# Bergunya

Bergunya és un cultivar de figuera de Ficus carica, unífera de figues d'epidermis amb color de fons verd fosc amb sobre color morat.

## Sinonímia

* D'en Bergunya a Llucmajor, Illes Balears.

## Història

Actualment la conrea en la seva col·lecció de figueres balears Montserrat Pons i Boscana, rescatada d'un exemplar d'Estellencs del qual Mateu Riera va donar uns esqueixos. Esterlich pensa que la varietat 'Bergunya' és un sinònim d'Hivernenca' amb la qual presenta gran semblança.
La varietat 'Bergunya' és originària de Banyalbufar i en aquesta zona es poden observar totes dues varietats, 'Bergunya' i 'Hivernenca' i veure les diferències que presenten en els seus descriptors tal com els fruits (la forma aperada del fruit i els seus pesos), les fulles ('Hivernenca' majoria de 3 lòbuls 90%, en 'Bergunya' majoria de 5 lòbuls 95%), i pels seus caràcters agronòmics i biològics.

## Característiques

La figuera 'Bergunya' és una varietat unífera de tipus figa comuna. Arbre de gran desenvolupament, bon port i copa altiva, brancatge clar amb moderat fullatge. Les seves fulles amb 5 lòbuls (95%) tendeixen a ser majoritàries, i 3 lòbuls (<5%). Les seves fulles amb dents presents i marges serrats. 'Bergunya' tenen poc despreniment de figues tenint una producció mitjana de figues. La gemma apical és cònica de color verd blanquinós.
Les figues 'Bergunya' són figues piriformes, que presenten pocs fruits d'uns 24,2 grams en mitjana, d'epidermis prim de color de fons verd fosc amb sobre color morat amb gran variabilitat de coloracions. Ostíol de 0 a 1 mm amb escates petites fosques. Peduncle de 2 a 4 mm cilíndric verd clar. Esquerdes longitudinals gruixades. Costelles poc marcades. Amb un ºBrix (grau de sucre) de 26, sabor dolç, amb fermesa mitjana, amb color de la polpa vermell fosc. Amb cavitat interna petita i una gran quantitat d'aquenis mitjans. La seva maduració és entre el 17 de setembre i el 23 d'octubre i la varietat és de producció mitjana. Són resistents a la pluja.
Bona per a figa fresca. Bona facilitat de pelat, i fàcil abscisió del peduncle. Molt resistent als accidents climàtics.

## Cultiu

És una varietat reconeguda per les seves excel·lents qualitats gustatives i es cultiva per a consum humà en fresc. S'està tractant de recuperar d'exemplars conreats en la col·lecció de figueres balears de Montserrat Pons i Boscana a Llucmajor.

## Vegeu també

* Fenologia
* Apomixi

## Referències

* ↑ RHS A-Z encyclopedia of garden plants. United Kingdom: Dorling Kindersley, 2008, p. 1136. ISBN 1405332964.
* 1 2 3 4 5 6 «Montserrat Pons i Boscana, Bergunya». Variedades [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ «Fig Varieties Beginnng with B - Figs 4 Fun». Figs4fun.com [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ «Los higos en España». Higos & Figs [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ ; P. R. Meghwal; Jai Prakash «Ficus carica Breeding of Underutilized Fruit Crops Part I,». Researchgate.net. Jaya Publishing House New Delhi, Editors: S.N.Ghosh, pp.149-179 [Consulta: 18 octubre 2018].
* 1 2 3 4 5 «Varietatslocalsib.com/ca/varietat/179/bergunya». Varietatslocalsib.com [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ «Variedades de higueras de Extremadura». Sech.info [Consulta: 18 octubre 2018].
* 1 2 «Preservación caracteres de obtenciones de higos». UPOV.int [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ «Los higos de cuello dama». Nuestra Peña Muñana [Consulta: 18 octubre 2018].

## Bibliografia

* Monserrat Pons Boscana; Miquel Sbert I Garau (traductor). Las higueras en las Islas Baleares : campo de experimentación de Son Mut Nou, Lluchmayor, Mallorca. autor/editor, abril de 2012. ISBN 13: 9788461582150.
* Pere Estelrich Fuster. La higuera y su cultivo en España. Libreria Escolar, Palma, 1910. ISBN 978-84-15081-13-5..
* Crisosto, C.H.; Bremer, V.; Ferguson, L.; Crisosto, G.M. (2010). Evaluating quality attributes of four fresh fig (Ficus carica L.) cultivars harvested at two maturity stages. Hortscience 45, 707-710.
* Crisosto, C.H.; Ferguson, L.; Bremer, V.; Stover, E.; Colelli, G. (2011). Fig (Ficus carica L.). In: Yahia E. E. (Ed.), Postharvest Biology and Technology of Tropical and Subtropical Fruits. Fruits 3, 134-158.
* FAOSTAT (2015). Food and Agriculture Organization statistical database. Disponible en: http:// faostat.fao.org/default.aspx.
* Flaishman, M.A.; Rodov, V.; Stover, E. (2008). The Fig: Botany, horticulture and breeding. Horticultural Review 34, 113-197.
* Jones, J.B. Jr.; Wolf, B.; Mills, H.A. (1991). Plant analysis Handbook II. Micro- Macro Pbs. Athens. Georgia. USA. 253 pp.
* MAGRAMA, (2015). Anuario de estadística agroalimentaria. Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente, Madrid, Spain.
* Pereira, C.; Serradilla, M.J.; Martín, A.; Villalobos, M.C.; Pérez-Gragera, F.; López-Corrales, M. (2015). Agronomic behavior and quality of six cultivars for fresh consumption. Scientia Horticulturae 185, 121-128.
* Solomon, A.; Golubowicz, S.; Yablowicz, Z.; Grossman, S.; Bergman, M.; Gottlieb, H.E.; Altman, A.; Kerem, Z.; Flaishman, M.A. (2006). Antioxidant activities and anthocyanin content of fresh fruits of common fig (Ficus carica l.). Journal of Agricultural and Food Chemistry 54,7717-7723.
* Villalobos, M.C.; Serradilla, M.J.; Martín, A.; Ruiz-Moyano, S.; Pereira, C.; Córdoba, M.G. (2014). Use of equilibrium modified atmosphere packaging for preservation of ‘San Antonio’ and ‘Banane’ breba crops (Ficus carica L.). Postharvest Biology and Technology 98, 14-22.
* Vinson, J.A. (1999). The functional food properties of figs. Cereal Foods World 44, 82-87.