# Llengües totozoques

Les llengües totozoques constitueixen una proposta recent de família lingüística que conjuminaria les subfamílies totonaco-tepehua i mixe-zoque ben establertes des de fa temps, i entre les quals s'ha sospitat des de fa temps que podria existir un parentiu demostrable.

## Descripció lingüística

Les llengües totonaco-tepehua i les llengües mixezoque tenen un cert nombre de similituds lèxiques, reconegudes des de fa temps, encara que alguns autors consideraven que s'haurien hagut de possiblement a préstecs lèxics. No obstant això, recentment sobre la base d'una llista de gairebé 200 cognats putatius han pogut establir-se correspondències fonètiques regulars i sistemàtiques, la qual cosa és indicativa d'un parentiu genuí. Les estimacions numèriques procedents del projecte de comparació sistemàtica ASJP Arxivat 2014-01-27 a Wayback Machine., mostren que la similitud lèxica entre totonaca i mixezoque és similar a l'existent entre llengües indoeuropees pertanyents a diferents branques, per la qual cosa l'antiguitat de la família podria ser similar a la de les llengües indoeuropees, uns 70 segles.

### Fonologia

Pel proto-totozoque s'ha reconstruït provisionalment el sistema de consonants simples i les vocals. Les consonants s'assemblen al sistema reconstruït pel proto-totonaco mentre que el sistema vocàlic no difereix granment del proto-mixezoque, amb el qual la principal diferència són les vocals glotalitzades del totonaca. A més s'ha proposat una sèrie paral·lela de vocals laringalitzades que no semblen haver deixat traces en proto-mixezoque. L'inventari de vocals reconstruït pel proto-totozoque (pTZ) inclou set timbres diferents, els quals poden aparèixer com vocals llargues, laringalitzades i llargues laringalitzades:
    Anteriors Centrals Posteriors laring.normallaring. normallaring.normal Tancades *i' (ḭ) *i *i' (ḭ) *i *u' (ṵ) *u Mitjanes *e' *e *ə' *ə *o' *o Obertes *a' (a̰) *a *ɔ' *ɔ
Aquestes vocals es redueixen a un sistema de tres timbres en proto-totonaca (conservant-se la quantitat vocàlica i la glotalització), mentre que pel proto-mixezoque (pMZ) l'evolució seria diferent i es perdria la glotalització i es neutralitzarien les oposicions**ɨ~**ə i **ɔ~**o.
    pTZpTpMZ **i*i*i **ɨ*i*ə **u*u*u **e*i*e **ə*a*ə **a*a*a **ɔ*a*o
L'inventari consonàntic del protototozoque no és idèntic ni al protototonaca ni al protozoque, encara que el primer sembla una mica més conservador:
    Labial Alveolar Palatal Velar Uvular Glotal central Lateral Oclusives simple *p *t     *k *q *ʔ palat. *t$^y$     *k$^y$   Africades   *¢ *ƛ *č  Fricatives   *s *ɬ *š *x   *h Aproximant *w *l *y  Nasals simple *m *n palat. *n$^y$
Els signes /¢, ƛ, č, š, i, $^y$/ procedeixen de l'alfabet fonètic americanista i són els equivalents de l'AFI /ʦ, t͡ɬ, ʧ, ʃ, j, ʲ/. Les correspondències trobades són:
    pTZpTpMZ **p*p*p **t*t*t **ty*č*t **ky*k*k **k*q*k **q*q*ʔ **ʔ*∅*ʔ pTZpTpMZ **m*m*m **n*n*n **ny*l*n **¢*¢*¢ **s*s*s **č*č*¢ **š*š*s pTZpTpMZ **x*x*h **h*∅, #*h*h **w*w*w **y*t*y **l*l*y **ƛ*ƛ*y **ɬ*ɬ*y
Dos dels fonemes del proto-totozoque són més dubtosos, ja que apareixen només en un grapat de cognats es tracta dels fonemes /**ty, **ny/ encara que la velar palatalitzada /**ky/ està sòlidament testimoniada (encara que el seu valor fonètic podria diferir lleugerament del reconstruït). El proto-mixezoque es caracteritza per una pèrdua de les consonants laterals i de les guturals (dorsals posteriors), i a més una neutralització de la distinció entre alveolars i palato-alveolars. D'altra banda el proto-totonaca presenta algunes elisions com les que afecten /**ʔ, **y/

### Comparació lèxica

La següent llista reprodueix alguns dels cognats proposats entre el proto-mixezoque i el proto-totonaca:
    GLOSSAPROTO- TOTONACOPROTO- MIXEZOQUEPROTO- TOTOZOQUE 'aquest'*(i)š-la'*yəʔ**ləʔ 'agitar'*lik(š)-*yəʔk**lɨʔk$^y$ 'xuclar'*squ'li'*koʔy**sko'ʔl 'brases'*hal(á'n) 'brasas'*huʔy(i) 'carbón'**Haʔl~ **Huʔl 'gran'*ƛank- 'gran, més'*ye:ʔk 'créixer'**ƛahʔnk~ **ƛehʔnk 'tall, planta'*ma'ƛ 'bambú'*məhy 'pasto alto'**məƛ *ƛax 'guanyar'*yoh 'deure, pagar'**ƛɔx 'terra' (?)*pu:ƛ 'fang'*poʔyo 'arena'**po:ʔƛ 'madurar'*ča:*¢a:mʔ**ča:m
La comparació lèxica dels numerals del proto-totonaca-tepehua i el proto-mixezoque mostra algunes similituds addicionals:
    GLOSSA proto- mixe- zoque proto- totonaca- tepehua 1*tu(m)-*-tum 2*wis-*-t$^ʔ$u- 3*tuku-*-t$^ʔ$útu(n) 4*mak.tas-*-táati 5*moʔos-*-ki¢is 6*tuhtu-*-čaašan 7*wis.tuhtu-*-tuhún 8*tuku.tuhtu-*-¢ayán 9*mak.tas.tuhtu-*-naháa¢a 10*mahk-*-káawi

## Vegeu també

* Macromaia

## Referències

* ↑ Kaufman & Justeson, 2008
* ↑ Cecil H. Brown, David Beck, Grzegorz Kondrak, James K. Watters & Søren Wichmann
* ↑ Søren Wichmann, 2008, Annexes
* ↑ Numerals in Mesoamerican languages (Rosenfelder's Metaverse)

## Bibliografia

* Brown, Cecil H., David Beck, Grzegorz Kondrak, James K. Watters y Søren Wichmann (en prensa): "Totozoquean", International Journal of American Linguistics.
* Brown, Cecil H., David Beck, Grzegorz Kondrak, James K. Watters y Søren Wichmann: "Linking proto-Totonacan and proto-Mixe-Zoquean"
* Wichmann, Søren (2008): "Neolithic Linguistics" Arxivat 2009-06-02 a Wayback Machine., 2008.