anaven a treballar a l'Ateneu. Els constructors foren Antoni i Joaquim Parellada. Al febrer de 1930 es va inaugurar el cafè i la terrassa. L'escola primària començà a funcionar el curs 1931-1932. Als vespres s'hi feien classes per adults. Hi havia una gran activitat cultural i d'oci: teatre, concerts, conferències, etc. Al final de la Guerra Civil, el 23 de gener de 1939, l'ona expansiva de la voladura del pont d'Anoia destruí la sala d'espectacles i causarà greus danys al conjunt de l'edifici.
L'any 1952 es recupera l'entitat i l'any 1953 l'arquitecte municipal Armand Mas Tulla presentà un projecte de rehabilitació tan ambiciós que no es va poder dur a terme. Finalment, es van treure les runes de l'edifici, es van consolidar les estructures afectades i es van habilitar uns espais per poder reunir-se. L'any 1955 l'Ateneu de Martorell es reintegrava al teixit associatiu de la vila.
Als 1960 hi va haver en funcionament una sala de cinema. En l'època de la transició cap a la democràcia, el 1977 i fins a 1990 l'entitat evitarà decantar-se cap a un partit polític concret. L'any 2000 es detecten greus patologies en l'edifici i el mes de març de 2001 s'esfondrà la teulada. Actualment és propietat municipal

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Ateneu de Martorell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 febrer 2016].
# Costești

Costești (pronunciació en romanès: [kosˈteʃtʲ]) és una ciutat del comtat d'Argeș, Valàquia (Romania). La ciutat administra sis pobles: Broșteni, Lăceni, Pârvu Roșu, Podu Broșteni, Smei i Stârci. La població a 2012 era de 10.530.

## Referències

* ↑ «Orașul Costești» (en romanès). [Consulta: 12 octubre 2021].
# Engrut

L'engrut és un material adhesiu que s'utilitza per enganxar cartells o paper pintat i realitzar obres d'artesania amb paper i cartró o paper maixé. L'engrut és un material barat, fàcil de fabricar i que es conserva molt de temps pel que és molt indicat per a les aplicacions casolanes.
Per a la fabricació de l'engrut més senzill només s'empren l'aigua i la farina. La farina pot ser de blat o de sègol que es resseca menys. Per preparar l'engrut de forma artesanal, es dilueix primer la farina amb molt poca aigua perquè no es formin grumolls. Després es va afegint més fins a formar un puré clar que s'escalfa agitant constantment perquè no es posi (o formin grumolls) i no es cremi. És recomanable que s'acabi de dissoldre la farina amb aigua bullent.
Antigament, l'engrut era també el material utilitzat per enganxar etiquetes als envasos ja fossin de vidre, metall, porcellana o fang. Per a això, realitzaven una barreja de midó de blat, goma aràbiga, sucre i aigua. Primer, es dissolien la goma i el sucre en l'aigua. Després, s'hi afegia el midó mentre se li feia bullir cinc minuts.

## Enllaços externs

* Recepta per engrut
* Recipe for Wheatpaste
* engrut de sabaters Arxivat 2007-04-10 a Wayback Machine.
# Urbanització Galatzó

La urbanització Galatzó, que rep el nom del Puig del Galatzó, és una zona residencial pertanyent al municipi de Calvià, a l'illa de Mallorca. La urbanització que va començar a la fi dels anys 1970, és a la possessió de Son Pillo. És envoltada de zones verdes i forma part del recorregut del Passeig Calvià, considerat com el «pulmó verd» del municipi. El projecte va ser executat per la cooperativa de Pablo Iglesias i va comportar la iniciativa d'Habitatge Social del municipi. Té una població censada de 1.597 habitants.
Confronta amb Santa Ponça cap al sud i a uns 4 quilòmetres de Calvià al nord, a l'oest amb Peguera i al sud-est amb Son Ferrer. Al costat d'aquest nucli de població hi ha el polígon de Son Bugadelles, que contribueix a la diversificació econòmica del municipi.
Hi ha un centre d'ensenyament d'infantil i de primària, un de secundària, un pavelló esportiu, clubs de petanca i un d'esplai, i una confraria que fa processons per Setmana Santa.
També, hi ha el centre Es Generador que és un espai de participació juvenil per desenvolupar les relacions comunicatives i la creativitat dels joves de 14 a 30 anys. Organitza el Festival Es Generador, en què s'organitzen diferents activitats: skates&rollers, grafits, funky, hip-hop, teatre, dansa, etc.
El lloc més emblemàtic de la urbanització és el molí de Santa Ponça (mitjan segle xix) al costat de la rotonda de la carretera de Palma-Andratx i de Santa Ponça-Calvià. Va ser restaurat el 1995 en el marc d'un projecte de l'escola taller municipal.
Del 20 al 25 d'agost se celebren les festes patronals.

## Refeerències

* ↑ «Molí de Santa Ponça. Calvià» (en de mallorca). [Consulta: 26 febrer 2025].
* ↑ Segura i Salado, Josep; Carrero Saralegui, Pedro. Es molí de Santa Ponça: historia i restauració, 1990. ISBN 978-84-86798-23-9.

## Enllaços externs

* El Puig de Galatzó
# Edifici d'habitatges al carrer Unió, 39

L'Edifici d'habitatges al carrer Unió, 39 és una obra racionalista de Tarragona protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici d'estil eclèctic, encara que amb un cert regust racionalista.
Utilitza l'arc de mig punt a algunes de les obertures de la primera planta i a la porta d'accés a la planta baixa. Però, sobretot, és interessant la gran tribuna del principal, que suporta el balcó del pis del damunt i que es corba resseguint la cantonada.
Hi ha un baix relleu amb dos putti.

## Referències

* 1 2 3
# Ateneu de Sabadell

L'Ateneu de Sabadell fou una organització social Sabadellenca establerta en un edifici que duu el mateix nom, ubicat a la plaça de Sant Roc de Sabadell, davant mateix de l''Ajuntament de Sabadell. Actualment l'edifici està catalogat com a bé cultural d'interès local, amb el codi 1476-I. Avui es troba reformat per al seu ús com a dependències municipals.

## Història

Hereu del Casino Obrer i del Casino Catalán Industrial, va obrir les portes el 1854, gràcies al recolzament de figures destacades de l'època com Víctor Balaguer, Madoz o Olózaga. Va obrir la primera biblioteca pública de Sabadell i va iniciar cursos de formació per a adults.

## Edifici

Edifici entre mitgeres format per planta baixa i dos pisos. al primer pis hi ha una voluminosa balconada amb quatre obertures d'accés de forma rectangular i al segon, quatre petites finestres, les dues centrals més grans que les laterals i més aviat quadrades. El primer pis i el coronament estan decorats amb relleus de pedra, testes venerables i símbols de les arts i oficis. Hi ha també unes vidrieres amb les quatre barres i unes escultures. Les obertures de la planta baixa han estat remodelades i actualment són d'arc escarser. La façana posterior de l'edifici actualment dona a la plaça de Fidela Renom, amb accés des del carrer de l'advocat Cirera.

## Referències

* 1 2 Ateneu de Sabadell
* ↑ «Fitxa de l'edifici al web de l'Ajuntament de Sabadell». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 7 juny 2017].
# Enicur cap-roig

L'enicur cap-roig (Enicurus ruficapillus) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). Es troba present a la península de Malaca i a les illes de Sumatra i Borneo, distribuït als següents països: Brunei, Indonèsia, Malàisia i Tailàndia. Sol frequentar els cursos d'aigua. El seu estat de conservació es considera gairebé amenaçat.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «enicur cap-roig». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 15 maig 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 705. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Chestnut-naped Forktail. Enicurus ruficapillus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 maig 2022].
# Roberto José Lovera Vidal

Roberto José Lovera Vidal (Montevideo, 14 de novembre de 1922 - Montevideo, 22 de juny de 2016) fou un jugador de bàsquet uruguaià, que jugava en la posició de base, que va competir durant les dècades de 1940 i 1950.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on fou cinquè en la competició de bàsquet. Quatre anys més tard, als Jocs de Hèlsinki, guanyà la medalla de bronze en la mateixa competició. En aquests darrers Jocs fou el capità de l'equip.
El 1954 fou sisè en el Campionat del món de bàsquet. També va ser campió sud-americà el 1947, 1949 i 1953 i va guanyar la plata el 1943 i 1945. A nivell de clubs va jugar tota la seva carrera al Club Atlético Olimpia.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Roberto Lovera». [Consulta: 26 febrer 2025].
* ↑ «Roberto Lovera - Basketball Stats, Height, Age | FIBA Basketball» (en anglès), 26-02-2025. [Consulta: 26 febrer 2025].
# Edifici de l'antiga pastisseria La Lyonesa

L'edifici de l'antiga pastisseria La Lyonesa és una construcció del centre de Terrassa situada al carrer de Sant Pere i protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres constituït per planta baixa i dos pisos, utilitzats com a local comercial i habitatges, respectivament. La composició de la façana segueix un ritme d'obertures horitzontal, en contrast amb la verticalitat a què obliga l'estretor de la parcel·la. A la part superior hi ha dues obertures de ventilació rectangulars, unides per una sanefa decorativa. El coronament és amb una cornisa poc pronunciada.
La botiga ocupa la planta baixa i conserva diferents elements originals, com el rètol comercial de l'antiga pastisseria. El conjunt s'insereix dins del corrent racionalista.

## Història

L'edifici fou bastit l'any 1936 per l'arquitecte Ignasi Escudé i Gibert.

## Referències

* 1 2 3

## Vegeu també

* Llista de monuments de Terrassa
# Cerrito

«Cerrito o El Cerrito» té aquests significats:
* Toponímia:
** Argentina:
*** Districte d'El Cerrito, departament de San Rafael, província de Mendoza
*** Isla del Cerrito, departament de Bermejo, província de Chaco
** Brasil:
*** Cerrito (Rio Grande do Sul)
*** São José do Cerrito (Santa Caterina)
** Colòmbia:
*** Cerrito (Santander)
*** El Cerrito (Valle del Cauca), municipis al departament de Valle del Cauca
** Estats Units: El Cerrito (Califòrnia), diversos indrets
** Paraguai: Cerrito (Paraguai)
** Uruguai: Cerrito (Montevideo), barri de Montevideo
* Miscel·lània:
** Club Sportivo Cerrito, equip de futbol de Montevideo (Uruguai)
** Fanny Cerrito, coreògrafa i ballarina italiana del segle XIX
** Batalla de Cerrito (1812)

## Vegeu també

* Cerritos
# Enigmística

L'Enigmística (o ludolingüística) és un camp de la lingüística recreativa i correspon a l'art d'endevinar enigmes representats per gràfics o figures, endevinalles, mots encreuats, jocs de paraules, etc. És un camp similar al de les "matemàtiques recreatives".

## Visió general

L'enigmística és l'art de compondre i resoldre jocs enigmístics, és a dir, aquells que requereixen endevinar una o més paraules mitjançant l'ajuda d'una altra paraula i/o símbol. Per exemple, una endevinalla és un joc enigmístic perquè requereix endevinar una paraula (l'objecte descrit ambiguament) mitjançant una descripció formulada amb paraules; també és un joc enigmístic uns mots encreuats perquè requereix reconstruir un entramat de paraules només mitjançant la definició donada i la comparació entre les paraules individuals. Des dels Aenigmata del poeta llatí Celi Simposi, a finals del segle IV d. C., s'han anat component endevinalles o enigmes per amenitzar les vetllades amb exercicis d'enginy.
Alguns altres temes que s'estudien en enigmística són els lipogrames, els vicigrames, els acròstics, els palíndroms, els tautònims, els isogrames, els pangrames, els bigrames, els trigrames, els tetragrames, les "piràmides de transdeleció" i les "finestres pangramàtiques".
En anglès, el terme rep el nom de logology adoptat per Dmitri Borgmann per a referir-se a la lingüística recreativa.

## Enigmistes destacats

* Avel·lí Artís-Gener
* Màrius Serra
* Pau Vidal
* Martin Gardner
* Douglas Hofstadter

## Vegeu també

* Escriptura limitada
* Oulipo

## Referències

* ↑ Farrell, Jeremiah. «Word Ways: The Journal of Recreational Linguistics». [Consulta: 3 juliol 2011].

## Bibliografia
### Llibres

* Bergerson, Howard W. Palindromes and Anagrams. New York: Dover Publications, 1973.
* Bombaugh, C.C.. Oddities and Curiosities of Words and Literature. New York: Dover Publications, 1961.
* Borgmann, Dmitri. Language on Vacation: An Olio of Orthographical Oddities. New York: Charles Scribner's Sons, 1965.
* Borgmann, Dmitri. Beyond Language: Adventures in Word and Thought. New York: Charles Scribner's Sons, 1967.
* Eckler, A. Ross Jr.. Making the Alphabet Dance: Recreational Wordplay. New York: St. Martin's Press, 1997. ISBN 0-312-15580-8.
* «Logology: Word and language play». A: James F. . ISBN 1-57230-933-4.

### Revistes periòdiques

* Word Ways: The Journal of Recreational Linguistics . Greenwood Periodicals et al., 1968–. ISSN 0043-7980.
* El palindromista . Mark Saltveit, 1996–.
* L'enigma . National Puzzlers' League, 1883–.
# Puig Segalar (Albons)

El Puig Segalar és una muntanya de 175 metres que es troba entre els municipis de Viladamat, a la comarca de l'Alt Empordà i d'Albons, a la comarca catalana del Baix Empordà.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 310091001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Edifici de la Caixa d'Estalvis Provincial de Girona

L'Edifici de la Caixa d'Estalvis Provincial de Girona és un edifici del municipi de Girona que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una construcció de planta baixa i sis pisos on es combinen habitatges i oficines. El cos central disposa de llargues filades de finestres rectangulars, mentre als extrems es disposen els balcons. Té planta rectangular. L'edifici acompleix una funció urbana especial, comunicant dues de les artèries amb més activitat comercial de la ciutat gràcies a dos passatges coberts de la planta baixa. Formalment presenta una estructura propera als plantejaments neoracionalistes dels arquitectes italians de mitjans del segle xx.
# Atl

ATL'' és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Chris Robinson el 2006.

## Argument

Narra la història d'uns adolescents que viuen en un barri d'Atlanta. Després d'acabar la secundària, quatre amics s'enfronten a diferents desafiaments sobre que fer de les seves vides. Madurar de cop, treballar o estudiar a la universitat, són algunes de les possibilitats que implica la maduresa. La història recrea vagament la vida de Dallas Austin i Tionne Watkins i les seves experiències en la pista de patinatge del barri on es resolen diferents drames es desenvolupen al voltant de les seves vides.

## Repartiment

* Greg Andrews: Jay
* April Clark: Tondie
* Albert Daniels: Brooklyn
* T.I.: Rashad
* Lauren London: New New
* Jason Weaver: Teddy
* Mykelti Williamson: oncle George

### Rebuda

* Melissa Walters a BlackFilm. com va definir a la pel·lícula com a "sincera, genuïna i agradable.".
* El crític Roger Ebert li va donar tres estrelles en el Chicago Sun-Times, declarant la pel·lícula "calenta" i lloant el guió per l'"afecte no forçat, i genuí pels seus personatges."
* IGN.com va donar a la pel·lícula una qualificació de 5.4, definint com a "magistral" el debut de Robinson
* Ruth Stein del San Francisco Chronicle defineix la pel·lícula com una de les millors del seu gènere, lloant les actuacions dels joves actors, i de l'estrella TI, en particular.
* Neil Genzlinger de The New York Times, va dir que estava sorprès que amb la poca experiència de molts actors, "el més aficionat de tot és el guió". Genzlinger també anomena al guió clixé i predictible, mentre que dona crèdit als joves actors de la pel·lícula. També va ser crític amb Chris Robinson

## Referències

* ↑ «ATL (2006)». Box Office Mojo.
* ↑ Walters, Melissa «març 2006 I blackfilm.com I reviews I film I ATL». BlackFilm.com, 24-03-2006.
* ↑ Ebert, Roger «ATL :: rogerebert.com :: Reviews». RogerEbert.com, 31-03-2006 [Consulta: 24 febrer 2022]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2008-12-11. [Consulta: 24 febrer 2022].
* ↑ Gilchrist, Todd «IGN: ATL Review». IGN.com Movies.
* ↑ Stein, Ruthe «Boys to men -- it's a tough transition for these young adults in Atlanta». SFGate.com, 31-03-2006.
* ↑ Genzlinger, Neil «ATL — Movie — Review — The New York Times». The New York Times, 31-03-2006.
Viccionari
# Enjub

L'enjub és un tipus de paret o contrafort que serveix per protegir les terres de les rierades. Amb aquest sistema de construcció, es poden minimitzar els efectes naturals sobre les construccions urbanes.

## Enllaços externs

* «Enjub». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Escola Universitària de Turisme del Consell Insular d'Eivissa i Formentera

L'Escola Universitària de Turisme del Consell Insular d'Eivissa i Formentera (ETEiF) és un centre adscrit a la Universitat de les Illes Balears, amb seu a l'illa d'Eivissa.
Aquesta escola es va fundar l'any 1964 i en l'actualitat es dedica a la formació empresarial i turística (títol obligatori per a la direcció d'empreses turístiques). Alhora, amb els estudis oferts, es pot obtenir el títol equivalent a la diplomatura universitària.
Es realitzen pràctiques dels estudis en empreses i institucions del sector turístic a les Illes Balears i a l'estranger. L'escola, a més, compta amb un servei d'informació i assessorament sobre les demandes existents de feina i elaboració de currículums, així com d'un servei de coordinació de les entrevistes personals amb el seu alumnat.
La seu de l'escola està situada a l'Edifici Polivalent Ca's Serres de Dalt, al carrer de Bes, Eivissa.

## Notes

* ↑ Escola de Turisme al web de l'UIB
* ↑ Grau de turisme al web de l'UIB
* ↑ «Localització». Arxivat de l'original el 2016-05-30. [Consulta: 13 setembre 2016].

## Enllaços externs

* Web de l'ETEiF Arxivat 2016-05-20 a Wayback Machine.
# Stuart Dallas

Stuart Alan Dallas (nascut el 19 d'abril de 1991) és un futbolista professional nord-irlandès que juga com a migcampista pel Leeds United FC de la Championship i per la selecció d'Irlanda del Nord.
Va començar la seva carrera amb el club local Crusaders. Hi jugava d'extrem, tant per la dreta com per l'esquerra.

## Estadístiques

    A 23 abril 2016.
| Club | Temporada | Lliga | Lliga | Lliga | FA Cup / Copa irlandesa | FA Cup / Copa irlandesa | Copa de la Lliga | Copa de la Lliga | Europa | Europa | Altres | Altres | Total | Total |
| Club | Temporada | Divisió | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols |
| Crusaders | 2010–11 | IFA Premiership | 35 | 16 | 0 | 0 | 3 | 0 | — | — | 0 | 0 | 38 | 16 |
| Crusaders | 2011–12 | IFA Premiership | 32 | 8 | 4 | 0 | 4 | 2 | 2 | 0 | 5 | 0 | 47 | 10 |
| Crusaders | Total | Total | 67 | 24 | 4 | 0 | 7 | 2 | 2 | 0 | 5 | 0 | 85 | 26 |
| Brentford FC | 2012–13 | League One | 7 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | — | — | 1 | 0 | 11 | 0 |
| Brentford FC | 2013–14 | League One | 18 | 1 | 0 | 0 | 2 | 0 | — | — | 1 | 0 | 21 | 1 |
| Brentford FC | 2014–15 | Championship | 38 | 6 | 1 | 0 | 2 | 2 | — | — | 2 | 0 | 44 | 8 |
| Brentford FC | Total | Total | 63 | 7 | 4 | 0 | 4 | 2 | — | — | 4 | 0 | 76 | 9 |
| Northampton Town (cedit) | 2013–14 | League Two | 12 | 3 | — | — | — | — | — | — | — | — | 12 | 3 |
| Leeds United FC | 2015–16 | Championship | 43 | 5 | 3 | 0 | 1 | 0 | — | — | — | — | 49 | 5 |
| Total carreras | Total carreras | Total carreras | 185 | 39 | 11 | 0 | 12 | 4 | 2 | 0 | 9 | 0 | 222 | 43 |
* ↑ Partits a la Setanta Sports Cup.
* 1 2 Partits a la Football League Trophy.
* ↑ Partits als play-offs de la Football League.

## Referències

* ↑ «Loan star Stuart Dallas hailed by Mark Warburton after productive spell at Northampton leads to Brentford success». [Consulta: 5 abril 2015].
* 1 2 «Northern Ireland – S. Dallas – Profile with news, career statistics and history – Soccerway». soccerway.com. [Consulta: 10 febrer 2015].
* ↑ «Stuart Dallas – Football Stats – Brentford – Season 2014/2015 – Soccer Base». soccerbase.com. [Consulta: 10 febrer 2015].

## Enllaços externs

* Dades estadístiques sobre Stuart Dallas a soccerbase.com
* Fitxa amb Irlanda del Nord Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine. a Irish FA