# X legislatura del Parlament Europeu

La X legislatura del Parlament Europeu és un cicle parlamentari que va començar l'1 de juliol de 2024, després de les eleccions europees celebrades entre el 6 i el 9 de juny, i que ha de durar fins al juny de 2029, una vegada finalitzada les eleccions al Parlament Europeu de 2029. Els diputats del Parlament Europeu es van agrupar en grups polítics segons la seva afinitat ideològica, elegint al president i la resta de la Mesa de l'Eurocambra, i es van dividir en comissions de treball.

## Principals esdeveniments

6-9 de juny de 2024:
* Eleccions al Parlament Europeu de 2024.
16 de juliol de 2024:
* Sessió constitutiva del 10è Parlament Europeu.
** Sessió presidida per Roberta Metsola, en virtut de presidenta del 9è Parlament Europeu.
** Grups constituïts: PPE (188), S&D (136), Patriotes (84), CRE (78), RE (77), Verds/ALE (53), L'Esquerra (46), ENS (25), NI (32) i Altres (1).
** Elecció de la presidència i vicepresidències del Parlament Europeu per la primera meitat de la legislatura.
*** Roberta Metsola (PPE) de Malta és elegida presidenta.
*** Sabine Verheyen (PPE) d'Alemanya, és elegida vicepresidenta primera.
18 de juliol de 2024:
* Votació per l'elecció del president de la Comissió Europea.
** Ursula von der Leyen (PPE) d'Alemanya, és reelegida com a presidenta.
4-12 de novembre de 2024:
* Audiències dels candidats a Comissari Europeu.
27 de novembre de 2024:
* Vot de confirmació de la Comissió Von der Leyen II.

## Resultat de les eleccions

Les eleccions van donar com a resultat l'entrada de més d'una cinquantena de nous partits, especialment partits populistes i d'extrema dreta, com l'Aliança Sahra Wagenknecht - Per la Raó i la Justícia (BSW) d'Alemanya, la Confederació de Llibertat i Independència de Polònia, Reconquesta de França o l'Aliança per a la Unió dels Romanesos. També es va beneficiar Volt Europa, que va aconseguir entrada a dos estats.
Per formacions, el Partit Popular Europeu va ser una vegada més el guanyador de les eleccions amb 176 eurodiputats enfront dels 139 del Partit dels Socialistes Europeus. La unió d'ALDE, el PDE i Renaixement en la plataforma liberal Renovar Europa va aconseguir 74 escons, perdent 30 sobre les anteriors eleccions, però permetent mantenir la tercera plaça enfront del Partit dels Conservadors i Reformistes Europeus i el Partit Identitat i Democràcia que en van aconseguir 58. El Partit Verd Europeu i el Partit de l'Esquerra Europea els van seguir amb 42 i 26 escons respectivament.

## Formació dels grups polítics

Durant els mesos de juny i juliol de 2024, els diferents diputats electes van negociar per a formar els grups polítics del Parlament Europeu, que necessiten un mínim de 23 eurodiputats de set estats membre de la Unió Europea. Va ser un dels processos de constitució de grups amb més moviments entre faccions de la història del Parlament Europeu, i dels 7 grups que van finalitzar la 9a legislatura, 6 d'ells es van constituir amb el mateix nom, un va desaparèixer i van néixer dos nous.

### Grup del Partit Popular Europeu

El Grup del Partit Popular Europeu va tornar a ser el grup més important pujant fins els 188 escons, 12 més que a la finalització de la 9a legislatura i 6 més que a la constitució de la mateixa. Si bé, el 18 de juny de 2024, Partit Popular Demòcrata Cristià (KDNP) d'Hongria va abandonar oficialment el grup i el Partit Popular Europeu per la decisió d'admetre el partit Tisza a les seves files, amb crítiques a la pèrdua dels valors democristians del PPE. Malgrat aquesta sortida, el grup va créixer gràcies a nous partits com el Moviment Agrari Ciutadà (BBB) i el Nou Contracte Social (NSC) dels Països Baixos, així com el Partit Ecològic Democràtic, provinent del grup dels Verds.

### Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates

L'Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates es va mantenir estable amb la participació de tots els membres del Partit dels Socialistes Europeus, i de nou, apartant a Direcció - Socialdemocràcia i Veu - Socialdemocràcia d'Eslovàquia pel seu pacte amb el Partit Nacional Eslovac, considerat ultranacionalista i d'extrema dreta, per a la constitució del nou govern al seu estat. Si bé, el partit liderat per Robert Fico va decidir, a l'inici de la legislatura, no sumar-se ni construir cap grup al Parlament Europeu, amb l'objectiu de tornar a l'Aliança.

### Patriotes per Europa

El 30 de juny de 2024, el primer ministre d'Hongria i líder del partit Fidesz, Viktor Orbán, va anunciar públicament la seva intenció de formar un nou grup parlamentari, anomenat Patriotes per Europa, juntament amb el Partit de la Llibertat d'Àustria (FPÖ), anteriorment al Grup d'Identitat i Democràcia, i l'ANO 2011 txec, que va deixar una setmana abans el Partit de l'Aliança dels Liberals i Demòcrates per Europa per diferències amb els posicionaments actuals del partit.
Prou! de Portugal va entrar oficialment a l'aliança el 2 de juliol, mentre que la Lliga d'Itàlia va expressar públicament el seu interès a unir-se al nou grup. El 5 de juliol, el partit Vox d'Espanya va anunciar la seva entrada al grup després de deixar el Grup dels Conservadors i Reformistes Europeus, el mateix dia que el Partit per la Llibertat dels Països Baixos, anteriorment a Identitat i Democràcia. L'endemà, tant el Partit Popular Danès (DF), que va declarar que la condició per participar era que el partit pogués seguir la seva pròpia política exterior, fins i tot en assumptes com la invasió russa d'Ucraïna, com Interès Flamenc de Bèlgica van passar d'ID al nou grup. Com a resultat, Patriotes per Europa va complir el llindar mínim del Parlament Europeu per al reconeixement formal.
El 7 de juliol, una vegada acabada la segona volta de les eleccions legislatives franceses, el president de Reagrupament Nacional (RN) de França, Jordan Bardella, va anunciar l'entrada del partit a Patriotes per Europa; com a resultat, RN es va convertir en la delegació més gran dins de l'aliança, amb 30 eurodiputats. L'endemà, el grup es va establir oficialment al Parlament amb 84 escons, convertint-lo en el tercer grup més gran de l'hemicicle. Bardella va ser nomenat president de Patriotes per Europa, mentre que Vistisen va ser nomenat com a cap de files.
La creació d'aquesta nova facció al Parlament Europeu va suposar la dissolució del grup d'Identitat i Democràcia, que va funcionar al llarg de la 9a legislatura del Parlament, i que al seu torn, va ser el substitut del grup de l'Europa de les Nacions i de la Llibertat de la 8a legislatura. Aquesta dissolució es va fer efectiva el 8 de juliol de 2024, una vegada constituït oficialment el nou grup parlamentari.

### Conservadors i Reformistes Europeus

El 19 de juny de 2024, el grup de Conservadors i Reformistes Europeus va anunciar en un comunicat de premsa que els diputats electes de l'Aliança per a la Unió de Romanesos (AUR), així com els quatre antics membres del partit Reconquesta de França (inclosa Marion Maréchal), s'havien unit al grup. Com a resultat, CRE es va convertir en la tercera facció més gran del Parlament Europeu, superant a Renovar Europa. No obstant això, el 5 de juliol, el partit Vox d'Espanya va anunciar la seva intenció d'abandonar el ECR, per unir-se al grup dels Patriotes per Europa; com a resultat, la pertinença del grup va caure a 78 diputats, només un escó més que el grup liberal, i sent superat pel nou grup de Viktor Orbán.

### Renovar Europa

A la caiguda electoral dels partits que formen part de Renovar Europa (Partit de l'Aliança dels Liberals i Demòcrates per Europa, Partit Demòcrata Europeu i Renaixement de França) es va sumar la sortida, el 21 de juny de 2024, de l'ANO 2011 de Txèquia. El partit va anunciar la seva decisió de retirar-se unilateralment d'ALDE, així com del grup Renovar Europa, a causa de "diferents posicions" sobre el Pacte Verd Europeu i la política de migració de la UE. Si bé, el 2 de juliol, l'eurodiputat independent irlandès Michael McNamara, es va sumar al grup per aconseguir 77 diputats.

### Els Verds/Aliança Lliure Europea

El grup d'Els Verds/Aliança Lliure Europea també va patir una important davallada a les eleccions europees, que es va fer més gran amb la sortida de Partit Ecològic Democràtic d'Alemanya i la Unió Lituana d'Agricultors i Verds, els partits més conservadors, cap al Grup del Partit Popular i els Conservadors i Reformistes respectivament. Si bé, el partit Volt Europa va decidir, amb la recomanació dels seus cinc eurodiputats i un 87% del suport de la seva militància, sumar-se al grup i no entrar a Renovar Europa, especialment per la presència, en aquell moment, d'ANO 2011 de Txèquia i el Partit Popular per la Llibertat i la Democràcia (VVD) dels Països Baixos, que havien acordat unir-se a una coalició amb el Partit Popular per la Llibertat (PVV) per formar el gabinet d'Schoof.

### L'Esquerra en el Parlament Europeu

El grup de L'Esquerra en el Parlament Europeu es va mantenir en nombre d'escons en acabar les eleccions europees. Si bé, el 3 de juliol el Moviment 5 Estrelles, que a la 9a legislatura formava part dels No Inscrits, va sol·licitar la seva adhesió al grup, abandonant la idea de sumar-se a una possible facció amb l'Aliança Sahra Wagenknecht - Per la Raó i la Justícia (BSW) d'Alemanya. Malgrat les preocupacions inicials entre els partits, principalment relacionades amb les aliances passades del moviment amb el Partit per la Independència del Regne Unit, a la 8a legislatura, i amb la Lliga durant el primer govern de Giuseppe Conte, el grup va admetre oficialment el partit el 4 de juliol, convertint-se en el segon amb més representació, només per darrere de França Insubmisa.

### Europa de les Nacions Sobiranes

El juny de 2024, es va informar que el partit Alternativa per Alemanya (AfD), que havia estat expulsat d'Identitat i Democràcia abans de les eleccions, estava mantenint converses amb altres partits d'extrema dreta per a la creació d'un nou grup parlamentari, anomenat provisionalment "Els Sobiranistes". Segons els informes, el grup també podria incloure la Confederació de Llibertat i Independència de Polònia, Renaixement de Bulgària, S'ha Acabat la Festa (SALF) d'Espanya, SOS Romania, República d'Eslovàquia, Reconquesta de França, el Moviment La Nostra Pàtria d'Hongria, Victòria (NIKI) de Grècia i el Llibertat i Democràcia Directa (SPD) de Txèquia.
El 10 de juliol, es va informar que s'havia format oficialment un nou grup parlamentari, anomenat Europa de les Nacions Sobiranes (ESN), amb 14 eurodiputats de l'Alternativa per Alemanya (el partit més gran del grup), la Confederació de Llibertat i Independència, Renaixement, l'únic diputat que mantenia Reconquesta, el partit Llibertat i Democràcia Directa, el Moviment La Nostra Pàtria, República i la Unió de Persones i Justícia (TTS) de Lituània amb un total de 25 diputats. René Aust (AfD) i Stanisawaw Tyszka (NN) van ser elegits copresidents del grup parlamentari.
S'esperava inicialment que els membres del SALF i NIKI també s'unissin, però es van retirar en l'últim minut. Tres membres de l'AfD i República no es van unir al grup per les seves declaracions antisemites, mentre que només els diputats de Nova Esperança (NN) de la Confederació de Llibertat i Independència de Polònia van entrar al grup, confirmant la divisió entre els partits integrants de la coalició. Tampoc no va poder accedir SOS Romania per l'objectiu del partit de "redissenyar el mapa d'Europa de l'Est" per establir l'anomenada "Gran Romania", un hipotètic estat nació que s'assembla més o menys al Regne de Romania en el període d'entreguerres.

### Possible grup d'esquerra conservadora

Durant mesos, i especialment després de les eleccions, es va especular amb un possible grup d'esquerra conservadora liderat per l'Aliança Sahra Wagenknecht - Per la Raó i la Justícia d'Alemanya i amb la participació d'altres partits com el Direcció - Socialdemocràcia eslovac de Robert Fico, suspès del Partit dels Socialistes Europeus, la coalició Stačilo! txeca o el Moviment 5 Estrelles d'Itàlia. Aquest nou grup, que seria d'esquerres, però amb valor socioculturals conservadors, contrari a la immigració, el Pacte Verd Europeu o la diversitat de gènere, no es va poder constituir perquè no va sumar els eurodiputats suficients, especialment per l'entrada del Moviment 5 Estrelles al Grup de L'Esquerra i la intenció de Robert Fico de tornar a l'Aliança Progressista. Sahra Wagenknecht va culpar als grans grups polítics i als poderosos del fracàs del seu grup.

### Composició dels grups a l'inici de la legislatura

Finalment, els grups es van constituir amb la següent composició:
| Grup polític | Grup polític | Partit(s) polític(s) | Posició | Ideologia | Escons |
| | Grup del Partit Popular Europeu (Demòcrata-Cristians) (PPE) | - Partit Popular Europeu: 175 - Moviment Polític Cristià Europeu: 1 - Sense partit europeu: 12 | Centredreta | Conservadorisme liberal Democràcia cristiana Neoliberalisme Europeisme | 188 / 720 |
| | Grup de l'Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates (S&D) | - Partit dels Socialistes Europeus: 133 - Sense partit europeu: 5 | Centreesquerra | Socialdemocràcia Socialisme democràtic Progressisme Europeisme | 136 / 720 |
| | Grup dels Patriotes per Europa | - Partit Identitat i Democràcia: 56 - Conservadors i Reformistes Europeus: 6 - Moviment Polític Cristià Europeu: 1 - Sense partit europeu: 21 | Ultradreta | Populisme de dreta Conservadorisme nacionalista Antiimigració Euroescepticisme | 84 / 720 |
| | Grup dels Conservadors i Reformistes Europeus (CRE) | - Conservadors i Reformistes Europeus: 52 - Aliança Lliure Europea: 3 - Moviment Polític Cristià Europeu: 2 - Partit Identitat i Democràcia: 1 - Sense partit europeu: 20 | Dreta Ultradreta | Conservadorisme nacionalista Neoliberalisme Populisme Euroescepticisme moderat | 78 / 720 |
| | Grup Renovar Europa (RE) | - Liberals i Demòcrates per Europa: 51 - Partit Demòcrata Europeu: 8 - Sense partit europeu: 18 | Centre | Liberalisme Socioliberalisme Progressisme Europeisme | 77 / 720 |
| | Grup d'Els Verds/Aliança Lliure Europea (Verds/ALE) | - Partit Verd Europeu: 42 - Volt Europa: 5 - Aliança Lliure Europea: 3 - Partit Pirata Europeu: 1 - Sense partit europeu: 2 | Centreesquerra Transversalisme | Ecologisme Regionalisme Independentisme Europeisme | 53 / 720 |
| | Grup de L'Esquerra en el Parlament Europeu - GUE/NGL | - Partit de l'Esquerra Europea: 26 - Animal Politics EU: 2 - Sense partit europeu: 18 | Esquerra | Socialisme democràtic Marxisme Anticapitalisme Euroescepticisme moderat | 46 / 720 |
| | Grup de l'Europa de les Nacions Sobiranes (ENS) | - Partit Identitat i Democràcia: 1 - Sense partit europeu: 24 | Ultradreta | Populisme de dreta Euroescepticisme Sobiranisme | 25 / 720 |
| | No inscrits (NI) | - Partit dels Socialistes Europeus: 6 - Sense partit europeu: 26 | | | 32 / 720 |
| | Sense acreditació | - Sense partit europeu: 1 | | | 1 / 720 |
| Nota: L'SMER-SD i Hlas-SD estan suspesos de militància al Partit dels Socialistes Europeus, però en el moment de la constitució no havien sigut expulsats. ||||||
| Estat | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | MEP |
| Estat | PPE | PPE | S&D | S&D | Patriotes | Patriotes | CRE | CRE | RE | RE | Verds/ALE | Verds/ALE | Esquerra | Esquerra | ENS | ENS | NI/Altres | NI/Altres | | MEP |
| Alemanya | 23 CDU 6 CSU 1 ÖDP 1 Familien | +1 | 14 SPD | -2 | | | | -1 | 5 FDP 3 FW | +1 | 12 Grüne 3 Volt | -10 | 3 Linke 1 PMUT | -1 | 14 AfD | | 6 BSW 2 PARTEI 1 PdF 1 Krah | -2 | 98 |
| França | 6 LR | -2 | 10 PS 3 PP | +6 | 30 RN | | 1 Maréchal 1 Peltier 1 Bay 1 Trochu | +3 | 6 RE 3 MoDem 2 Horizons 1 UDI 1 IV | -10 | 5 LE | -7 | 9 FI | +3 | 1 R! | | | -4 | 81 |
| Itàlia | 8 FI 1 SVP | -3 | 21 PD | +6 | 8 Lega | | 24 FdI | +14 | | -4 | 4 EV | +1 | 8 M5S 2 SI | +10 | | | | -13 | 76 |
| Espanya | 22 PP | +9 | 20 PSOE | -1 | 6 Vox | | | -4 | 1 PNB | -8 | 1 ERC 1 BNG 1 Comuns 1 Comprom. | +1 | 2 Podem 1 EH Bildu 1 Sumar | -2 | | | 3 SALF 1 Junts | +1 | 61 |
| Polònia | 21 PO 2 PSL | +7 | 3 Lewica | -3 | | | 18 PiS 2 SP | -7 | 1 P2050 | | | | | | 3 NN | | 2 RN 1 KKP | +2 | 52 |
| Romania | 8 PNL 2 RMDSZ | -4 | 11 PSD | +2 | | | 5 AUR 1 PNȚCD | +5 | 2 USR 1 PMP | -4 | 1 Ștefănuță | | | | | | 2 SOS | +1 | 33 |
| Països Baixos | 3 CDA 2 BBB 1 NSC | | 4 PvdA | -2 | 6 PVV | | 1 SGP | -4 | 4 VVD 3 D66 | | 4 GL 2 Volt | +3 | 1 PvdD | | | | | -1 | 31 |
| Bèlgica | 2 CDenV 1 CSP | -1 | 2 PS 2 Vooruit | +2 | 3 VB | | 3 NV-A | | 3 MR 1 VLD 1 LE | +1 | 1 Ecolo 1 Groen | -1 | 2 PvdA | +1 | | | | | 22 |
| Txèquia | 2 TOP 09 2 STAN 1 KDU-CSL | | | -1 | 7 ANO 2 Přísaha | | 3 ODS | -1 | | -5 | 1 Pirati | -2 | | -1 | 1 SPD | | 2 Stačilo! | +1 | 21 |
| Grècia | 7 ND | +1 | 3 PASOK | +1 | 1 FL | | 2 Ellininki | +1 | | -1 | | -1 | 4 Syriza | | | | 2 KKE 1 NIKI 1 PE | -2 | 21 |
| Hongria | 7 Tisza | +6 | 2 DK | | 10 FIDESZ 1 KDNP | | | | | -2 | | | | | 1 MHM | | | -13 | 21 |
| Portugal | 6 PSD 1 CDS-PP | | 8 PS | -1 | 2 Chega | | | | 2 IL | +2 | | | 1 BE 1 PCP | -2 | | | | | 21 |
| Suècia | 4 MOD 1 KD | -1 | 5 SAP | | | | 3 SD | | 2 CP 1 FP | | 3 MP | | 2 V | +1 | | | | | 21 |
| Àustria | 5 ÖVP | -2 | 5 SPO | | 6 FPÖ | | | | 2 NEOS | +1 | 2 Grünen | -1 | | | | | | | 20 |
| Bulgària | 5 GERB-SDS 1 BD | -1 | 2 BSP | -2 | | | 1 ITN | -1 | 3 DPS 2 PP | +2 | | | | | 3 V | | | -1 | 17 |
| Finlàndia | 4 KOK | +1 | 2 SDP | | | | 1 PS | -1 | 2 KESK 1 SFP | | 2 Vihr | -1 | 3 VAS | +2 | | | | | 15 |
| Dinamarca | 1 C 1 L | +1 | 3 SD | | 1 DF | | 1 DD | +1 | 2 V 1 RV 1 M | -1 | 3 SF | +1 | 1 Ø | | | | | | 15 |
| Eslovàquia | 1 KDH | -3 | | -1 | | | | -1 | 6 PS | +2 | | | | | 1 Republika | | 5 SMER 1 Hlas 1 Republika | +3 | 15 |
| Irlanda | 4 FG | -1 | 1 Lab | +1 | | | | | 4 FF 1 II 1 McNamara | +4 | | -2 | 2 SF 1 Ming | -1 | | | | | 14 |
| Croàcia | 6 HDZ | +2 | 4 SDP | | | | 1 DP | | | -1 | 1 Možemo | +1 | | | | | | -2 | 12 |
| Lituània | 3 TS-LKD | -1 | 2 LSDP | | | | 1 LVŽS 1 LLRA-KŠS | +1 | 1 LP 1 LRLS | +1 | 1 DSVL | -1 | | | 1 TTS | | | -1 | 11 |
| Letònia | 2 JV | | 1 SDP | -1 | 1 LPV | | 2 TB/LNNK 1 AS | +1 | 1 LA | +1 | 1 P | +1 | | | | | | -1 | 9 |
| Eslovènia | 4 SDS-SLS 1 N.Si | +1 | 1 SD | -1 | | | | | 2 GS | | 1 Vesna | +1 | | | | | | | 9 |
| Estònia | 2 Isamaa | +1 | 2 SDE | | | | 1 Madison | +1 | 1 REF 1 KE | -1 | | | | | | | | | 7 |
| Xipre | 2 DISi | | 1 DIKO | -1 | | | 1 ELAM | +1 | | | | | 1 AKEL | -1 | | | 1 Fidias | +1 | 6 |
| Luxemburg | 2 CSV | | 1 LSAP | | | | 1 ADR | +1 | 1 DP | -1 | 1 Gréng | | | | | | | | 6 |
| Malta | 3 PN | +1 | 3 PL | -1 | | | | | | | | | | | | | | | 6 |
| Total | 188 | +12 | 136 | -3 | 84 | nou | 78 | +9 | 77 | -25 | 53 | -18 | 46 | +9 | 25 | nou | 33 | -29 | MEP |
| Total | PPE | PPE | S&D | S&D | Patriotes | Patriotes | CRE | CRE | RE | RE | Verds/ALE | Verds/ALE | Esquerra | Esquerra | ENS | ENS | NI/Altres | NI/Altres | | MEP |
| MEP ||||||||||||||||||
| Nota: Les dades comparatives són en relació amb l'organització dels grups a la finalització del novè mandat del Parlament Europeu. ||||||||||||||||||||

## Elecció de la Mesa per la primera meitat de la legislatura

En el plenari de constitució del nou Parlament Europeu, del 16 al 19 de juliol de 2024, els grups polítics van triar als seus representants en la Mesa del Parlament, incloent-hi el president, 14 vicepresidents i 5 qüestors, per la primera meitat de la legislatura.

### Presidència

Per a la presidència del Parlament, el Grup del Partit Popular Europeu va presentar a la presidència del Parlament Europeu sortint, la maltesa Roberta Metsola, amb el suport del Grup de l'Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates i de Renovar Europa, mentre que la resta de grups no va presentar candidat alternatiu amb l'excepció del Grup de L'Esquerra en el Parlament Europeu que, de manera simbòlica, va presentar a l'exministra espanyola Irene Montero, de Podem. Metsola va ser elegida en primera votació, celebrada el dia 16 de juliol, amb 562 vots.
Votació per a la presidència del Parlament Europeu Vots emesos: 669 | Vots blancs o nuls: 46 | Majoria absoluta: 312 :
| Candidat | | |
| Candidat | Roberta Metsola | Irene Montero |
| Estat | Malta | Espanya |
| Partit polític | Partit Nacionalista | Podem |
| Grup polític | Grup del Partit Popular Europeu | L'Esquerra en el Parlament Europeu |
| Votació | 562 | 61 |

### Vicepresidències

Les 14 vicepresidències es van elegir desprès de la votació per a la presidència, amb tres per al Grup del Partit Popular Europeu, inclosa la primera vicepresidència, cinc per al Grup de l'Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates, dues per al Grup Renovar Europa i per al Grup dels Conservadors i Reformistes Europeus i una per al Grup dels Verds/Aliança Lliure Europea i per a L'Esquerra en el Parlament Europeu.
Votació per a les vicepresidències del Parlament Europeu :
| Primera volta ||||||
| Nom | Nom | Estat | Partit Polític | Grup polític | Vots |
| | Sabine Verheyen | Alemanya | Unió Demòcrata Cristiana d'Alemanya | PPE | 604 |
| | Ewa Kopacz | Polònia | Plataforma Cívica | PPE | 572 |
| | Esteban González Pons | Espanya | Partit Popular | PPE | 478 |
| | Katarina Barley | Alemanya | Partit Socialdemòcrata d'Alemanya | S&D | 450 |
| | Pina Picierno | Itàlia | Partit Democràtic | S&D | 405 |
| | Victor Negrescu | Romania | Partit Socialdemòcrata | S&D | 394 |
| | Martin Hojsík | Eslovàquia | Eslovàquia Progressista | RE | 393 |
| | Christel Schaldemose | Dinamarca | Socialdemòcrates | S&D | 378 |
| | Javi López | Espanya | Partit Socialista Obrer Espanyol | S&D | 377 |
| | Sophie Wilmès | Bèlgica | Moviment Reformador | RE | 371 |
| | Nicolae Ştefănuță | Romania | Partit Demòcrata-Liberal | Verds/ALE | 347 |
| Segona volta ||||||
| Nom | Nom | Estat | Partit Polític | Grup polític | Vots |
| | Antonella Sberna | Itàlia | Germans d'Itàlia | CRE | 490 |
| | Roberts Zīle | Letònia | Aliança Nacional | CRE | 314 |
| | Younous Omarjee | França | La França Insubmisa | L'Esquerra | 311 |

### Qüestors

Els qüestors són els encarregats de les qüestions administratives i financeres que afecten directament els eurodiputats i garanteixen que aquests disposin de les infraestructures necessàries per a dur a terme el seu treball. Són membres de la Mesa del Parlament Europeu, però no tenen dret a vot. Van ser escollits el 17 de juliol de 2024.
Votació per als qüestors del Parlament Europeu :
| Primera volta ||||||
| Nom | Nom | Estat | Partit Polític | Grup polític | Vots |
| | Andrey Kovatchev | Bulgària | Ciutadans pel Desenvolupament Europeu de Bulgària | PPE | 559 |
| | Marc Angel | Luxemburg | Partit Socialista dels Treballadors | S&D | 461 |
| | Miriam Lexmann | Eslovàquia | Moviment Democràtic Cristià | PPE | 459 |
| | Fabienne Keller | França | Renaixement | RE | 398 |
| Nom | Nom | Estat | Partit Polític | Grup polític | Vots |
| | Kosma Złotowski | Polònia | Llei i Justícia | CRE | 335 |

## Comissions parlamentàries

Una vegada constituït el Parlament Europeu, els eurodiputats es divideixen en vint comissions, i tres subcomissions, per a treballar, de manera individualitzada, temàtiques concretes, que inclouen assumptes com a desenvolupament, comerç internacional, pesca, cultura i educació o drets de la dona. Cada comissió va escollir un president i quatre vicepresidents per ordenar i moderar els debats.
| Comité | Comité | MEP | Presidència | Presidència | Vicepresidències | Vicepresidències |
| Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | 79 | PPE | David McAllister | S&D | Hana Jalloul |
| Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | 79 | PPE | David McAllister | RE | Urmas Paet |
| Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | 79 | PPE | David McAllister | CRE | Alberico Gambino |
| Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | Comissió d'Afers Exteriors (AFET) | 79 | PPE | David McAllister | PPE | Ioan-Rareș Bogdan |
| | Subcomissió de Seguretat i Defensa (SEDE) | 30 | RE | Marie-Agnes Strack-Zimmermann | PPE | Christophe Gomart |
| | Subcomissió de Seguretat i Defensa (SEDE) | 30 | RE | Marie-Agnes Strack-Zimmermann | S&D | Mihai Tudose |
| | Subcomissió de Seguretat i Defensa (SEDE) | 30 | RE | Marie-Agnes Strack-Zimmermann | CRE | Alberico Gambino |
| | Subcomissió de Seguretat i Defensa (SEDE) | 30 | RE | Marie-Agnes Strack-Zimmermann | PPE | Riho Terras |
| | Subcomissió de Drets Humans (DROI) | 30 | Verds/ALE | Mounir Satouri | S&D | Marta Temido |
| | Subcomissió de Drets Humans (DROI) | 30 | Verds/ALE | Mounir Satouri | PPE | Łukasz Kohut |
| | Subcomissió de Drets Humans (DROI) | 30 | Verds/ALE | Mounir Satouri | | [per determinar] |
| | Subcomissió de Drets Humans (DROI) | 30 | Verds/ALE | Mounir Satouri | | [per determinar] |
| Comissió de Desenvolupament (DEVE) | Comissió de Desenvolupament (DEVE) | 25 | RE | Barry Andrews | V/ALE | Isabella Lövin |
| Comissió de Desenvolupament (DEVE) | Comissió de Desenvolupament (DEVE) | 25 | RE | Barry Andrews | PPE | Hildegard Bentele |
| Comissió de Desenvolupament (DEVE) | Comissió de Desenvolupament (DEVE) | 25 | RE | Barry Andrews | RE | Abir Al-Sahlani |
| Comissió de Desenvolupament (DEVE) | Comissió de Desenvolupament (DEVE) | 25 | RE | Barry Andrews | S&D | Robert Biedroń |
| Comissió de Comerç Internacional (INTA) | Comissió de Comerç Internacional (INTA) | 43 | S&D | Bernd Lange | Esq. | Manon Aubry |
| Comissió de Comerç Internacional (INTA) | Comissió de Comerç Internacional (INTA) | 43 | S&D | Bernd Lange | PPE | Iuliu Winkler |
| Comissió de Comerç Internacional (INTA) | Comissió de Comerç Internacional (INTA) | 43 | S&D | Bernd Lange | RE | Karin Karlsbro |
| Comissió de Comerç Internacional (INTA) | Comissió de Comerç Internacional (INTA) | 43 | S&D | Bernd Lange | S&D | Kathleen Van Brempt |
| Comissió de Pressupostos (BUDG) | Comissió de Pressupostos (BUDG) | 40 | CRE | Johan Van Overtveldt | PPE | Monika Hohlmeier |
| Comissió de Pressupostos (BUDG) | Comissió de Pressupostos (BUDG) | 40 | CRE | Johan Van Overtveldt | S&D | Giuseppe Lupo |
| Comissió de Pressupostos (BUDG) | Comissió de Pressupostos (BUDG) | 40 | CRE | Johan Van Overtveldt | PPE | Janusz Lewandowski |
| Comissió de Pressupostos (BUDG) | Comissió de Pressupostos (BUDG) | 40 | CRE | Johan Van Overtveldt | RE | Lucia Yar |
| Comissió de Control Pressupostari (CONT) | Comissió de Control Pressupostari (CONT) | 30 | PPE | Niclas Herbst | S&D | Caterina Chinnici |
| Comissió de Control Pressupostari (CONT) | Comissió de Control Pressupostari (CONT) | 30 | PPE | Niclas Herbst | CRE | Cristian Terheş |
| Comissió de Control Pressupostari (CONT) | Comissió de Control Pressupostari (CONT) | 30 | PPE | Niclas Herbst | S&D | Claudiu Manda |
| Comissió de Control Pressupostari (CONT) | Comissió de Control Pressupostari (CONT) | 30 | PPE | Niclas Herbst | | [per determinar] |
| Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | 60 | S&D | Aurore Lalucq | V/ALE | Damian Boeselager |
| Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | 60 | S&D | Aurore Lalucq | RE | Ludovit Odor |
| Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | 60 | S&D | Aurore Lalucq | PPE | Ludek Niedermayer |
| Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | Comissió d'Afers Econòmics i Monetaris (ECON) | 60 | S&D | Aurore Lalucq | | [per determinar] |
| | Subcomitè de Matèria Fiscal (FISC) | 30 | Esquerra | Pasquale Tridico | S&D | Kira Marie Peter-Hansen |
| | Subcomitè de Matèria Fiscal (FISC) | 30 | Esquerra | Pasquale Tridico | | Regina Doherty |
| | Subcomitè de Matèria Fiscal (FISC) | 30 | Esquerra | Pasquale Tridico | PPE | Markus Ferber |
| | Subcomitè de Matèria Fiscal (FISC) | 30 | Esquerra | Pasquale Tridico | S&D | Matthias Ecke |
| Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | 60 | Esquerra | Li Andersson | S&D | Johan Danielsson |
| Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | 60 | Esquerra | Li Andersson | PPE | Jagna Marczułajtis-Walczak |
| Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | 60 | Esquerra | Li Andersson | V/ALE | Katrin Langensiepen |
| Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | Comissió d'Ocupació i Afers Socials (EMPL) | 60 | Esquerra | Li Andersson | | [per determinar] |
| Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | 90 | S&D | Antonio Decaro | PPE | Esther Herranz |
| Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | 90 | S&D | Antonio Decaro | CRE | Pietro Fiocchi |
| Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | 90 | S&D | Antonio Decaro | Esq. | Anja Hazekamp |
| Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | Comissió de Medi ambient, Salut Pública i Seguretat Alimentària (ENVI) | 90 | S&D | Antonio Decaro | PPE | András Tivadar Kulja |
| | Subcomissió de Salut Pública (SANT) | 30 | PPE | Adam Jarubas | V/ALE | Tilly Metz |
| | Subcomissió de Salut Pública (SANT) | 30 | PPE | Adam Jarubas | RE | Stine Bosse |
| | Subcomissió de Salut Pública (SANT) | 30 | PPE | Adam Jarubas | S&D | Romana Jerković |
| | Subcomissió de Salut Pública (SANT) | 30 | PPE | Adam Jarubas | CRE | Emmanouil Fragkos |
| Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | 90 | PPE | Borys Budka | S&D | Tsvetelina Penkova |
| Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | 90 | PPE | Borys Budka | CRE | Elena Donazzan |
| Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | 90 | PPE | Borys Budka | S&D | Giorgio Gori |
| Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | Comissió d'Indústria, Investigació i Energia (ITRE) | 90 | PPE | Borys Budka | RE | Yvan Verougstraete |
| Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | 52 | Verds/ALE | Anna Cavazzini | PPE | Christian Doleschal |
| Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | 52 | Verds/ALE | Anna Cavazzini | RE | Nikola Minchev |
| Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | 52 | Verds/ALE | Anna Cavazzini | S&D | Maria Grapini |
| Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO) | 52 | Verds/ALE | Anna Cavazzini | PPE | Kamila Gasiuk-Pihowicz |
| Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | 46 | PPE | Elissavet Vozemberg-Vrionidi | V/ALE | Virginijus Sinkevičius |
| Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | 46 | PPE | Elissavet Vozemberg-Vrionidi | PPE | Sophia Kircher |
| Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | 46 | PPE | Elissavet Vozemberg-Vrionidi | Esq. | Elena Kountoura |
| Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | Comissió de Transports i Turisme (TRAN) | 46 | PPE | Elissavet Vozemberg-Vrionidi | S&D | Matteo Ricci |
| Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | 41 | S&D | Adrian-Dragoş Benea | PPE | Gabriella Gerzsenyi |
| Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | 41 | S&D | Adrian-Dragoş Benea | S&D | Nora Mebarek |
| Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | 41 | S&D | Adrian-Dragoş Benea | CRE | Francesco Ventola |
| Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | Comissió de Desenvolupament Regional (REGI) | 41 | S&D | Adrian-Dragoş Benea | RE | Ľubica Karvašová |
| Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | 49 | CRE | Veronika Vrecionová | PPE | Daniel Buda |
| Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | 49 | CRE | Veronika Vrecionová | PPE | Norbert Lins |
| Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | 49 | CRE | Veronika Vrecionová | S&D | Eric Sargiacomo |
| Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | Comissió d'Agricultura i Desenvolupament Rural (AGRI) | 49 | CRE | Veronika Vrecionová | | [per determinar] |
| Comissió de Pesca (PECH) | Comissió de Pesca (PECH) | 27 | PPE | Carmen Crespo | PPE | Sander Smit |
| Comissió de Pesca (PECH) | Comissió de Pesca (PECH) | 27 | PPE | Carmen Crespo | CRE | Giuseppe Milazzo |
| Comissió de Pesca (PECH) | Comissió de Pesca (PECH) | 27 | PPE | Carmen Crespo | RE | Stéphanie Yon-Courtin |
| Comissió de Pesca (PECH) | Comissió de Pesca (PECH) | 27 | PPE | Carmen Crespo | PPE | Jessica Polfjärd |
| Comissió de Cultura i Educació (CULT) | Comissió de Cultura i Educació (CULT) | 30 | Verds/ALE | Nela Riehl | PPE | Bogdan Andrzej Zdrojewski |
| Comissió de Cultura i Educació (CULT) | Comissió de Cultura i Educació (CULT) | 30 | Verds/ALE | Nela Riehl | S&D | Emma Rafowicz |
| Comissió de Cultura i Educació (CULT) | Comissió de Cultura i Educació (CULT) | 30 | Verds/ALE | Nela Riehl | V/ALE | Diana Riba |
| Comissió de Cultura i Educació (CULT) | Comissió de Cultura i Educació (CULT) | 30 | Verds/ALE | Nela Riehl | RE | Hristo Petrov |
| Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | 25 | RE | Ilhan Kyuchyuk | PPE | Marion Walsmann |
| Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | 25 | RE | Ilhan Kyuchyuk | CRE | Mario Mantovani |
| Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | 25 | RE | Ilhan Kyuchyuk | S&D | Lara Wolters |
| Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | Comissió d'Afers Jurídics (JURI) | 25 | RE | Ilhan Kyuchyuk | PPE | Emil Radev |
| Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | 75 | PPE | Javier Zarzalejos | PPE | Marina Kaljurand |
| Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | 75 | PPE | Javier Zarzalejos | CRE | Charlie Weimers |
| Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | 75 | PPE | Javier Zarzalejos | S&D | Alessandro Zan |
| Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | Comissió de Llibertats Civils, Justícia i Assumptes d'Interior (LIBE) | 75 | PPE | Javier Zarzalejos | Esq. | Estrella Galán |
| Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | 30 | PPE | Sven Simon | S&D | Gabriele Bischoff |
| Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | 30 | PPE | Sven Simon | PPE | Adrián Vázquez |
| Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | 30 | PPE | Sven Simon | RE | Charles Goerens |
| Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | Comissió d'Afers Constitucionals (AFCO) | 30 | PPE | Sven Simon | PPE | Péter Magyar |
| Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | 40 | S&D | Lina Gálvez | RE | Dainius Žalimas |
| Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | 40 | S&D | Lina Gálvez | Esq. | Irene Montero |
| Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | 40 | S&D | Lina Gálvez | PPE | Rosa Estaràs |
| Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | Comissió de Drets de la Dona i Igualtat de Gènere (FEMM) | 40 | S&D | Lina Gálvez | S&D | Predrag Fred Matić |
| Comissió de Peticions (PETI) | Comissió de Peticions (PETI) | 35 | CRE | Bogdan Rzońca | PPE | Dolors Montserrat |
| Comissió de Peticions (PETI) | Comissió de Peticions (PETI) | 35 | CRE | Bogdan Rzońca | PPE | Fredis Beleris |
| Comissió de Peticions (PETI) | Comissió de Peticions (PETI) | 35 | CRE | Bogdan Rzońca | S&D | Nils Ušakovs |
| Comissió de Peticions (PETI) | Comissió de Peticions (PETI) | 35 | CRE | Bogdan Rzońca | V/ALE | Cristina Guarda |

## Delegacions

El Parlament Europeu estableix delegacions per mantenir i desenvolupar relacions amb entitats amb les quals té interès per a cooperar. Entre ells es troben els països amb qui la Unió Europea té relacions estretes (especialment comercials) o els països que sol·liciten l'adhesió a la Unió. L'Eurocambra també coopera amb els òrgans parlamentaris d'altres organitzacions internacionals, com l'OTAN.
Les comissions es divideixen en quatre tipus, segons els països o entitats amb qui es relacionen i poden ser delegacions permanents o ad hoc. Aquestes van ser definides, així com la seva composició amb membres plens i substituts a la sessió de constitució del Parlament Europeu el 17 de juliol de 2024, mentre que les presidències d'aquestes han de ser escollides per la mateixa comissió a la primera reunió a l'ultim trimestre de l'any.

### Delegacions en les Assemblees Parlamentàries

| Delegació | Presidència | Presidència |
| Delegació per a les Relacions amb l'Assemblea Parlamentària de l'OTAN | PPE | Salvatore de Meo |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària Paritària ACP-UE | S&D | Francisco Assis |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària Euro-llatinoamericana | PPE | Gabriel Mato |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària Euronest | Verds/ALE | Sergey Lagodinsky |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària de la Unió pel Mediterrani | PPE | Roberta Metsola |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària Carib-UE | RE | Malik Azmani |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària Pacífic-UE | CRE | Gheorghe Piperea |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària Àfrica-UE | RE | Hilde Vautmans |

### Comissions Parlamentàries Mixtes

| Delegació | Presidència | Presidència |
| Delegació per a la Cooperació Septentrional i per a les Relacions amb Suïssa i Noruega, en la Comissió Parlamentària Mixta UE-Islàndia i en la Comissió Parlamentària Mixta de l'Espai Econòmic Europeu (EEE) | PPE | Andreas Schwab |
| Delegació per a les relacions amb Bòsnia i Hercegovina i Kosovo | PPE | Davor Ivo Stier |
| Delegació per a les Relacions amb els països del Magrib i la Unió del Magreb Àrab, incloses la Comissió Parlamentària Mixta UE-Marroc, la Comissió Parlamentària Mixta UE-Tunísia i la Comissió Parlamentària Mixta UE-Algèria | CRE | Ruggero Razza |
| Delegació en la Comissió Parlamentària Cariforum-UE | PPE | Norbert Lins |
| Delegació en la Comissió Parlamentària d'Estabilització i Associació UE-Albània | S&D | Marco Tarquinio |
| Delegació en la Comissió Parlamentària Mixta UE-Xile | CRE | Stefano Cavedagna |
| Delegació en la Comissió Parlamentària Mixta UE-Mèxic | PPE | Antonio López-Istúriz |
| Delegació en la Comissió Parlamentària d'Associació UE-Moldàvia | PPE | Siegfried Muresan |
| Delegació en la Comissió Parlamentària d'Estabilització i Associació UE-Montenegro | Verds/ALE | Thomas Waitz |
| Delegació en la Comissió Parlamentària Mixta UE-Macedònia del Nord | PPE | Karlo Ressler |
| Delegació en la Comissió Parlamentària d'Estabilització i Associació UE-Sèrbia | PPE | Loucas Fourlas |
| Delegació en la Comissió Parlamentària Mixta UE-Turquia | PPE | Emmanouil Kefalogiannis |
| Delegació en l'Assemblea Parlamentària d'Associació UE-Regne Unit | RE | Sandro Gozi |
| Delegació en la Comissió Parlamentària d'Associació UE-Ucraïna | PPE | Pekka Toveri |

### Comissions Parlamentàries de Cooperació

| Delegació | Presidència | Presidència |
| Delegació en la Comissió Parlamentària d'Associació UE-Armènia, en la Comissió Parlamentària de Cooperació UE-Azerbaidjan i en la Comissió Parlamentària d'Associació UE-Geòrgia | Verds/ALE | Nils Ušakovs |
| Delegació en les Comissions Parlamentàries de Cooperació UE-Kazakhstan, UE-Kirguizstan, UE-Uzbekistan i UE-Tadjikistan, i per a les Relacions amb Turkmenistan i Mongòlia | PPE | Giuseppina Princi |
| Delegació en la Comissió Parlamentària de Cooperació UE-Rússia | Verds/ALE | Ville Niinistö |

### Altres delegacions interparlamentàries

| Delegació | Presidència | Presidència |
| Delegació per a les Relacions amb l'Afganistan | RE | Raquel García |
| Delegació per a les Relacions amb Austràlia i Nova Zelanda | PPE | Seán Kelly |
| Delegació per a les Relacions amb Bielorússia | CRE | Małgorzata Gosiewska |
| Delegació per a les Relacions amb la República Federativa del Brasil | PPE | Hélder Sousa Silva |
| Delegació per a les Relacions amb el Canadà | S&D | Javier Moreno |
| Delegació per a les Relacions amb l'Índia | PPE | Angelika Niebler |
| Delegació per a les Relacions amb l'Iran | Verds/ALE | Hannah Neumann |
| Delegació per a les Relacions amb l'Iraq | PPE | Ioan-Rareş Bogdan |
| Delegació per a les Relacions amb Israel | PPE | Daniel Caspary |
| Delegació per a les Relacions amb el Japó | CRE | Adam Bielan |
| Delegació per a les Relacions amb Mercosur | S&D | Evelyn Regner |
| Delegació per a les Relacions amb Palestina | Esquerra | Lynn Boylan |
| Delegació per a les Relacions amb Sud-àfrica | S&D | Udo Bullmann |
| Delegació per a les Relacions amb la Península Aràbiga | PPE | Reinhold Lopatka |
| Delegació per a les Relacions amb els països de l'Amèrica Central | Verds/ALE | Diana Riba |
| Delegació per a les Relacions amb els països de l'Àsia meridional | CRE | Şerban-Dimitrie Sturdza |
| Delegació per a les Relacions amb els països del Sud-est Asiàtic i l'Associació de Nacions del Sud-est Asiàtic (ASEAN) | PPE | Wouter Beke |
| Delegació per a les Relacions amb els països de la Comunitat Andina | S&D | Robert Biedroń |
| Delegació per a les Relacions amb la Península de Corea | S&D | César Luena |
| Delegació per a les Relacions amb els països del Màixriq | PPE | Laurent Castillo |
| Delegació per a les Relacions amb el Parlament Panafricà | Esquerra | Merja Kyllönen |
| Delegació per a les Relacions amb la República Popular de la Xina | RE | Engin Eroglu |
| Delegació per a les Relacions amb els Estats Units | S&D | Brando Benifei |

## Secretaria del Parlament Europeu

La Secretaria del Parlament Europeu és l'organisme administratiu encarregat de coordinar els treballs legislatius i d'organitzar les sessions plenàries i d'altres reunions d'aquesta institució legislativa de la Unió Europea. La seu es troba a la ciutat de Luxemburg, no gaire lluny de les seus oficial (Estrasburg) i de treball (Brussel·les) de l'Eurocambra. Al cap de la seu es troba un secretari general, nomenat per la Mesa del Parlament, i es divideix en tretze direccions generals.
A l'inici de la legislatura, aquesta era la seva estructura:
* Secretari General: Alessandro Chiocchetti ( Itàlia)
* Secretari General adjunt: Markus Winkler ( Alemanya)
* Secretari General adjunt: Anders Rasmussen
* Cap dels serveis legals: Freddy Drexler ( França)
* Direccions Generals:
** Direcció General de la Presidència (DG PRES): Markus Winkler ( Alemanya)
** Direcció General de Polítiques Internes de la Unió (DG IPOL): Christian Mangold ( Alemanya)
** Direcció General de Polítiques Exteriors de la Unió (DG EXPO): Pietro Ducci ( Itàlia)
** Direcció General de Comunicació (DG COMM): Jaume Duch Guillot ( Espanya)
** Direcció General de Serveis de Recerca Parlamentaris (DG EPRS): Anders Rasmussen
** Direcció General d'Associacions per a la Democràcia Parlamentaria (DG PART): Sannaleena Lepola-Honig
** Direcció General de Personal (DG PERS): Kristian Knudsen ( Dinamarca)
** Direcció General d'Infraestructures i Logística (DG INLO): Leena Maria Linnus ( Finlàndia)
** Direcció General de Traducció (DG TRAD): Valter Mavrič ( Eslovènia)
** Direcció General de Logística i Interpretació per a Conferències (DG LINC): Agnieszka Walter-Drop ( Polònia)
** Direcció General de Finances (DG FINS): Didier Klethi ( França)
** Direcció General d'Innovació i Suport Tecnològic (DG ITEC): Lorenzo Mannelli ( Itàlia)
** Direcció General de Seguretat (DG SAFE): María José Martínez Iglesias ( Espanya)

## Elecció de la Comissió Europea

Després de l'entrada en vigor del Tractat de Lisboa, el Parlament Europeu es converteix en peça fonamental per a l'elecció de la nova Comissió Europea. El president de la Comissió Europea és proposat per la majoria qualificada del Consell Europeu, sobre la base dels resultats electorals i després de consultar al president de l'Eurocambra, i ha de ser ratificat per la majoria absoluta dels eurodiputats reunits en sessió plenària.
Després d'aquesta elecció, el Consell Europeu nomena, d'acord amb el president electe de la Comissió i amb majoria qualificada, a l'alt representant, que és automàticament un vicepresident de la Comissió, i en el si de la qual s'encarrega de la gestió de les relacions internacionals i coordina, sota la supervisió i l'autoritat del president, l'acció exterior de la Unió Europea.
Una vegada elegits tots dos càrrecs, els governs dels estats membre de la Unió Europea es reuneixen amb el president de la Comissió Europea per a coordinar una adequada composició de la Comissió Europea. Després d'això, el Consell Europeu i el president, presenten una llista de candidats que han de comparèixer davant les comissions del Parlament Europeu perquè aquestes elevin un informe. Posteriorment, el ple de l'Eurocambra vota la llista completa, amb els canvis exigits pel mateix Parlament, amb majoria simple, i la Comissió Europea vota la nova Comissió, per majoria qualificada.

### Elecció del president de la Comissió

Després de la victòria del Partit Popular Europeu a les eleccions de 2024, la família conservadora va proposar a Ursula von der Leyen per un segon mandat al capdavant de la presidència de la Comissió. En les negociacions posteriors, liderades per Donald Tusk i Kyriakos Mitsotakis pels conservadors i Pedro Sánchez i Olaf Scholz pel Partit dels Socialistes Europeus, a la que es van sumar posteriorment els liberals, es va acordar proposar a Von der Leyen com a candidata junt amb altres càrrecs importants de la Unió Europea.
La candidatura d'Ursula es va aprovar el 27 de juny de 2024, al Consell Europeu, amb els vots favorables de la gran majoria d'estats membres de la Unió, amb l'excepció d'Hongria i Itàlia, països liderats per Viktor Orbán i Giorgia Meloni i amb partits d'extrema dreta al govern.
Votació de designació d'Ursula von der Leyen (PPE) com a candidata Necessària majoria qualificada :
| Posició | Estat | Vots |
| Sí | Alemanya, Àustria, Bèlgica, Bulgària, Croàcia, Dinamarca, Eslovàquia, Eslovènia, Espanya, Estònia, Finlàndia, França, Grècia, Irlanda, Letònia, Lituània, Luxemburg, Malta, Països Baixos, Polònia, Portugal, Romania, Suècia, Txèquia i Xipre. | 25 |
| No | Hongria. | 1 |
| Abstenció | Itàlia. | 1 |
El 18 de juliol, i dins la primera sessió de la legislatura, el Parlament Europeu va debatre en plenari la candidatura d'Ursula von der Leyen. La candidata del Partit Popular Europeu va fer un discurs amb l'objectiu d'acontentar al centreesquerra i la dreta per aconseguir els vots de socialistes, verds i conservadors, oferint el manteniment del Pacte Verd Europeu i millores en matèria d'habitatge, però a la vegada, un enduriment de les polítiques migratòries i de defensa comú.
El Grup de l'Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates, així com Renovar Europa i Els Verds/Aliança Lliure Europea van anunciar el seu suport a la candidata, junt amb el PPE, i recomanaven el vot a favor dels partits integrants dels grups. Per contra, L'Esquerra en el Parlament Europeu i Patriotes per Europa van anunciar el seu vot contrari, mentre que els Conservadors i Reformistes Europeus van donar llibertat de vot, encara que els Germans d'Itàlia van anunciar que votarien en bloc contra la candidatura.
Votació d'investidura d'Ursula von der Leyen (PPE) Majoria absoluta: 360 de 719 :
| Posició | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Posició prèvia a la votació dels grups polítics i partits estatals | Vots |
| Posició | PPE | S&D | Patriotes | CRE | RE | V/ALE | Esquerra | ENS | NI | Vots |
| Posició | Sí | Sí | No | | Sí | Sí | No | No | | Vots |
| Sí | CDU CSU ÖDP ÖVP CD&V BD HDZ N.Si PP I FG FI TS PNL MOD KD KDU | SPD SPO Vooruit SDP PSOE PD PvdA PSD SAP | | NV-A ODS | NEOS MR VLD LE PP GS PNB LP USR PMP CP FP | Grüne Grün. Groen M! SF Vihr EV DSVL GL MP Pirati Volt | | | | 401 |
| No | SDS LR | BSP SD Lab DIKO | FPÖ VB Vox RN Kdnp Lega CH ANO Pris. | ITN DP J.M. Ind. FdI LVŽS ADR SGP PiS AUR SD | FDP FW FF II M.M. | Ecolo V ERC BNG Comu. Comp. LE | Linke PvdA Pod. Sumar Bildu SF Ming M5S SI PCP V Ø | AfD V Rep. R! MHM TTS NN SPD | BSW Part. PdF Krah Smer Hlas Rep. SALF KKE NIKI PE RN KKP SOS S! F.P. | 284 |
| Abstenció | | PS | | | | | | | | 22 |
| Nota: La votació es secreta i, per tant, no es coneix la posició exacta de cada eurodiputat. El sentit indicat son les posicions oficials anunciades pels partits o eurodiputats. |||||||||||

### Nomenament de l'Alt Representant per a Afers exteriors i Política de Seguretat

El mateix dia del nomenament, per segon cop, d'Ursula von der Leyen com a candidata a presidenta de la Comissió, els 27 països de la Unió Europea van acordar proposar a l'estoniana Kaja Kallas, que fins aquell moment era primera ministra d'Estònia, com a nova alta representant de la Unió per a Afers exteriors i Política de Seguretat en substitució de Josep Borrell, amb el vot a favor de 26 països i i el vot en contra de Giorgia Meloni, en representació d'Itàlia.
Després d'aquesta proposta, i l'acceptació per part de la presidenta von der Leyen, una nova cimera europea el 19 de setembre de 2024, va nomenar oficialment com a candidata a la política estoniana, junt amb la resta de candidats a comissari europeu.

### Designació de la resta dels Comissaris

Quan el president de la Comissió Europea és escollit pel Consell Europeu, i ratificat pel Parlament Europeu, els estats membres de la Unió Europea (amb l'excepció del país d'origen de qui ostenta la presidència) han de proposar cadascú un Comissari Europeu amb el vistiplau de la nova presidenta. Una vegada confeccionada la llista completa, aquesta es presentada a l'Eurocambra perquè els eurodiputats doni el seu vot favorable, o de rebuig, a les diferents candidatures.
Aquest procediment es va activar el 25 de juliol de 2024 quan Ursula von der Leyen va enviar una carta a cada país sol·licitant el nomenament de dos candidats, un home i una dona, abans del 30 d'agost. No obstant això, Bulgària va ser l'únic país que va seguir la petició de Von der Leyen, ja que la resta de líders dels estats membres de la Unió Europea van designar un sol candidat, i la majoria d'ells homes. Romania va presentar originalment a l'eurodiputat socialista Víctor Negrescu, però més tard va presentar a l'eurodiputada Roxana Mînzatu, canviant un candidat masculí per una dona.
El 17 de setembre de 2024, Ursula von der Leyen va presentar en una conferència de premsa el col·legi de comissaris i les seves carteres, amb una proporció de dones del 40,7% enfront del 44,4% de 2019 i una mitjana d'edat de 52 anys, baixant dels 56 del seu primer mandat. Pel que fa a l'estructura, es va proposar un col·legi amb 6 vicepresidències executives enfront de les 7 vicepresidències de 2019 (3 d'elles executives) i amb un fort enfocament en la competitivitat, la política industrial i la defensa. El 19 de setembre, el Consell de la Unió Europea va ratificar la llista.
Una vegada ratificada la llista, i de conformitat amb l'article 129 del Reglament del Parlament Europeu, va començar la revisió de les candidatures en audiències de tres hores, amb els diputats de la comissió responsable, per examinar la competència i la idoneïtat del candidat. Aquestes audiències es van celebrar entre el 4 i el 12 de novembre i requerien el suport de 2/3 dels coordinadors dels grups polítics i, en cas de no arribar a aquest suport, de la majoria dels eurodiputats adscrits a la comissió responsable.
Aquestes audiències van estar salpicades per l'intent de boicot del Partit Popular al nomenament per part de l'estat espanyol de la ministra de Transició Ecològica Teresa Ribera, del Partit Socialista Obrer Espanyol, dins la batalla política per la responsabilitat en les morts i afectacions per la gota freda de 2024 al País Valencià. Aquest intent va provocar un retard d'una setmana i diverses negociacions a tres bandes entre el Partit Popular Europeu, el Partit dels Socialistes Europeus i Ursula von der Leyen, que finalment van aconseguir desbloquejar la nova Comissió Europea, amb el vot favorable del PP a Ribera.

### Col·legi de Comissaris de la Unió Europea

Finalment, el 27 de novembre de 2024 el plenari del Parlament Europeu va votar la llista completa del Col·legi de Comissaris de la Comissió Von der Leyen II amb el vot favorable de 282 eurodiputats dels 370 presents, el que representa el 51% de suport, el col·legi amb menys suport des que se li va atorgar el dret de vot al Parlament Europeu.
Votació de la Comissió Von der Leyen II Majoria absoluta: 688 de 720 :
| Posició | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Posició prèvia a la votació dels Grups polítics | Vots |
| Posició | PPE | S&D | Patriotes | CRE | RE | V/ALE | Esquerra | ENS | NI | Vots |
| Sí | PPE | S&D | | CRE | RE | | | | | 370 |
| No | | | | | | | Esque. | | | 282 |
| Abstenció | | | Patriot. | | | | | ENS | | 36 |
| Nota: La votació es secreta i, per tant, no es coneix la posició exacta de cada eurodiputat. El sentit indicat son les posicions oficials del grup, anunciades amb anterioritat a la votació. |||||||||||
Per tant, el Col·legi de Comissaris de la Unió Europea, per la legislatura 2024-2029, va organitzar-se de la següent manera:
Comissió Von der Leyen II :
* Acordat al Consell Europeu del 27 de juny de 2024 • Aprovat pel Parlament Europeu el 27 de novembre de 2024 ||||||||

## Elecció del President del Consell Europeu

El president del Consell Europeu és una de les més altes posicions institucionals de la Unió Europea. Les seves funcions principals són la de presidir i impulsar els treballs del Consell Europeu, així com vetllar per la preparació i continuïtat d'aquests treballs, en cooperació amb el president de la Comissió Europea i basant-se en els treballs del Consell d'Assumptes Generals.
Després de l'entrada en vigor del Tractat de Lisboa, el president del Consell Europeu és triat pels propis membres del Consell Europeu. El seu cessament es produeix, a més de per dimissió i mort, per terminació natural del seu mandat, o per destitució deguda a impediment o falta greu apreciats pel Consell Europeu en votació resolta per majoria qualificada. En aquest cas, no intervé en la seva designació el Parlament Europeu.
En el mateix Consell Europeu on es va nomenar a Ursula von der Leyen com a presidenta de la Comissió i a Kaja Kallas com a Alt representant de la Unió per a Afers exteriors i Política de Seguretat, els estats membres de la Unió Europea van acordar el nomenament de l'ex-primer ministre de Portugal António Costa com a president per aquesta legislatura, amb el vot a favor de 26 països i el vot en contra de Giorgia Meloni, en representació d'Itàlia.

## Presidències rotatòries del Consell de la Unió Europea

El Consell de la Unió Europea és una de les tres institucions de la UE implicades en el procés legislatiu. És la cambra alta de facto de la legislatura, sent el Parlament Europeu la cambra baixa, amb un paper igual en el procediment legislatiu ordinari. El Consell està format per representants ministerials dels governs nacionals dels Estats membres, i els seus acords es decideixen per majoria qualificada.
Cada sis mesos, un nou estat membre de la Unió assumeix la presidència. Com a país que presideix, organitza les reunions del Consell (amb l'ajuda de la Secretaria General) i decideix sobre les seves agendes. Aquestes es preparen en cooperació amb altres dos Estats membres que formen part de cada trio, que acorden agendes polítiques comunes durant el seu període de 18 mesos.
| Estat membre | Trio | Dates | Partit | Presidència |
| Hongria | T-12 | 1 de juliol de 2024 31 de desembre de 2024 | Patriotes.eu | Viktor Orbán |
| Polònia | T-13 | 1 de gener de 2025 30 de juny de 2025 | PPE | Donald Tusk |
| Dinamarca | T-13 | 1 de juliol de 2025 31 de desembre de 2025 | | |
| Xipre | T-13 | 1 de gener de 2026 30 de juny de 2026 | | |
| Irlanda | T-14 | 1 de juliol de 2026 31 de desembre de 2026 | | |
| Lituània | T-14 | 1 de gener de 2027 30 de juny de 2027 | | |
| Grècia | T-14 | 1 de juliol de 2027 31 de desembre de 2027 | | |
| Itàlia | T-15 | 1 de gener de 2028 30 de juny de 2028 | | |
| Letònia | T-15 | 1 de juliol de 2028 31 de desembre de 2028 | | |
| Luxemburg | T-15 | 1 de gener de 2029 30 de juny de 2029 | | |

## Situació de l'eurodiputat Toni Comín

Després de les eleccions europees, i tal com va succeir després de les eleccions de 2019, l'ex-conseller de Salut de la Generalitat de Catalunya Toni Comín, que va guanyar l'escó a la candidatura de Junts per Catalunya, no va poder anar a jurar la Constitució a la Junta Electoral Central, per la seva ordre de detenció encara vigent malgrat l'aprovació de la llei d'amnistia de 2024. La Junta va decidir, per tant, no acreditar-lo com a eurodiputat electe a l'estat espanyol, malgrat la sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea que, el 19 de desembre de 2019, va considerar que el dret de representació política és més important que la literalitat de la llei i els tràmits administratius necessaris per a adquirir l'acta.
Després d'aquesta decisió de la Junta, Toni Comín va demanar a la presidenta en funcions del Parlament Europeu, la italiana Roberta Metsola, que complís la sentència del TJUE de 2019 i l'acredités com a eurodiputat. Si bé, l'Eurocambra va considerar que Toni Comín podia anar a Madrid a acatar la Constitució perquè té immunitat parlamentària i, per tant, li va negar la petició. L'eurodiputat de Junts va decidir recórrer al TJUE amb una petició de mesures cautelaríssimes, que no van arribar abans de la constitució del plenari al juliol, quedant el seu escó vacant.
Posteriorment, el Tribunal de Justícia de la Unió Europea va resoldre desestimar el recurs de Carles Puigdemont contra la negativa del Parlament Europeu, l'anterior legislatura, d'acceptar el seu dret a ser eurodiputat, assegurant que la cambra europea només s'ha de limitar a prendre nota de la llista d'eurodiputats que li envien les juntes electorals de cada estat, i la Junta Electoral Central en aquest cas no va incloure l'expresident. Aquesta sentència va permetre a Roberta Metsola mantenir la seva decisió de no reconèixer l'escó de Toni Comín.

## Composició actual dels Grups Polítics

El 25 de gener de 2025, els grups estan constituïts amb la següent composició:
| Grup polític | Grup polític | Partit(s) polític(s) | Posició | Ideologia | Escons |
| | Grup del Partit Popular Europeu (Demòcrata-Cristians) (PPE) | - Partit Popular Europeu: 178 - Moviment Polític Cristià Europeu: 1 - Sense partit europeu: 9 | Centredreta | Conservadorisme liberal Democràcia cristiana Neoliberalisme Europeisme | 188 / 720 |
| | Grup de l'Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates (S&D) | - Partit dels Socialistes Europeus: 132 - Sense partit europeu: 4 | Centreesquerra | Socialdemocràcia Socialisme democràtic Progressisme Europeisme | 136 / 720 |
| | Grup dels Patriotes per Europa | - Patriotes.eu: 83 - Moviment Polític Cristià Europeu: 1 - Sense partit europeu: 2 | Ultradreta | Populisme de dreta Conservadorisme nacionalista Antiimigració Euroescepticisme | 86 / 720 |
| | Grup dels Conservadors i Reformistes Europeus (CRE) | - Conservadors i Reformistes Europeus: 68 - Aliança Lliure Europea: 3 - Moviment Polític Cristià Europeu: 2 - Sense partit europeu: 7 | Dreta Ultradreta | Conservadorisme nacionalista Neoliberalisme Populisme Euroescepticisme moderat | 80 / 720 |
| | Grup Renovar Europa (RE) | - Liberals i Demòcrates per Europa: 47 - Partit Demòcrata Europeu: 10 - Sense partit europeu: 18 | Centre | Liberalisme Socioliberalisme Progressisme Europeisme | 75 / 720 |
| | Grup d'Els Verds/Aliança Lliure Europea (Verds/ALE) | - Partit Verd Europeu: 43 - Volt Europa: 5 - Aliança Lliure Europea: 3 - Partit Pirata Europeu: 1 - Sense partit europeu: 1 | Centreesquerra Transversalisme | Ecologisme Regionalisme Independentisme Europeisme | 53 / 720 |
| | Grup de L'Esquerra en el Parlament Europeu - GUE/NGL | - Aliança de l'Esquerra Europea: 18 - Partit de l'Esquerra Europea: 12 - Animal Politics EU: 2 - Sense partit europeu: 14 | Esquerra | Socialisme democràtic Marxisme Anticapitalisme Euroescepticisme moderat | 46 / 720 |
| | Grup de l'Europa de les Nacions Sobiranes (ENS) | - Europa de les Nacions Sobiranes: 26 | Ultradreta | Populisme de dreta Euroescepticisme Sobiranisme | 26 / 720 |
| | No inscrits (NI) | - Partit dels Socialistes Europeus: 6 - Europa de les Nacions Sobiranes: 1 - Sense partit europeu: 22 | | | 29 / 720 |
| | Sense acreditació | - Sense partit europeu: 1 | | | 1 / 720 |
| Nota: L'SMER-SD i Hlas-SD estan suspesos de militància al Partit dels Socialistes Europeus, però encara no han sigut expulsats. ||||||
| Estat | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | Grups del Parlament Europeu | MEP |
| Estat | PPE | PPE | S&D | S&D | Patriotes | Patriotes | CRE | CRE | RE | RE | Verds/ALE | Verds/ALE | Esquerra | Esquerra | ENS | ENS | NI/Altres | NI/Altres | | MEP |
| Alemanya | 23 CDU 6 CSU 1 ÖDP 1 Familien | | 14 SPD | | | | | | 5 FDP 3 FW | | 12 Grüne 3 Volt | | 3 Linke 1 PMUT | | 14 AfD | | 6 BSW 2 PARTEI 1 AfD 1 PdF | | 98 |
| França | 6 LR | | 10 PS 3 PP | | 30 RN | | 4 IL | | 6 RE 3 MoDem 2 Horizons 1 UDI 1 IV | | 5 LE | | 9 FI | | 1 R! | | | | 81 |
| Itàlia | 8 FI 1 SVP | | 21 PD | | 8 Lega | | 24 FdI | | | | 4 EV | | 8 M5S 2 SI | | | | | | 76 |
| Espanya | 22 PP | | 20 PSOE | | 6 Vox | | 2 SALF | +2 | 1 PNB | | 1 ERC 1 BNG 1 Comuns 1 Comprom. | | 2 Podem 1 EH Bildu 1 Sumar | | | | 1 SALF 1 Junts | -2 | 61 |
| Polònia | 21 PO 2 PSL | | 3 Lewica | | 2 RN | +2 | 19 PiS 1 SP | | 1 P2050 | | | | | | 3 NN | | 1 KKP | -2 | 52 |
| Romania | 8 PNL 2 RMDSZ | | 11 PSD | | | | 5 AUR 1 PNȚCD | | 2 USR 1 PMP | | 1 Ștefănuță | | | | | | 2 SOS | | 33 |
| Països Baixos | 3 CDA 2 BBB 1 NSC | | 4 PvdA | | 6 PVV | | 1 SGP | | 4 VVD 3 D66 | | 4 GL 2 Volt | | 1 PvdD | | | | | | 31 |
| Bèlgica | 2 CDenV 1 CSP | | 2 PS 2 Vooruit | | 3 VB | | 3 NV-A | | 3 MR 1 VLD 1 LE | | 1 Ecolo 1 Groen | | 2 PvdA | | | | | | 22 |
| Txèquia | 2 TOP 09 2 STAN 1 KDU-CSL | | | | 7 ANO 1 Přísaha 1 MS | | 3 ODS | | | | 1 Pirati | | | | 1 SPD | | 2 Stačilo! | | 21 |
| Grècia | 7 ND | | 3 PASOK | | 1 FL | | 2 Ellininki | | | | | | 4 Syriza | | | | 2 KKE 1 NIKI 1 PE | | 21 |
| Hongria | 7 Tisza | | 2 DK | | 10 FIDESZ 1 KDNP | | | | | | | | | | 1 MHM | | | | 21 |
| Portugal | 6 PSD 1 CDS-PP | | 8 PS | | 2 Chega | | | | 2 IL | | | | 1 BE 1 PCP | | | | | | 21 |
| Suècia | 4 MOD 1 KD | | 5 SAP | | | | 3 SD | | 2 CP 1 FP | | 3 MP | | 2 V | | | | | | 21 |
| Àustria | 5 ÖVP | | 5 SPO | | 6 FPÖ | | | | 2 NEOS | | 2 Grünen | | | | | | | | 20 |
| Bulgària | 5 GERB-SDS 1 BD | | 2 BSP | | | | 1 ITN | | 1 DPS 2 PP | -2 | | | | | 3 V | | 2 DPS | +2 | 17 |
| Finlàndia | 4 KOK | | 2 SDP | | | | 1 PS | | 2 KESK 1 SFP | | 2 Vihr | -1 | 3 VAS | | | | | | 15 |
| Dinamarca | 1 C 1 L | | 3 SD | | 1 DF | | 1 DD | | 2 V 1 RV 1 M | | 3 SF | | 1 Ø | | | | | | 15 |
| Eslovàquia | 1 KDH | | | | | | | | 6 PS | | | | | | 2 Republika | +1 | 5 SMER 1 Hlas | -1 | 15 |
| Irlanda | 4 FG | | 1 Lab | | | | | | 4 FF 1 II 1 McNamara | | | | 2 SF 1 Ming | | | | | | 14 |
| Croàcia | 6 HDZ | | 4 SDP | | | | 1 DP | | | | 1 Možemo | | | | | | | | 12 |
| Lituània | 3 TS-LKD | | 2 LSDP | | | | 1 LVŽS 1 LLRA-KŠS | | 1 LP 1 LRLS | | 1 DSVL | | | | 1 TTS | | | | 11 |
| Letònia | 2 JV | | 1 SDP | | 1 LPV | | 2 TB/LNNK 1 AS | | 1 LA | | 1 P | | | | | | | | 9 |
| Eslovènia | 4 SDS-SLS 1 N.Si | | 1 SD | | | | | | 2 GS | | 1 Vesna | | | | | | | | 9 |
| Estònia | 2 Isamaa | | 2 SDE | | | | 1 KE | | 1 REF 1 KE | | | | | | | | | | 7 |
| Xipre | 2 DISi | | 1 DIKO | | | | 1 ELAM | | | | | | 1 AKEL | | | | 1 Fidias | | 6 |
| Luxemburg | 2 CSV | | 1 LSAP | | | | 1 ADR | | 1 DP | | 1 Gréng | | | | | | | | 6 |
| Malta | 3 PN | | 3 PL | | | | | | | | | | | | | | | | 6 |
| Total | 188 | | 136 | | 86 | +2 | 80 | +2 | 75 | -2 | 53 | | 46 | | 26 | +1 | 30 | -4 | MEP |
| Total | PPE | PPE | S&D | S&D | Patriotes | Patriotes | CRE | CRE | RE | RE | Verds/ALE | Verds/ALE | Esquerra | Esquerra | ENS | ENS | NI/Altres | NI/Altres | | MEP |
| MEP ||||||||||||||||||
| Nota: Les dades comparatives són en relació amb l'organització dels grups a l'inici del desè mandat del Parlament Europeu. ||||||||||||||||||||

## Referències

* ↑ «Resultats de les eleccions europees de 2024» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 16 juny 2024].
* ↑ «Eleccions al Parlament Europeu 2024» (en anglès). Europe Elects. [Consulta: 22 juny 2024].
* ↑ «Els grups polítics al Parlament Europeu» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 13 desembre 2023].
* 1 2 «Resultats electorals de les eleccions de 2024» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «El KDNP deixarà el Partit Popular Europeu i el seu grup del PE» (en hongarès). Partit Popular Demòcrata Cristià, 18-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Leitner, Attila. «El Grup del PPE vota per admetre l'oposició hongaresa del Partit Tisza a les seves files, el KDNP deixarà el PPE» (en anglès). Budapest Times, 18-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Wax, Eddy. «Els nous membres hongaresos del PPE s'oposen a enviar armes a Ucraïna» (en anglès). Politico, 18-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Wax, Eddy. «14 eurodiputats es presenten per unir-se al Partit Popular Europeu al Parlament Europeu» (en anglès). Politico, 18-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Rundfunk, Saarländischer. «La eurodiputada de la UE Manuela Ripa canvia de grup polític» (en alemany). Saarländischer Rundfunk, 07-05-2024. [Consulta: 16 juliol 2024].
* ↑ Villamor, Javier. «El Partit Socialista Europeu expulsa als seus membres eslovacs per pactar amb la dreta» (en castellà). El Debate, 13-10-2023. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Roun, Roman. «A Stačilo! no intercanviarem faccions ni programes» (en txec). KSČM, 09-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Silenská, Natália. «El Smer de Fico no s'incorporarà al nou grup Patriots for Europe, cita la divisió ideològica» (en anglès), 12-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 «El nou grup sobiranista de dreta europea, que també agrada a Matteo Salvini» (en italià). Il Post, 01-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «L'Orban d'Hongria es mou per formar un nou Grup Parlamentari de la UE» (en anglès). Barron's, 30-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «El partit del primer ministre hongarès, Viktor Orbán, crearà un nou grup europeu amb els partits d'extrema dreta d'Àustria i la República Txeca: s'anomenarà Patriotes per Europa.» (en italià). Il Post, 30-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Wax, Eddy; Jochecová, Ketrin. «L'exprimer ministre txec Andrej Babi abandona el grup liberal Renew al Parlament de la UE» (en anglès). Politico, 21-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Olivos, Jamie. «L'ex primer ministre txec Babiš abandona grup liberal a UE» (en castellà). News World, 21-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Hernández-Morales, Aitor. «El partit Chega de Portugal s'uneix a la nova aliança d'extrema dreta d'Orbán» (en anglès). Politico, 01-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 «El grup de dretes de Viktor Orbán arriba a la quota de reconeixement del parlament de la UE» (en anglès). The Guardian, 07-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 «Vox abandona Giorgia Meloni al Parlament Europeu i s'unirà al nou grup que fundarà Orbán». 3/24, 05-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Castro, Irene. «Vox abandona a Meloni pel nou grup ultra d'Orbán en el Parlament Europeu» (en castellà), 05-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Bakker, Alexander. «PVV s'uneix als Patriots per Europa d'Orbán» (en alemany). De Telegraaf, 05-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Thomsen, Bang. «El Partit Popular Danès s'uneix a Orbán i els seus nous aliats al Parlament Europeu» (en danès). DR, 06-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «Vlaams Belang s'unirà al nou grup d'extrema dreta "Patriotes per Europa".» (en anglès). The Brussels Times, 08-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Wax, Eddy. «El Reagrupament Nacional de Le Pen pren el control de Patriotes d'extrema dreta al Parlament de la UE» (en anglès). Politico, 08-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Baró, Jordi. «Neix Patriotes per Europa, l'intent d'Orbán d'aglutinar l'extrema dreta a l'Eurocambra». 3/24, 08-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «Els patriotes europeus són el tercer grup de la UE: Bardella (RN) president i Vannacci (Lega) entre els diputats» (en italià). Domani, 08-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Fortuna, Gerardo. «El grup d'extrema dreta Patriots arriba a la tercera força al Parlament Europeu» (en anglès). Euronews, 08-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Wax, Eddy. «El grup de dretes ECR es converteix en la tercera força més gran del Parlament Europeu» (en anglès). Politico, 19-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Pugnet, Aurélie; Nielsen, Magnus Lund. «El Conservador ECR ara és el tercer grup del Parlament Europeu, però Fidesz abandona la llista» (en anglès). Euroactiv, 20-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Soler, Paula. «El Vox d'Espanya i el Partit de la Llibertat holandès s'uneixen als "Patriotes per Europa" d'Orbán» (en anglès). Euronews, 05-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Pacheco, Marta. «Què va fallar per als Verds i els Liberals en les eleccions?» (en castellà). Euronews, 11-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «Declaració sobre la decisió de l'ANO d'abandonar el Partit ALDE» (en anglès). Partit de l'Aliança dels Liberals i Demòcrates per Europa, 21-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ De Melo Ponce, Clara. «El Grup Renew Europe dona la benvinguda al diputat independent Michael McNamara» (en anglès). Renovar Europa, 02-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Schickler, Jack. «El pro-EU Volt opta per quedar-se amb els Verds» (en anglès). Euronews, 24-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Haeck, Pieter; Wax, Eddy. «Un nou contratemps per a Renew, ja que 5 eurodiputats trien els Verds» (en anglès). Politico, 20-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Bakker, Alexander. «Volt escull els Verds a Renovar al Parlament Europeu: "Mesures insuficients contra el VVD"» (en neerlandès). De Telegraaf, 20-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Wax, Eddy; Ahmatovi, Ejla. «El Moviment 5Star d'Itàlia demana unir-se al Grup d'Esquerra al Parlament Europeu» (en anglès). Politico, 03-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Alipour, Nick. «El nou grup d'esquerra de la UE fracassa, el partit de Wagenknecht culpa als grups de majoria.» (en anglès britànic), 03-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Baccini, Federico. «El Moviment 5 Estrelles vol unir-se al grup d'Esquerra» (en italià). EU News, 03-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «El Moviment 5 Estrelles s'ha incorporat al grup d'Esquerra al Parlament Europeu» (en italià). Il Post, 04-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Girardi, Annalisa. «El Moviment Cinc Estrelles s'ha incorporat al grup d'Esquerra al Parlament Europeu» (en italià). FanPage, 04-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Lehmann, Timo; Müller, Ann-Katrin. «AfD llança la facció "Els Sobiranistes"» (en alemany). Spiegel, 22-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Baccini, Federico. «L'extrema dreta al Parlament de la UE en agitació. AfD intenta liderar un nou grup amb els exclosos» (en anglès). EU News, 24-06-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 3 Liboreiro, Jorge; Genovese, Vincenzo. «AfD i aliats formen un nou grup d'extrema dreta a Brussel·les anomenat Europa de les Nacions Sobiranes» (en anglès). Euronews, 10-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Neubert, Kjeld. «L'AFD d'alemanya llança el tercer grup d'extrema dreta “Europa de les Nacions Sobiranes”» (en anglès). Euroactiv, 10-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* 1 2 Caddle, Peter. «La polonesa Confederació dividida entre Patriotes i Sobirans» (en anglès). Brussels Signal, 10-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Schminke, Tobias Gerhard. «Un grup europeu de Wagenknecht?» (en anglès). Europe Elects, 23-04-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Alipour, Nick. «El misteri del nou grup d'“esquerres conservadora” d'Europa» (en anglès britànic). Euroactiv, 28-05-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ Borrás, Marta. «El grup de L'Esquerra en el Parlament Europeu suma al moviment Cinc Estrelles» (en castellà). EFE-Euroactiv, 04-07-2024. [Consulta: 12 juliol 2024].
* ↑ «El Parlament Europeu dona inici a la desena legislatura» (en castellà). Parlament Europeu, 16-07-2024. [Consulta: 16 juliol 2024].
* ↑ «Irene Montero i Roberta Metsola, les úniques candidates a presidir el Parlament Europeu». Diari Ara, 15-07-2024. [Consulta: 16 juliol 2024].
* ↑ Castro, Irene. «Irene Montero será la candidata de La Izquierda a la presidencia del Parlamento Europeo» (en castellà). El Diario, 15-07-2024. [Consulta: 16 juliol 2024].
* ↑ «Roberta Metsola, reelegida presidenta del Parlament Europeu» (en castellà). Parlament Europeu, 16-07-2024. [Consulta: 16 juliol 2024].
* 1 2 «Elegida la Mesa del Parlament Europeo» (en castellà). Parlament Europeu, 17-07-2024. [Consulta: 17 juliol 2024].
* ↑ «Òrgans polítics» (en castellà). Parlament Europeu. [Consulta: 16 juliol 2024].
* ↑ «El Parlament confirma la llista i la mida de les seves comissions i delegacions» (en anglès). Parlament Europeu, 17-07-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* ↑ «Presidents i vicepresidents electes» (en anglès). Parlament Europeu, 23-07-2024. [Consulta: 26 juliol 2024].
* 1 2 «Delegacions» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 18 juliol 2024].
* ↑ «Proposta de decisió sobre el nombre i la força numèrica de les delegacions interparlamentàries» (en anglès). Parlament Europeu, 15-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «Càrrecs electes - Delegacions permanents» (PDF) (en anglès). Parlament Europeu, 15-01-2025. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «La Secretaria General» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 18 juliol 2024].
* ↑ «Comissió Europea» (en castellà). Hablemos de Europa. [Consulta: 16 desembre 2023].
* ↑ «Procés de nomenament de nous alts càrrecs de les institucions de la UE en 2019» (en anglès). Consell Europeu. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Pedro Sánchez i Olaf Scholz seran els negociadors a Brussel·les per al repartiment de càrrecs en les institucions de la UE» (en castellà). Cadena SER, 10-06-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* 1 2 3 Castro, Irene. «Acord per al repartiment del poder de la UE: Von der Leyen seguirà en la Comissió Europea i António Costa presidirà el Consell» (en castellà). El Diario, 25-06-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* 1 2 3 4 Moens, Barbara; Hernández-Morales, Aitor; Vela, Jakob Hanke; Barigazzi, Jacopo; Leali, Giorgio. «Von der Leyen, Costa y Kallas sacan los puestos de trabajo de la UE» (en anglès). Politico, 27-06-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* 1 2 3 Liboreiro, Jorge. «Els líders de la UE arriben a un acord sobre els alts càrrecs: Ursula von der Leyen, António Costa i Kaja Kallas» (en castellà). Euronews, 27-06-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* ↑ Castro, Irene; Gil, Andrés. «Von der Leyen, reelegida presidenta de la Comissió Europea amb el 'sí' de populars, socialistes, liberals i verds» (en castellà). El Diario, 18-07-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* 1 2 Moens, Barbara; Wax, Eddy; Griera, Max. «Ursula von der Leyen guanya el segon mandat com a presidenta de la Comissió Europea» (en anglès). Politico, 18-07-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* ↑ Vizner, Jose. «Meloni vota en contra de Von der Leyen: "habría traicionado nuestros principios"» (en castellà). Negocios TV, 18-07-2024. [Consulta: 18 juliol 2024].
* 1 2 3 4 5 6 Lehmann, Timo. «Per això el FDP vota en contra de von der Leyen, i per això els Verds la donen suport.» (en alemany). Spiegel, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «L'eurodiputada Manuela Ripa (ÖDP - Partit per a la Conservació de la Natura) per la reelecció d'Ursula von der Leyen» (en alemany). Manuela Ripa, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 3 4 5 Techt, Hans Klaus. «El Parlament de la UE confirma von der Leyen com a cap de la Comissió» (en alemany). APA, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Els partits polítics belgues estan dividits pel suport a Von der Leyen» (en belarús). European News Room, 19-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 «Piulada de Radan Kanev» (en búlgar). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 3 «Ursula von der Leyen va rebre el suport de tots els eurodiputats croats excepte Bartulice» (en croat). N1 HRV, 18-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «Missatge de Matej Tonin» (en eslovè). Facebook, 12-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Sanhermelando, Juan. «Els socis de Sánchez i Vox voten en contra de Von der Leyen, que sí que compta amb el suport de PSOE i PP» (en castellà). El Español, 19-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* 1 2 Kryukov, Alexander. «Ursula von der Leyen continuarà com a presidenta de la Comissió Europea» (en estonià). ERR, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 «Ursula von der Leyen guanya la segona legislatura: com van votar els eurodiputats d'Irlanda» (en anglès). Breaking News, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* 1 2 3 4 Baccini, Federico. «Foc creuat sobre Meloni. Eurodiputats italians davant el segon mandat de von der Leyen» (en anglès). EU News, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'Andrius Kubilius» (en lituà). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Saudargas Paulius» (en lituà). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 3 4 5 Ilie, Adrian. «La reelecció de Von der Leyen, acollida per PSD i PNL. AUR anuncia que va votar en contra d'ella.» (en romanès). HotNews, 18-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* 1 2 3 4 5 Bengtsson, Olle. «S'espera que Suècia doni una nova confiança a von der Leyen» (en neerlandès). SVT, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Tomáš Zdechovský» (en txec). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'Eurodeputati PD» (en italià). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* 1 2 «Piulada de Bas Eickhout» (en neerlandès). X, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Les reivindicacions dels socialdemòcrates han donat resultats, per això hem votat sí a von der Leyen» (en suec). Partit Socialdemòcrata de Suècia, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «N-VA dona suport condicionalment al nou mandat del president de la Comissió Europea von der Leyen» (en neerlandès). Nova Aliança Flamenca, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada d'Ondřej Krutílek» (en txec). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Marjan Šarec» (en eslovè). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Dainius Žalimas» (en lituà). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada d'Emma Wiesner» (en suec). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Sara Matthieu» (en neerlandès). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Kira Marie Peter-Hansen» (en danès). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Els eurodiputats Ohisalo i Niinistö: Accelerar l'acció climàtica i defensar l'estat de dret són els motius per donar suport a von der Leyen per un altre mandat com a cap de la Comissió» (en finès). Els Verds al Parlament Europeu, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Virginijus Sinkevičius» (en lituà). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Markétka Gregorová» (en tx). X, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Damian Boeselager» (en anglès). Instagram, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Romana Tomc» (en eslovè). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de François-Xavier Bellamy» (en francès). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Christian Vigenin: Votaré en contra de la candidatura d'Ursula von der Leyen a la presidència de la CE» (en búlgar). BNT News, 17-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Matjaž Nemec» (en singalès). X, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Costas Mavrides» (en gr). Facebook, 19-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Reagrupament Nacional» (en francès). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'Hölvényi György» (en hongarès). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Lega - Salvini Premier» (en italià). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Prou!» (en portuguès). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Klára Dostálová» (en txec). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Nikola Bartůšek» (en txec). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'Existeix Tal Poble» (en búlgar). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Bartulica: No vaig demanar resposta a Ursula von der Leyen, vaig arribar massa tard» (en croat). N1 Hrvatska, 17-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Marion Maréchal» (en francès). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ Mancini, Donato Paolo; Albanese, Chiara. «Enfrontament Meloni-EU mentre els seus eurodiputats s'oposen al nou mandat de Von Der Leyen» (en anglès). Bloomberg, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'Aurelijus Veryga» (en lituà). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge del Partit Reformista d'Alternativa Democràtica» (en luxemburguès). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «SGP vota en contra de Von der Leyen» (en neerlandès). Partit Polític Reformat, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'Anna Zalewska» (en polonès). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'SD i Europaparlamentet» (en suec). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Vladimir Prebilič» (en eslovè). Facebook, 12-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Elecció d'Ursula von der Leyen: la delegació d'Europe Écologie no ofereix el seu suport» (en francès). Europe Écologie, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Piulada d'Özlem Alev Demirel» (en alemany). X, 16-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Serem l'oposició social a Ursula Von der Leyen» (en neerlandès). Partit dels Treballadors de Bèlgica, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge dels diputats del PCP a PE». Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Per Clausen» (en danès). Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 21 juliol 2024].
* ↑ «Missatge d'Alternativa per Alemanya» (en alemany). Facebook, 17-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Renaixement» (en búlgar). Facebook, 17-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 «Missatge de Milan Uhrík» (en eslovac). Facebook, 16-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ Pimentel, Martin. «"Tinc la intenció de representar els francesos que volen oposar-se a la senyora von der Leyen durant cinc anys"» (en francès). Causeur, 20-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge del Moviment La Nostra Patria» (en hongarès). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ Zulonaitė, Greta. «Alguns eurodiputats lituans van votar en contra d'Ursula von der Leyen» (en lituà). LRT, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 3 «Piulada del Moviment Nacional» (en polonès). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 abril 2024].
* ↑ «Els eurodiputats decidiran el cap de la Comissió Europea. La majoria dels txecs no donaran suport a von der Leyen» (en txec). Forum 24, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Von der Leyen reelegida pel Parlament de la UE» (en alemany). ZDF, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ Maier, Michael. «Les paraules clares de Martin Sonneborn contra Ursula von der Leyen» (en alemany). Berliner Zeitung, 17-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada del Partit del Progrés» (en alemany). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Von der Leyen elegit: Què passa després, senyor Krah?» (en alemany). YouTube, 19-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Judita Laššáková». Facebook, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Estudi 24 sobre von der Leyen amb l'eurodiputat Branislav Ondruš» (en eslovac). Estudi 24, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Grup Parlamentari Europeu del KKE: ratifica l'"acord" dels governs -conservadors, socialdemòcrates i d'extrema dreta- burgesos a la UE» (en grec). 902.gr, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Nikos Anadiotis» (en grec). Instagram, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Missatge de Zoe Konstantopoulou» (en grec). Instagram, 19-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Denunciem censura!» (en romanès). SOS Romania, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Kateřina Konečná» (en txec). X, 18-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* ↑ «Piulada de Fidias Panayiotou» (en grec). X, 17-07-2024. [Consulta: 23 juliol 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 «El Consell adopta la llista de candidats proposats per al seu nomenament com a membres de la Comissió» (en anglès). Consell Europeu, 19-09-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «Com es nomena el president de la Comissió i als comissaris?» (en castellà). Parlament Europeu. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ Moens, Barbara; Wax, Eddy. «Von der Leyen escriu als líders de la UE demanant candidats a la Comissió» (en anglès). Politico, 25-07-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ Roussi, Antoaneta. «Bulgària nomena un home i una dona per al lloc de comissari de la UE» (en anglès). Politico, 30-08-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ Dallison, Paul. «L'alineació completa de la nova Comissió de la UE» (en anglès). Politico, 02-09-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ Collins, Sarah. «Irlanda dirà «no» a qualsevol petició d'Ursula von der Leyen per a la nominació femenina» (en anglès). Business Post, 27-06-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ Dallison, Paul; Griera, Max. «Romania canvia la selecció del comissari de la UE, presenta una dona» (en anglès). Politico, 02-09-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «Comissaris designats (2024-2029) - Comissió Europea» (en anglès). Comissió Europea. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «Ursula von der Leyen presenta els seus nous comissaris europeus» (en anglès). Politico, 16-09-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ Coi, Giovanna; Cokelaere, Hanne. «La nova Comissió de Von der Leyen: homes i lleugerament menys estanca» (en anglès). Politico, 17-09-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «Rastrejador de la Comissió VDL 2.0» (en anglès). Euroactiv. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «Missatge de Sophie Pornschlegel» (en anglès). Linkedin, 17-09-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «Com es nomena el president de la Comissió i als comissaris?» (en castellà). Parlament Europeu. [Consulta: 27 desembre 2023].
* ↑ «El PP frena el nomenament de Ribera com a comissària europea, retardant el de la resta de candidats una setmana» (en castellà). RTVE, 12-11-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ de Rivas, Eduardo. «El PP europeu acceptarà a Teresa Ribera com a comissària en contra del criteri de Gènova» (en castellà). El Debate, 20-11-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 Griera, Max; Coi, Giovanna. «El Parlament aprova la Comissió de dretes de von der Leyen per a l'1 dedesembre» (en anglès). Politico, 27-11-2024. [Consulta: 19 gener 2025].
* ↑ «President del Consell Europeu» (PDF) (en castellà). Marc de referència, 4-2019 [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Funcions del president» (en anglès). Consell de la Unió Europea. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Versió consolidada del Tractat de la Unió Europea - TÍTOL III : DISPOSICIONS SOBRE LES INSTITUCIONS - Article 15» (en castellà). EUR-lex, 09-05-2008. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Consell de la Unió Europea: funcions» (en castellà). Consell de la Unió Europea. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ Prieto, Alberto. «La JEC contradiu Europa i es nega a acreditar l’escó de Comín». El Món, 01-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «La Junta Electoral no acredita Comín com a eurodiputat per no acatar la Constitució» (en castellà). La Vanguardia, 01-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ Pardo Torregrosa, Iñaki. «Totes les claus de la sentència del TJUE sobre Junqueras» (en castellà). La Vanguardia, 19-12-2019. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ Rincón, Reyes. «Un revés per al Suprem sense clars efectes pràctics» (en castellà). El País, 20-12-2019. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ Fageda, Gerard. «El Parlament Europeu deixa Comín sense escó fins a una nova sentència de la justícia europea». Diari Ara, 02-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ March, Oriol. «El Parlament Europeu nega per ara l'escó a Toni Comín». Nació Digital, 02-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ Nuñez, Ivet. «Comín estudia demanar cautelars al TJUE per no perdre la immunitat». El Món, 07-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ Mira, Gerard. «Comín demana cautelaríssimes al TJUE per poder exercir com a eurodiputat». El Món, 11-07-2024. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ Fageda, Gerard. «El TJUE desestima el recurs de Puigdemont i deixa en l'aire l'escó de Comín». Diari Ara, 26-09-2024. [Consulta: 17 novembre 2024].