# Llei trans (Espanya)

La Llei per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets LGTBI, més coneguda com a Llei trans, és una llei espanyola aprovada el 16 de febrer de 2023. La llei va permetre l'autodeterminació del gènere a partir dels 16 anys, i va prohibir les teràpies de conversió en tot el territori espanyol. La llei especifica, a més, en el seu article 46, la impossibilitat d'eludir el règim jurídic previ al canvi de sexe registral (per exemple, no és possible evadir una condemna per violència de gènere mitjançant un canvi de sexe legal en el registre).
Va ser aprovada al Congrés dels Diputats amb 191 vots a favor, 60 en contra i 91 abstencions, després d'un prolongat debat de més de mig any en què grups conservadors, sectors del feminisme transexcloent i part de la cúpula del PSOE —oposats al principi d'autodeterminació— es van enfrontar a forces progressistes i pro-LGBTI. Impulsada pel Ministeri d'Igualtat del segon Govern de Pedro Sánchez a través de la seva representant, Irene Montero, la llei va generar un conflicte intern entre les forces del govern de coalició PSOE-Unides Podem, que va culminar amb la sortida del govern de la seva principal opositora, la vicepresidenta socialista Carmen Calvo, així com la dimissió d'una de les representants transgènere més antigues al PSOE, Carla Antonelli.
El rei Felip VI va sancionar i va promulgar la llei el 28 de febrer de 2023, sent publicada en el Butlletí Oficial de l'Estat l'1 de març de 2023, i la seva entrada en vigor es va fer efectiva a partir de l'endemà.

## Antecedents

Des de 2009, diverses comunitats autònomes han aprovat lleis que regulen i protegeixen els drets de les persones LGBT, encara que només vuit reconeixen l'autodeterminació del gènere en la seva legislació regional. Des del 2014, la Llei 2/2014 d'Andalusia reconeix i garanteix en el seu article primer «el dret a l'autodeterminació de gènere de les persones que manifestin una identitat de gènere diferent a l'assignada en néixer». Les següents comunitats que van aprovar lleis que reconeixien aquest dret van ser Extremadura el 2015, la Comunitat de Madrid, les Illes Balears i la Regió de Múrcia, totes el 2016, i Aragó el 2018. El 2017 la Comunitat Valenciana va aprovar una llei trans comunitària en què es protegia específicament aquest col·lectiu; a l'any següent, el 2018, les Corts Valencianes van aprovar una llei que establia el dret a «una autodefinición respecte a la seva sexualitat, incloent cos, sexe, gènere, orientació sexual, identitat de gènere i expressió de gènere». També el parlament navarrès va aprovar el 2017 la «Llei per a la igualtat de les persones LGTBI+» que reconeix l'autodeterminació de gènere.
Per seva banda, a nivell espanyol la «Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes», fa referència al canvi de sexe de les persones transsexuals, però no contempla ni legisla aquesta possibilitat per a menors o persones migrants. Així mateix, encara que sense rang de llei, la «Instrucció de 23 d'octubre de 2018, de la Direcció General dels Registres i del Notariat, sobre canvi de nom en el Registre Civil de persones transsexuals» recomana als registres civils facilitar el canvi de nom a menors trans.
En un informe del 12 de desembre de 2012, el Parlament Europeu convidava als països de la Unió Europea a modificar les seves lleis amb l'objectiu d'evitar la discriminació de les persones trans. Seguint aquesta línia, Dinamarca va esdevenir el 2014 el primer país a aprovar legislació en aquest sentit. A Espanya, a nivell autonòmic, es va aprovar aquell mateix any una llei al Parlament Andalús —promoguda per l'associació andalusa LLIGA-Sylvia Rivera— que garantia el dret a l'autodeterminació del gènere i que va ser celebrada pel col·lectiu trans com un pas favorable cap a «despatologitzar la transsexualitat». L'any 2015 i més tard a través del dictamen Una Unió de la igualtat: Estratègia per a la Igualtat de les Persones LGBTIQ 2020-2025, la Unió Europea recordava que aspectes com el canvi de sexe registral havien de permetre's a qualsevol edat sense exigir peritatge mèdic o judicial. Al llarg dels anys posteriors, fins a l'aprovació de la Llei trans el 2023, 15 comunitats autònomes d'Espanya van aprovar lleis que permetien l'autodeterminació de gènere.
A nivell estatal, el 23 de febrer de 2018 es va registrar al Congrés dels Diputats per part del Grup Confederal Unides Podem-En Comú Podem-En Marea la proposició de llei sobre la protecció jurídica de les persones trans i el dret a la lliure determinació de la identitat sexual i expressió de gènere que la Federació Plataforma Trans va impulsar al costat d'Unides Podem. La proposició de llei contemplava que els menors de 16 anys o més poguessin canviar en el registre civil el seu nom social i el seu sexe, que podria ser masculí, femení o no binari; així com accedir als tractaments hormonals sense permís dels seus pares i obtenir un defensor judicial en el cas que, no havent arribat a aquesta edat, no disposessin del consentiment dels representants legals. Tot això sense necessitat d'un informe mèdic o psicològic previ, o haver-se sotmès a procediments mèdics, quirúrgics o d'un altre tipus.

## Context i tramitació

El 2020, al començament de la XIV legislatura espanyola, conformada pels socis de govern d'Unides Podem i el Partit Socialista Obrer Espanyol, el Ministeri d'Igualtat, dirigit per Irene Montero, va manifestar la seva voluntat de crear una llei que permetés la «lliure autodeterminació de gènere», que s'havia establert com a condició per a la formació del pacte de coalició de govern el 2019. Això va generar una reacció negativa per part d'un sector del PSOE, que va culminar amb la publicació el 9 de juny de 2020 d'un comunicat de premsa signat per l'exvicepresidenta Carmen Calvo, l'ex Secretari d'Organització José Luis Ábalos i altres càrrecs del partit, en el qual s'afirmava que «el denominat 'dret a la lliure determinació de la identitat sexual' o 'dret a l'autodeterminació sexual' manca de racionalitat jurídica». Algunes figures del propi partit, no obstant això, van expressar públicament la seva desaprovació davant el comunicat. Carla Antonelli, llavors diputada del PSOE a l'Assemblea de Madrid, va afirmar que no se sentia representada per un document «embolicat amb seda no emanat de cap congrés». El conflicte, tant a nivell intern al PSOE com entre els dos partits del govern, va retardar la tramitació del text.
El 10 de març de 2021, Mar Cambrollé, presidenta de la Federació Plataforma Trans, juntament amb més de 70 activistes trans i mares de menors trans van iniciar una vaga de fam indefinida per a reclamar el desbloqueig a la tramitació del projecte de llei trans que el PSOE estava mantenint. L'acció va tenir repercussió tant a nivell espanyol com internacional. La ministra d'Igualtat va transmetre la seva solidaritat a les persones en vaga de fam; que també van rebre suport per part de la directora general de Diversitat Sexual i Drets LGTBI Boti García Rodrigo.Dos dies després que comencés, la vaga de fam va ser desconvocada davant el compromís dels Grups Parlamentaris d'Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), Més País, Candidatura d'Unitat Popular (CUP) i Compromís de registrar una proposició de llei trans més àmplia per a eludir el bloqueig governamental si el Govern no arribava a un acord al consell de Ministres del 23 de març perquè es tramités com a avantprojecte de llei.
Finalment, el 17 de març, el govern va desestimar l'ultimàtum per part dels Grups Parlamentaris d'ERC, Més País/Equo, CUP i Compromís, i dels nous adherents, com ara Junts per Catalunya, el Partit Nacionalista Basc, Nova Canàries i Coalició Canària, per la qual cosa es va registrar la Proposició de Llei per a la igualtat real i efectiva de les persones trans, una llei trans més àmplia impulsada per la Federació Plataforma Trans. Unides Podem va donar suport a l'acció, però no es va unir a la signatura d'aquesta nova via legislativa, ja que va considerar que la via ministerial era més efectiva. El 18 de maig es va votar l'admissió a tràmit de la llei, sent rebutjada i decaient la seva tramitació pels vots en contra dels partits de dreta Vox i Partit Popular, i l'abstenció del PSOE. Aquesta decisió del partit socialista va provocar que la Federació Plataforma Trans exigís novament al PSOE el desbloqueig del procés legislatiu o que els seus membres s'abstinguessin «d'hissar la bandera LGBT» i que no participessin a l'Orgull de Madrid d'aquell any. Finalment, la pressió per part de l'activisme trans va aconseguir consolidar el compromís de Pedro Sánchez, que va apartar Carmen Calvo de les negociacions i va retornar la llei al camí de tramitació inicialment triat.
Després de mesos de negociacions, el 29 de juny de 2021, el Ministeri d'Igualtat va presentar al Consell de Ministres l'avantprojecte de Llei per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets de les persones LGTBI. El document incloïa la lliure autodeterminació del gènere per a majors de 16 anys, i preveia l'eliminació de la necessitat de presentar informes mèdics o anys de teràpia hormonal substitutòria, tràmits que eren necessaris per poder modificar el Document Nacional d'Identitat segons la legislació vigent en aquell moment. L'avantprojecte, a més, recollia en un sol document dues lleis que s'havien marcat com a projecte del Ministeri, una trans i una altra LGBT, per la qual cosa va quedar fora una de les demandes històriques del col·lectiu trans, aprovar una llei específica per a les persones trans.
El 27 de juny de 2022, el document va tornar a ser tramitat pel Consell de Ministres, on va ser aprovat, passant a ser projecte de llei. La nova revisió no incloïa modificacions en l'apartat d'autodeterminació de gènere de l'avantprojecte original. El text permetria el canvi de sexe legal a partir dels 12 anys mitjançant autorització judicial, entre els 14 i 16 amb consentiment dels representants legals, i a partir dels 16 de manera lliure.
El 8 de setembre de 2022, es va anunciar que la Mesa del Congrés tramitaria el projecte per via urgent, a petició del Govern, reduint a la meitat els terminis marcats pel reglament del Congrés.
El 21 de setembre de 2022, els partits polítics Vox i Partit Popular van presentar esmenes a la totalitat sobre la Llei trans i la reforma del dret a l'avortament. En aquesta, el PP qualificava el document com a «ideologitzat, incorrecte des del punt de vista tècnic-jurídic i de qüestionable constitucionalitat», rebutjant aspectes com l'autodeterminació de gènere. El Ministeri d'Igualtat havia fixat com a data objectiu per a resoldre totes les esmenes el 19 d'octubre de 2022. No obstant això, el dimarts 18 d'octubre, en la votació al Congrés, el PSOE va votar al costat de PP i Vox ampliar el termini d'esmenes. En conseqüència, la diputada madrilenya i activista trans, Carla Antonelli, es va donar de baixa d'afiliada del partit el mateix dia. El 25 del mateix mes, el PSOE tornava a demanar una ampliació del termini d'esmenes, que va justificar per raons de «seguretat jurídica», i va anunciar que no tindria la intenció de qüestionar aspectes centrals del text com l'autodeterminació de gènere. Tres dies més tard, el partit presentava una esmena que proposava una modificació de la llei per la qual els menors entre 14 i 16 anys haurien d'obtenir l'autorització d'un jutge per a procedir a la modificació del sexe legal, un aspecte que ja es trobava concebut en el text per a menors entre 12 i 14 anys, limitant així la lliure autodeterminació de gènere a majors de 16 anys. A més, proposava la necessitat de presentar una autorització judicial per al procés de reversibilitat del canvi legal. Una altra de les esmenes —presentada en conjunt pels partits Unides Podem, ERC, EH Bildu, PNB, Més País, Coalició Canària, PdCat, BNG, Junts i Compromis— incloïa el reconeixement legal de les persones no binàries a través de l'omissió de la menció del sexe en els seus documents legals, així com l'obligació de respectar el gènere amb el qual s'identifica el menor en centres educatius. Mes País i Equo, per la seva banda, van presentar una esmena que implicava la tipificació de la realització de teràpies de conversió com a delicte del Codi Penal.
No obstant això, el 28 de novembre, la ministra d'igualtat va afirmar en unes declaracions a Radiotelevisió Espanyola que el PSOE «no [volia] un acord per a la llei trans» i que havia portat la norma a «una tramitació molt difícil». El PSOE va justificar aquesta posició afirmant que buscava «seguretat jurídica». I, encara que totes dues organitzacions confiaven que la norma estaria aprovada a finals d'any, el 30 de novembre van anunciar que continuarien dues setmanes més amb les negociacions, sense que variés la posició de cap partit. A conseqüència d'això, diverses organitzacions LGBT van convocar manifestacions per al 10 de desembre en suport a la llei i contra el que van qualificar com a «bloqueig» del PSOE. Malgrat tot, dos dies més tard, el 12 de desembre, l'esmena del PSOE va ser rebutjada en la comissió d'Igualtat amb 13 vots a favor i 23 en contra, per la qual cosa el text mantindria l'autodeterminació de gènere sense necessitat de l'autorització judicial jutge a partir dels 14 anys. Després d'això, representants del PSOE van afirmar que des del partit no intentarien tornar a modificar aquest aspecte de la llei. Així mateix, les esmenes que permetrien el registre legal de les persones no-binàries i la tipificació de la realització de teràpies de conversió com a delicte en el codi penal, van ser rebutjades pels vots contraris del PSOE, PP i Vox.

#### Aprovació del projecte de llei

L'endemà del debat del 21 de desembre de 2022, el projecte de llei va rebre la seva primera aprovació al Congrés dels Diputats amb 188 vots a favor, 150 en contra i set abstencions, entre les quals es trobava el vot de Carmen Calvo com a únic membre del PSOE en prendre aquesta posició. Després de la votació, representants del col·lectiu LGTBI, que es trobaven en la tribuna de convidats de l'hemicicle en el moment de la votació, van mostrar la seva aprovació aplaudint.

#### Aprovació al Senat

Després de la seva primera aprovació al Congrés dels Diputats, la llei va passar a ser debatuda a la Cambra Alta a partir del 20 de gener de 2023. Aleshores, el PSOE va reafirmar la seva intenció de no presentar esmenes a la llei durant la tramitació.
El Partit Popular, per la seva banda, va presentar un total de 86 esmenes, proposant la supressió de l'autodeterminació de gènere o la possibilitat del canvi registral de nom, així com la modificació de la definició de les «teràpies de conversió» —prohibides segons el text de la llei— de manera que s'exclogués «l'assessorament mèdic o psicològic que realitzin els menors o els seus representants legals per a rebre el suport professional sobre la possible disfòria de gènere».
ERC, d'altra banda, va presentar un total de 102, buscant ampliar proteccions per a persones asexuals i no binàries. Entre les seves esmenes, també s'incloïa la d'introduir l'obligació de realitzar el que el partit va descriure com a «plans d'Igualtat LGTBIA+» en empreses superiors a 50 treballadors. Altres formacions polítiques com el PNB, Ciutadans i Geroa Bai també van presentar esmenes a la llei. El termini de presentació d'esmenes va acabar el 26 de gener de 2023.
La llei es va aprovar en aquesta cambra el 9 de febrer de 2023 amb 144 vots a favor, 108 en contra, i dues abstencions.

#### Aprovació final al Congrés

La llei va passar la seva última fase després de la votació al Congrés el 16 de febrer de 2023, data en la qual es va aprovar de manera definitiva amb 191 vots a favor, 60 en contra i 91 abstencions.
Durant la seva intervenció en el debat, la ministra d'Igualtat es va dirigir a membres de les associacions a favor dels drets de les persones trans, demanant-los «perdó» per «no haver evitat» que, durant la tramitació del text, se suscitessin «discursos d'odi».
La llei va ser publicada al Butlletí Oficial de l'Estat l'1 de març de 2023 i l'endemà, 2 de març, va entrar en vigor.

## Contingut

La Llei trans modifica múltiples aspectes de la legislació espanyola que afecten diversos processos legals que concerneixen les persones LGBT al territori espanyol.
El text va habilitar l'autodeterminació del gènere a Espanya, la qual cosa va permetre la modificació del sexe legal en el registre civil sense necessitat de presentar un informe mèdic o sotmetre's a un tractament previ, desvinculant el procés de l'àmbit de la patologia i la malaltia. Aquest principi, s'aplica a través d'una sol·licitud personal de «manifestació de disconformitat amb el sexe inscrit», que depèn segons el tram d'edat: les persones de 16 anys poden realitzar el procés sense condicions, entre 14 i 16 anys cal el consentiment dels representants legals, i entre 12 i 14 anys és necessari un aval judicial. Per a menors de 12 anys, la llei admet «que hi ha nens més petits que senten amb claredat una identitat sexual pròpia diferent de l'assignada en el moment del naixement i la demora en l'adopció de mesures en aquests casos pot tenir un efecte perjudicial en el seu desenvolupament personal», cosa que proporciona una ambigüitat jurídica. La voluntat de canvi comporta el requisit de realitzar una confirmació posterior en un termini de fins a quatre mesos després de la seva primera expressió de voluntat, i es duu a terme a través d'un formulari en el qual es descriu la «disconformitat amb el sexe esmentat en la seva inscripció de naixement», juntament amb el qual la persona ha de rebre informació sobre les conseqüències jurídiques del canvi per part d'un funcionari de l'estat. Aquest tindrà com a labor comprovar la documentació i dictar una resolució en el termini màxim d'un mes a comptar des de la data de la segona declaració. Per als casos entre 14 i 16 anys en què existeixi desacord entre els representants legals, la llei proveeix el nomenament d'un defensor judicial. La llei també proporciona la possibilitat de canviar de nom en realitzar la modificació del sexe legal. El text també permet a les persones trans migrants amb residència legal a Espanya realitzar la sol·licitud si existeix la impossibilitat de fer-ho al seu país d'origen.
El 3 de juny de 2023 es va publicar en el BOE una instrucció que especificava els passos a seguir pels registres civils davant una sol·licitud de canvi del sexe legal. Aquesta descrivia que la mateixa pot realitzar-se en «qualsevol oficina del registre civil», i que ha de ser tramitada per la persona encarregada del registre. A més, descriu que cal aportar el certificat de naixement i DNI, l'obligació que el sol·licitant sigui acompanyat en els tràmits pels representants legals en casos de menors de 16 anys, així com la inclusió d'una resolució judicial que autoritzi el procés en menors de 14. La instrucció també especifica que el funcionari ha d'informar la persona de les conseqüències jurídiques del procediment, i que la sol·licitud ha de ratificar-se en dues ocasions amb tres mesos de separació.
La llei fa esment explícit en l'article 46 a la impossibilitat d'eludir el règim jurídic aplicable al subjecte previ a la modificació registral del sexe, descrivint que aquells delictes realitzats prèviament a aquesta modificació tindran caràcter legal i aplicació posterior:
| « | La rectificació de la menció registral relativa al sexo i, en el seu cas, el canvi de nom, no alteraran el règim jurídic que, amb anterioritat a la inscripció del canvi registral, fos aplicable a la persona als efectes de la Llei Orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere. | » |
| — Llei per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets de les persones LGTBI, article 46 |||
La llei també prohibeix les teràpies de conversió, per ser considerades mancades de qualsevol base científica. El text les defineix com a «mètodes, programes i teràpies d'aversió, conversió o contracondicionamient, de qualsevol forma, destinats a modificar l'orientació o identitat sexual o l'expressió de gènere de les persones, fins i tot si compten amb el consentiment de la persona interessada o del seu representant legal». Les multes previstes per a qui realitzi aquest tipus de teràpies transgredint la llei es troben entre els 10.000 i els 150.000 euros.
També es prohibeix en el text la realització de les cirurgies descrites com «de normalització intersexual» a menors de 12 anys, excepte en aquells casos que «exigeixin el contrari a fi de protegir la seva salut». Així mateix, permet que la menció de sexe de la seva documentació oficial romangui en blanc, així mateix, en nounats que la presentin, es permet als representants legals fer que la menció de sexe legal del bebè romangui en blanc durant un any.
A més, introdueix una sèrie de mesures amb l'objectiu d'aturar la discriminació cap a persones del col·lectiu a les escoles. Entre elles, estableix que els menors trans hauran de ser tractats «conforme a la seva identitat» en l'àmbit educatiu, i proveeix mesures contra l'assetjament d'aquest tipus.
El text defineix altres aspectes com la no necessitat del matrimoni legal per a parelles de dones que desitgen filiar la seva descendència, certs protocols als quals es poden acollir persones trans i intersexuals en l'àmbit de la salut, l'obligació d'impulsar plans d'igualtat per a empreses amb una plantilla superior als 50 treballadors o el foment d'enquestes i estudis en relació amb la població LGBT.

## Reaccions

A finals d'agost de 2022, entre les reaccions dels partits de l'oposició, el líder del Partit Popular, Alberto Núñez Feijóo va afirmar que —de guanyar les pròximes eleccions— derogaria la llei trans, entre d'altres, i la va qualificar de «artefacte de propaganda». Aquesta posició va ser reafirmada el desembre de 2022. Després de la seva aprovació, el partit va declarar que no la recorreria al Tribunal Constitucional, però va prometre, novament, la seva futura derogació.
Algunes associacions feministes, representades a través de figures mediàtiques com Lucía Etxebarría o Ángeles Álvarez i englobades dins del feminisme transexloent, es van oposar a la llei. Dins del PSOE, una de les principals opositores —també adherida a aquest corrent— va ser la exvicepresidenta Carmen Calvo, que va criticar la forma en la qual aquesta abordava el tema de la identitat de gènere. Alguns mitjans van relacionar la seva substitució i sortida del govern al juny de 2021 amb el seu ferm antagonisme a la reforma en els mesos anteriors i la divisió que això va poder provocar entre els sectors feministes del seu partit. Després de la seva sortida de l'executiu, Calvo va continuar criticant el document. El dia 23 de març de 2021, el Partit Feminista d'Espanya, que el 4 de desembre de 2019 va emetre un comunicat assenyalant un desacord rotund amb lleis a favor del col·lectiu trans, subscrivint-se així a la línia trans-excloent, va organitzar una taula de debat contra la llei trans juntament amb les organitzacions ultraconservadores Vox i Fes-te Sentir, la qual cosa va suscitar crítiques per part de sectors del feminisme trans-incloent i la ruptura del partit Alternativa Republicana amb la formació.
Després de la primera votació al Congrés que va convertir el projecte en llei, les associacions Federació Estatal de Lesbianes, Gais, Trans, Bisexuals, Intersexuals i més (FELGTBI+); Chrysallis, Associació de Famílies d'Infància i Joventut Trans i Fundación Triángulo van presentar un comunicat en conjunt en el qual afirmaven que «[la] legislació torna a col·locar a Espanya entre els països al capdavant dels drets LGTBI+», encara que recordaven que alguns drets del col·lectiu havien quedat fora de la norma. L'associació Federació Plataforma Trans, per la seva banda, a través de la seva presidenta Mar Cambrollé, va declarar l'octubre de 2022 que es mostrava «optimista», considerant que a la llei «no hi ha cabuda a cap mena de postura dubitativa».La no inclusió de mesures específiques per a les persones no-binàries, com una tercera casella en els documents oficials, va motivar comentaris crítics de la presidenta de la FELGTBI+, Uge Sangil, i l'associació No Binaries. L'índex anual Rainbow Europe de 2023 va situar Espanya en el lloc número 4, un avenç des del lloc 10 de l'any anterior, per haver introduït «una llei integral que regula el reconeixement legal del gènere basat en l'autodeterminació, [prohibeix] les mutilacions genitals en menors intersexuals, les anomenades teràpies de reconversió i la discriminació basada en l'orientació sexual, la identitat de gènere i les característiques sexuals».

## Opinió pública

El 2019 es va realitzar el Baròmetre Especial 493 de la Unió Europea, una enquesta que buscava sondejar les opinions dels ciutadans de la Unió Europea en àrees en les quals hi ha discriminació. Una de les preguntes realitzades era la de «creu vostè que les persones transgènere haurien de poder canviar els seus documents d'identitat per a reflectir la seva identitat interior?». En el cas d'Espanya, un 83 % de les persones enquestades va respondre positivament —la xifra més alta de la Unió Europea—, mentre que un 8 % va respondre «no».
El juliol de 2021 El Periódico va publicar un sondeig del Gabinet d'Estudis Socials i Opinió Pública (GESOP) en què el 87,3 % de les persones enquestades aprovaven l'avantprojecte de llei, mentre que el 8,5 % es mostraven disconformes.
En una altra enquesta de Sigma per a El Mundo publicada l'octubre de 2022, durant el procés de tramitació del text, el 65,1 % de les persones enquestades va afirmar que considerava «important que [la Llei Trans] s'aprovi com més aviat millor», enfront d'un 24,2 % que considerava que no ho era; un 63,3 % secundava que «es pugui triar lliurement el gènere sense tenir en compte el sexe biològic de les persones», enfront d'un 26,7 % que es mostrava contrari; i un 53,5 % responia «no» davant la pregunta sobre si «l'autodeterminació de gènere suposa una amenaça per als drets adquirits per les dones», enfront d'un 32,7 % que opinava que sí.
El març de 2023, una vegada aprovada la llei, es van publicar els resultats d'una enquesta telefònica en la qual van participar 1.002 ciutadans del país. Segons aquesta, el 52,3 % es va mostrar «més aviat d'acord» amb el text, mentre que un 33,7 % estava «més aviat en desacord». El 14 % dels entrevistats no es va pronunciar sobre aquest tema. Quant a grups d'edat, els enquestats en la franja que abasta entre els 18 i els 29 anys es mostraven més d'acord (68,9 % enfront d'un 21,1 % en desacord) respecte a la resta de grups, sent els majors de 60 els que van expressar menor simpatia (43 % d'acord, 39,9 % en desacord). En la distribució per sexe, les dones expressaven un suport major al text (54,5 % d'acord, 30,7 % en desacord) que els homes (49,9 % d'acord, 36,8 % en desacord).

## Notes

* ↑ A França i a Grècia cal una autorització judicial per a fer el canvi.
* ↑ Fins a la introducció de la Llei trans, era necessari un diagnòstic de disfòria de gènere i haver-se sotmès a dos anys d'hormonació.

## Referències

* 1 2 «España aprueba la 'ley trans'» (en castellà). euronews, 16-02-2023. [Consulta: 15 maig 2023].
* ↑ «« J’étais au tribunal pour défendre ma vie »» (en francès), 24-10-2023. [Consulta: 11 gener 2024].
* ↑ «Greece: Vote on legal gender recognition is an historic step forward for transgender rights» (en anglès), 10-10-2017. [Consulta: 11 gener 2024].
* ↑ Reguero Ríos, Patricia. «Doce leyes en ocho comunidades recogen ya la autodeterminación de género que cuestiona ahora una parte del PSOE». elsaltodiario.com, 25-06-2020. [Consulta: 25 juliol 2023].
* ↑ Abio, Iván. «El mapa de las leyes LGTBI en España: cuatro CCAA no tienen y otras cuatro cuentan con una específica 'trans'» (en castellà). www.lasexta.com, 27-06-2021. [Consulta: 25 juliol 2023].
* ↑ «BOE-A-2007-6115 Ley Orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres.». www.boe.es. [Consulta: 25 juliol 2023].
* ↑ Ministeri de Justícia de Justicia «Instrucción de 23 de octubre de 2018, de la Dirección General de los Registros y del Notariado, sobre cambio de nombre en el Registro Civil de personas transexuales (Instrucción)». BOE, 24-10-2018, pàg. 103340-103344 [Consulta: 25 juliol 2023].
* ↑ «Texts adopted - Fundamental rights in the European Union (2010-2011)» (en anglès). www.europarl.europa.eu, 12 diciembre 2012. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ 20minutos. «Dinamarca permite a los transexuales el cambio legal de sexo sin operarse» (en castellà). www.20minutos.es - Últimas Noticias, 11-06-2014. [Consulta: 16 febrer 2023].
* ↑ Ramajo, Javier. «La autodeterminación del género, un derecho que cumple ocho años en Andalucía» (en castellà). elDiario.es, 06-07-2022. [Consulta: 16 febrer 2023].
* ↑ Trujillo, Noemí López. «Así regulan ya varias CCAA la autodeterminación de género que propondría la ley trans estatal» (en castellà). Newtral, 07-12-2020. [Consulta: 16 febrer 2023].
* ↑ «Podemos pide que los menores trans puedan elegir entre sexo masculino, femenino o no binario» (en castellà). Heraldo de Aragón. [Consulta: 11 gener 2024].
* ↑ «Registrada la primera proposición ley sobre transexualidad» (en castellà). RTVE.es, 23-02-2018. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Fernández, María. «Unidos Podemos registrará en febrero la primera ley integral de transexualidad» (en castellà). Diariocrítico.com, 31-01-2018. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «Ley Trans, crónica de un polvorín político» (en castellà). La Vanguardia, 09-12-2020. [Consulta: 2 juliol 2022].
* 1 2 Álvarez, Pilar. «España abre la puerta a la autodeterminación de género tras un duro pulso entre los socios del Gobierno» (en castellà). El País, 29-06-2021. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ «El PSOE "en contra" de que la nueva ley de infancia reconozca el derecho a la autodeterminación sexual» (en castellà). El Español, 11-06-2020. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ «"Un panfleto tránsfobo": críticas al PSOE por un argumentario contra la teoría queer» (en castellà). ElHuffPost, 10-06-2020. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ Europa Press. «Organizaciones Trans inician una huelga de hambre para que la ley que garantiza sus derechos se tramite en el Congreso». www.europapress.es, 10-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «Setenta personas trans se ponen en huelga de hambre para pedir el desbloqueo de la 'ley trans'». www.publico.es, 10-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Serrato, Fran «Activistas trans inician una huelga de hambre para exigir que se tramite su ley». El País, 03-10-2018. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 11/02/2023.].
* ↑ Associated Press. «Trans rights supporters on hunger strike in Spain over new law» (en anglès americà). PBS NewsHour, 10-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «Activistas trans llevan dos días en huelga de hambre en España» (en espanyol europeu). www.telesurtv.net, 11-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ 20minutos. «Irene Montero, dolida porque las trans "se vean obligadas" a hacer una huelga de hambre» (en castellà). www.20minutos.es - Últimas Noticias, 12-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «Desconvocan la huelga de hambre tras el compromiso de ERC, Más País, CUP y Compromís de registrar la ley trans si no la tramita el Gobierno» (en local). www.elsaltodiario.com, 12-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Rodríguez Álvarez, Sabela. «Más País, ERC, CUP y Compromís registrarán una ley trans más amplia si el Gobierno no lleva la de Igualdad al Consejo de Ministros» (en castellà). infoLibre, 12-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Europa Press. «Organizaciones Trans celebran el registro en el Congreso de su ley, pero "echan en falta" el apoyo de Unidas Podemos». www.europapress.es, 17-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Araque Conde, Pilar. «ERC, Junts, Más País, CUP y Compromís presionan al PSOE al registrar la 'ley trans' en el Congreso». www.publico.es, 17-03-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ RTVE.es. «La 'ley trans' no sale adelante tras la abstención del PSOE» (en castellà). RTVE.es, 18-05-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «La abstención del PSOE frena la tramitación de la 'ley Trans' en el Congreso» (en castellà). El Independiente, 18-05-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Reguero Ríos, Patricia. «La abstención del PSOE suma con el PP y Vox para frenar la ley trans en el Congreso». www.elsaltodiario.com, 18-05-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «Organizaciones trans avisan al PSOE: "Que no aparezca" en el Orgullo LGTBI por no apoyar su ley» (en castellà). El Español, 18-05-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «Organizaciones trans, al PSOE: «Soltad ya la bandera y absteneos de aparecer en el Orgullo»» (en castellà). abc, 19-05-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «La victoria de la líder trans Mar Cambrollé sobre Carmen Calvo: "Le hemos dado al PSOE donde duele"» (en castellà). El Español, 26-06-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Reguero Ríos, Patricia. «La presión de los colectivos hace rectificar al PSOE: Pedro Sánchez aparta a Calvo de la ley trans». www.elsaltodiario.com, 12-06-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «Ley trans: autodeterminación de género a partir de los 14 y con periodo de reflexión» (en castellà). Newtral, 21-06-2021. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ «La federación LGTB propone al PSOE suavizar y fusionar la ‘ley trans'» (en castellà). El Comercio, 07-06-2021. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ Valdés, Isabel. «La ‘ley trans' sale del Consejo de Ministros sin alterar el punto más discutido sobre la autodeterminación de género» (en castellà). El País, 27-06-2022. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ «El Congreso tramitará con urgencia la ley trans y la reforma del aborto» (en castellà). La Vanguardia, 08-09-2022. [Consulta: 10 setembre 2022].
* ↑ AGENCIAS, RTVE es /. «PP y Vox enmiendan a la totalidad la reforma del aborto y la ley trans» (en castellà). RTVE.es, 21-09-2022. [Consulta: 6 octubre 2022].
* ↑ «El PSOE desafía a Unidas Podemos y se alía con el PP para retrasar la tramitación de la Ley Trans» (en castellà). El Mundo, 18-10-2022. [Consulta: 19 octubre 2022].
* ↑ «Carla Antonelli se da de baja del PSOE censurando el retraso en la tramitación de la ley trans: "El socialismo si no es valiente no es socialismo"» (en castellà). El Mundo, 18-10-2022. [Consulta: 19 octubre 2022].
* ↑ «El PSOE garantiza que no tocará la autodeterminación de género en la Ley Trans pero quiere darle seguridad jurídica». Europapress, 20-10-2022. [Consulta: 26 octubre 2022].
* ↑ Casqueiro Marcos, Jose Javier. «El PSOE prorroga de nuevo el plazo de enmiendas a la ‘ley trans' y mantiene abiertos el choque interno y con Podemos» (en castellà). El País, 25-10-2022. [Consulta: 26 octubre 2022].
* ↑ «El PSOE registra sus enmiendas a la Ley Trans que buscan limitar la autodeterminación de género en menores de 16 años». www.europapress.es, 31-10-2022. [Consulta: 3 novembre 2022].
* ↑ Borraz, Marta. «El PSOE propone que en la ley trans los menores de 14 a 16 años deban pedir permiso al juez para cambiar su sexo legal» (en castellà). elDiario.es, 28-10-2022. [Consulta: 3 novembre 2022].
* 1 2 3 4 Trujillo, Noemí López. «Enmiendas a la ley trans sobre el cambio de sexo legal de menores» (en castellà). Newtral, 03-11-2022. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ Borraz, Marta. «Unidas Podemos y los aliados habituales del Gobierno pactan incluir a las personas no binarias en la Ley Trans» (en castellà). elDiario.es, 02-11-2022. [Consulta: 3 novembre 2022].
* ↑ Cué, Carlos E. «Irene Montero asegura que el PSOE rechaza un acuerdo para la ‘ley trans' con Unidas Podemos» (en castellà). El País, 28-11-2022. [Consulta: 5 desembre 2022].
* ↑ Jaén, Marta Monforte. «PSOE y Unidas Podemos siguen sin acuerdo sobre los menores en la ley trans pero confían en aprobarla a final de año» (en castellà). infoLibre, 30-11-2022. [Consulta: 5 desembre 2022].
* ↑ Valdés, José Marcos, Isabel. «PSOE y Unidas Podemos aplazan el debate sobre la autodeterminación de género en la ‘ley trans'» (en castellà). El País, 30-11-2022. [Consulta: 5 desembre 2022].
* ↑ Mira, Nieves. «Las organizaciones LGTBI convocan manifestaciones en varias ciudades el 10 de diciembre por la ley trans» (en castellà). elconfidencial.com, 30-11-2022. [Consulta: 5 desembre 2022].
* ↑ «Se suceden las manifestaciones en demanda de la aprobación ya de la Ley Trans» (en castellà). www.canalsur.es. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ Marcos, Isabel Valdés, José. «El PSOE asume las tesis de Unidas Podemos sobre la autodeterminación de género y renuncia a presentar nuevas enmiendas a la ‘ley trans'» (en castellà). El País, 12-12-2022. [Consulta: 13 desembre 2022].
* 1 2 3 Borraz, Marta. «El Congreso aprueba la Ley Trans» (en castellà). elDiario.es, 22-12-2022. [Consulta: 25 desembre 2022].
* ↑ Valdés, Isabel. «El Congreso aprueba la ‘ley trans' con apoyo del PSOE pero con la abstención de Carmen Calvo» (en castellà). El País, 22-12-2022. [Consulta: 22 desembre 2022].
* ↑ «El Congreso aprueba la ley trans con la abstención de Carmen Calvo y los votos en contra de PP, Vox y Ciudadanos». www.publico.es. [Consulta: 22 desembre 2022].
* ↑ «Mayoría del Congreso avala la ley trans entre aplausos del colectivo LGTBI» (en castellà). elDiario.es, 21-12-2022. [Consulta: 25 desembre 2022].
* ↑ «Proyecto de Ley para la igualdad real y efectiva de las personas trans y para la garantía de los derechos de las personas LGTBI. (121/000113)». [Consulta: 22 desembre 2022].
* ↑ Senado de España. «Iniciativas parlamentarias» (en castellà). www.senado.es. [Consulta: 30 gener 2023].
* ↑ EFE, NTM /. «El PSOE no presentará enmiendas a la ley trans en su tramitación en el Senado» (en castellà). Noticias de Gipuzkoa, 26-01-2023. [Consulta: 26 gener 2023].
* ↑ «El PSOE no presentará enmiendas a la 'ley trans' en su tramitación en el Senado» (en castellà). theobjective.com, 26-01-2023. [Consulta: 26 gener 2023].
* 1 2 3 Europa Press. «El PSOE renuncia a intentar cambiar la Ley Trans en el Senado, a la que no presenta ninguna enmienda». www.europapress.es, 27-01-2023. [Consulta: 29 gener 2023].
* ↑ EFE, NTM /. «El PSOE no presentará enmiendas a la ley trans en su tramitación en el Senado» (en castellà). Deia, 26-01-2023. [Consulta: 30 gener 2023].
* ↑ «El Senado aprueba la ‘Ley trans', que deberá ser ratificada por el Congreso». La Vanguardia, 08-02-2023 [Consulta: 16 febrer 2023].
* ↑ «Aprobada definitivamente la 'ley trans' que reconoce la autodeterminación de género» (en castellà). www.ondacero.es, 16-02-2023. [Consulta: 16 febrer 2023].
* ↑ «Votaciones - Congreso de los Diputados». [Consulta: 16 febrer 2023].
* ↑ Press, Europa. «Irene Montero pide perdón a las personas trans por los discursos de odio y el PP la acusa de "experimentar con personas"». www.europapress.es, 16-02-2023. [Consulta: 16 febrer 2023].
* 1 2 elDiario.es. «Autodeterminación de género y otras claves de la ley trans, que entrará en vigor este jueves tras ser publicada en el BOE» (en castellà). elDiario.es, 01-03-2023. [Consulta: 2 març 2023].
* 1 2 As.com. «Libertad total para cambiar de sexo en el Registro con la publicación en el BOE de la Ley Trans» (en castellà). Diario AS, 03-06-2023. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ «Las claves de la Ley Trans: cambio de sexo en 4 meses, desde los 12 años, sin médico ni hormonación» (en castellà), 23-12-2022. [Consulta: 8 juliol 2023].
* ↑ Molina, Marta Alberca Gómez Chacón,Gema. «Ley Trans: ¿Cómo se diagnostica un sentimiento?» (en espanyol europeu), 08-02-2021. [Consulta: 8 juliol 2023].
* 1 2 3 4 MiraCorredor, Redacción. «El Gobierno publica los pasos para cambiarse libremente de sexo en el Registro tras la «ley trans»» (en castellà). MiraCorredor, 03-06-2023. [Consulta: 5 juny 2023].
* 1 2 3 Ministerio de Justicia. «Instrucción de 26 de mayo de 2023, de la Dirección General de Seguridad Jurídica y Fe Pública, sobre la rectificación registral de la mención relativa al sexo regulada en la Ley 4/2023, de 28 de febrero, para la igualdad real y efectiva de las personas trans y para la garantía de los derechos de las personas LGTBI.» p. 79231–79235. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ RTVE.es. «Ley trans: cambio registral de sexo sin tratamiento médico» (en castellà). RTVE, 27-06-2022. [Consulta: 27 octubre 2022].
* 1 2 Mata, Alejandro. «BOE: se publica la ley trans y la modificación de la ley del aborto» (en castellà). Newtral, 01-03-2023. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ Ramón, Marcelino Abad. «La ‘ley trans' no permite cambiar el sexo legal para eludir una condena por violencia machista: es un bulo» (en castellà). El País, 30-09-2022. [Consulta: 26 gener 2023].
* ↑ «Stop bulos» (en castellà). Federación Estatal de Lesbianas, Gais, Trans, Bisexuales, Intersexuales y Más. [Consulta: 26 gener 2023].
* ↑ «BOE-A-2023-5366 Ley 4/2023, de 28 de febrero, para la igualdad real y efectiva de las personas trans y para la garantía de los derechos de las personas LGTBI.». [Consulta: 15 setembre 2023].
* ↑ «Así queda la Ley Trans: autodeterminación del género y fin de las terapias de conversión» (en castellà). ElHuffPost, 22-12-2022. [Consulta: 22 desembre 2022].
* 1 2 3 elDiario.es. «Autodeterminación de género y otras claves de la ley trans, que entrará en vigor este jueves tras ser publicada en el BOE» (en castellà). elDiario.es, 01-03-2023. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ García, Daniel J. «Cirugía de normalización intersexual como crimen contra la humanidad» (en castellà). elDiario.es, 06-11-2014. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ Bruni, Paola. «La ley trans, en 5 claves: de la autodeterminación a la prohibición de las terapias de conversión» (en castellà). elconfidencial.com, 23-12-2022. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ «El BOE publica la ley trans que entrará en vigor este jueves» (en castellà). www.antena3.com, 01-03-2023. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ elDiario.es. «Feijóo dice que si gobierna derogará la ley de Memoria Democrática, la de Educación y la 'ley trans'» (en castellà). ElDiario.es, 21-08-2022. [Consulta: 10 setembre 2022].
* ↑ «Feijóo derogará una decena de leyes sociales impulsadas por Sánchez si llega a La Moncloa» (en castellà). theobjective.com, 04-12-2022. [Consulta: 5 desembre 2022].
* ↑ Ramos, Ana Belén. «El PP no recurrirá la ley trans al TC por falta de "garantías", pero promete su derogación» (en castellà). elconfidencial.com, 17-02-2023. [Consulta: 19 febrer 2023].
* ↑ «Feijóo promete derogar la ley trans: "Es más fácil cambiarse de sexo que sacarse el carné de conducir"» (en castellà). La Vanguardia, 06-06-2023. [Consulta: 6 juny 2023].
* ↑ RTVE.es/EFE. «Colectivos feministas se manifiestan contra la ley trans» (en castellà). RTVE.es, 05-10-2022. [Consulta: 6 octubre 2022].
* ↑ «El Poder Judicial hace objeciones técnicas a la Ley Trans de la ministra Montero» (en castellà). ElNacional.cat, 08-04-2022. [Consulta: 6 octubre 2022].
* ↑ elDiario.es. «Carmen Calvo carga contra la ley trans: "Puede destrozar la potente legislación de igualdad de nuestro país"» (en castellà). elDiario.es, 26-09-2022. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ «Carmen Calvo sale del Gobierno después de su derrota de la ‘Ley trans'» (en castellà). El Plural, 10-07-2021. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ Cabanillas, Marisol Hernández,Ana. «El responsable de LGTBI del PSOE apunta que Calvo fue apartada por la ley trans: "Hay voces que hacen daño"» (en castellà). elperiodicodeespana, 08-07-2022. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ Martínez@ainhoa_mhoyos, Ainhoa. «Carmen Calvo saldrá del Gobierno después de su derrota con la “Ley Trans”» (en castellà). La Razón, 29-06-2021. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ Morillo, Isabel. «El enfrentamiento con Igualdad pone la puntilla a Calvo, fiel escudera de Sánchez» (en castellà). elconfidencial.com, 10-07-2021. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ «Carmen Calvo: "La autodeterminación de género no existe en ningún país ni cabe en la ley"» (en castellà). El Español, 08-03-2022. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ «Carmen Calvo: "El feminismo del PSOE no es el mismo que el de Podemos"» (en castellà). Iusport. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ «Carmen Calvo: "La ley Trans puede destrozar toda la legislación de igualdad"» (en castellà). El Mundo, 25-09-2022. [Consulta: 28 setembre 2022].
* ↑ «El feminismo trans-excluyente divide el movimiento en el 8-M» (en castellà). La Vanguardia, 07-03-2020. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ «La postura del Partido Feminista sobre las leyes trans desata un enconado debate». www.publico.es, 09-12-2019. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ «Alternativa Republicana rompe con el Partido Feminista de España por organizar un acto con Vox y Hazte Oír». www.publico.es. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «El partido feminista y Vox se unen contra la Ley Trans que ven "peligrosa" y anticonstitucional» (en castellà). La Vanguardia, 23-03-2021. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ Kohan, M. «Organizaciones LGTBI, sobre la ley trans: "Esta legislación vuelve a colocar a España a la cabeza de los derechos LGTBI+"». www.publico.es. [Consulta: 25 desembre 2022].
* ↑ «La presidenta de la Plataforma Trans, ante la tramitación de la ley: "No cabe ninguna postura dubitativa"». www.publico.es. [Consulta: 31 gener 2023].
* ↑ Baena, Macarena. «Las personas no binarias y asexuales quedan fuera de la ley trans» (en castellà). EFEMINISTA, 16-02-2023. [Consulta: 27 agost 2024].
* ↑ «La Asociación No Binaries lamenta la exclusión del colectivo de la ley Trans y esperan que el Congreso lo subsane». Europa Press, 27-06-2022. [Consulta: 27 agost 2024].
* ↑ Noriega, David. «La ley trans eleva a España al cuarto puesto del ranking de países con más derechos LGTBI» (en castellà). elDiario.es, 11-05-2023. [Consulta: 11 maig 2023].
* ↑ Huerta, Ignacio Paredero. «Sí, las mujeres apoyan (más) la Ley Trans» (en castellà). infoLibre, 16-02-2022. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ «Eurobarómetro especial 493: Discriminación en la UE (incluidas las personas LGBTI)». data.europa.eu. [Consulta: 2 juliol 2022].
* ↑ Regué, Júlia. «Sondeo: Clamor entre los españoles a favor de la 'ley trans' y los derechos LGTBI» (en castellà). elperiodico, 18-07-2021. [Consulta: 21 octubre 2022].
* ↑ «El 65% pide limitar el cambio de género en los menores de edad que promueve la Ley Trans» (en castellà). El Mundo, 25-10-2022. [Consulta: 27 octubre 2022].
* ↑ Jose Rico y Francisco J. Moya. «Encuesta: la mitad de los españoles avalan la ley trans y un tercio la rechaza» (en castellà). elperiodicodeespana, 08-03-2023. [Consulta: 2 juny 2023].

## Enllaços externs

* Proposició de Llei sobre la protecció jurídica de les persones trans i el dret a la lliure determinació de la identitat sexual i expressió de gènere
* Proposició de Llei per a la igualtat real i efectiva de les persones trans
* Projecte de Llei per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets de les persones LGTBI