# Esma Redjèpova

Esma Redjèpova-Teodossievska (pronunciació: [ˈƐsma rɛˈd͡ʒɛpɔva tɛɔdɔˈsiɛfska]; Skopje, 8 d'agost de 1943 - 11 de desembre de 2016) va ser una vocalista, compositora i humanitarista macedònia d'ètnia gitana. A causa del seu prolífic repertori i per la seva contribució a la cultura gitana i la seva promoció, va ser sobrenomenada la Reina dels Gitanos.

## Biografia

Redjèpova va néixer el 8 d'agost de 1943 a Skopje, en aquell moment annexionada pel Regne de Bulgària, encara que la regió va ser retornada a Iugoslàvia el 1944. Era la segona més jove de sis fills d'una família gitana. El seu avi patern era un gitano catòlic i la seva àvia una jueva iraquiana, mentre que la seva mare era una gitana musulmana del barri de Šuto Orizari.
Va començar a cantar quan era adolescent als anys 1950 i la seva carrera es va estendre al llarg de cinc dècades. El seu èxit musical va anar estretament lligat al seu matrimoni amb Stevo Teodosievski, qui va ser compositor, arranjador i director del conjunt musical Ansambl Teodosievski. Va escriure moltes de les seves cançons i va gestionar completament la seva carrera fins a la seva mort el 1997. El seu estil musical estava inspirat principalment en la música tradicional gitana i macedònia. També hi destaquen influències de la música pop. Esma Redjèpova va començar la seva carrera en un període en què la música romaní era denigrada a Iugoslàvia i els gitanos consideraven vergonyós que les dones cantessin en públic. Redjèpova va ser una de les primeres cantants a fer-ho en llengua romaní a la ràdio i la televisió.
Redjèpova va destacar especialment per la seva veu potent i emotiva. El 2010, la National Public Radio la va citar entre les 50 grans veus del món. Redžepova també es va destacar pels seus vestits extravagants i els seus turbants de colors, així com per l'ús que feia d'estereotips típics sobre les dones gitanes, com la sensualitat i la felicitat. El 2010 va ser guardonada amb l'Ordre del Mèrit macedònia i el 2013, considerada Artista Nacional de la República de Macedònia', pel president macedoni Gjorgje Ivanov.
Redjèpova, juntament amb Vlatko Lozanoski, van representar Macedònia al Festival de la Cançó d'Eurovisió 2013 a Malmö.
Amb el seu marit Stevo Teodosievski van acollir 47 infants i va rebre nombrosos reconeixements per la seva tasca humanitària. Va donar suport als drets dels gitanos i de les dones i també va ser regidora de la seva ciutat natal.
Redjèpova va morir el matí de l'11 de desembre de 2016 a Skopje després d'una breu malaltia, tenia 73 anys. Havia estat ingressada a l'hospital el 28 de novembre i es trobava en estat crític. La seva cerimònia fúnebre va tenir lloc el 12 de desembre a l'Ajuntament de Skopje, on l'alcalde de la ciutat i el president macedoni, Gorge Ivànov, li van fer un homenatge. Posteriorment va ser enterrada al cementiri de Butel.

## Música

Esma Redjèpova va gravar i publicar més de 580 cançons, inclosos dos discs de platí i vuit d'or. Va realitzar més de 22.000 concerts, un terç dels quals van tenir lloc amb finalitats benèfiques. Amb l'Ansambl Teodosievski va gravar 108 senzills, 32 cassets, 15 àlbums, 6 cintes de vídeo i nombrosos programes de televisió.
Redjèpova va cantar sobretot en romaní i macedònic, però també va gravar cançons en serbocroat, turc, hebreu, grec i hindi. Les cançons de Redjèpova sovint parlen d'amor, pena i matrimoni. Una de les seves cançons més famoses, titulada «Čaje Šukarije», es va convertir en un himne per a tots els gitanos de tot el món.

## Museu de la Música

Esma Redjèpova es va casar amb el seu mànager, Stevo Teodosievski, el 1968, el qual tenia 19 anys més que ella i va morir el 1997. Mai no van tenir fills propis, sinó que van acollir 47 infants desemparats. Van criar-ne cinc sota a la pròpia casa i van assegurar-ne una llar i educació per als altres.
Quan Esma Redjèpova es va instal·lar a Skopje amb el seu marit el 1989, va començar a treballar en un ambiciós projecte: un Museu de la Música i Casa de la Humanitat. La parella l'imaginava com un lloc on guarda un arxiu de música gitana i d'instruments musicals i històrics, amb un auditori, un estudi de gravació i un espai on les persones pobres poguessin rebre atenció mèdica.
La parella va comprar una parcel·la a prop del Museu d'Art Contemporani de Macedònia i de la Fortalesa de Skopie. La construcció es va iniciar el 1992. L'edifici va ser la llar de Redjèpova i es convertí en museu després de la seva mort.

## Premis i reconeixements

* 1976 - Queen of World Gipsy Music
* 1992 - Premi 13 de novembre de Skopje
* 1995 - Premi prima donna de la cançó europea
* 2005 - Acadèmia Noruega de la Literatura i la Llibertat d'Expressió
* 2010 - Ordre del Mèrit de Macedònia
* 2013 - Artista nacional de Macedònia

## Discografia
### Àlbums

* Makedonske pesme i Esma Redžepova, Jugoton, 1970.
* Ciganske pesme i kola, Jugoton, 1971.
* Zapej Makedonijo, PGP-RTB, 1974.
* Zošto Si Me, Majko, Rodila, Jugoton, 1974.
* Belly Dances, PGP-RTB, 1975.
* Čočeci, PGP-RTB, 1976.
* Makedonske pesme i ora - Ciganske pesme i čočeci, PGP-RTB, 1977.
* Kroz Jugoslaviju, PGP-RTB, 1977.
* Volim te, veruj mi, PGP-RTB, 1978.
* Abre Ramče, 1979.
* Ah, Devla, Jugoton, 1980.
* Zovu me dete celog sveta, PGP-RTB, 1980.
* Esma, PGP-RTB, 1980.
* Makedonska ora i čočeci, PGP-RTB, 1987.
* Chaje Shukarije, World Connection, 2000.
* Esma's Dream, MRT Music, 2000.
* Esma Redžepova, Grand Production, 2005.
* Srce cigansko, Grand Production, 2005.
* Čekaj živote, Mister Company, 2006.
* Gypsy Carpet, Network Medien, 2007.
* Mon histoire, My Story, Accords croisés, 2007.
* Legends of Gypsy Music from Macedonia, ARC Music, 2008.
* Tu me duj Džene, Mister Company, 2008.
* Čoček, Sony Music Entertainment, 2011.

### EP

* Abre babi sokerdžan, Jugoton, 1961.
* Nino, Nino, Jugoton, 1962.
* Ciganske pesme, Jugoton, 1962.
* Pesme iz filma Krst Rakoc, Jugoton, 1962.
* Opa Nina, Nina naj, Jugoton, 1965.
* Pevaju pesme iz Makedonije, Jugoton, 1965.
* Makedonske narodne pesme, Jugoton, 1966.
* Romano oro, Jugoton, 1966.
* Ah, devla, Jugoton, 1967.
* Zapej Makedonijo, PGP-RTB, 1969.
* Ohrid, Ohrid, PGP-RTB, 1972.
* Makedonijo, rosno cveće, PGP-RTB, 1972.
* Svadbarski pesni, PGP-RTB, 1973.
* Stan' mesece, PGP-RTB, 1974.

### Senzills

* Devojčence, će ti kupam fustan, Jugoton, 1963.
* Ciganske pjesme, Jugoton, 1963.
* Muška voda, Adriatic Club, 1966.
* Odžačar, odžačar, Jugoton, 1970.
* Esma pesma, PGP-RTB, 1973.
* Čuješ li uzdah moj, PGP-RTB, 1974.
* Kaži, kaži, libe Stano, 1974.
* Za tebe, zemljo moja, PGP-RTB, 1974.
* Volim te, veruj mi, PGP-RTB, 1975.
* Sastali se cigani, PGP-RTB, 1975.
* Kalejaca jaca, PGP-RTB, 1976.
* Kočani, Kočani, PGP-RTB, 1976.
* Da li voliš Aliju, PGP-RTB, 1977.
* Kavadarci, Kavadarci, PGP-RTB, 1977.
* Heba, PGP-RTB, 1977.
* Kaži Slave, kaži ćerko, PGP-RTB, 1980.
* Ciganka je malena, PGP-RTB, 1980.
* Čerga mala luta preko sveta, PGP-RTB, 1980.

### Recopilatoris

* Songs of a Macedonian Gypsy, Monitor Records, 1994.
* Romske pesme, PGP-RTS, 2002.
* Čaje šukarije (18 izvornih snimaka (1961 – 1966), Croatia Records, 2002.

## Filmografia

* Krst Rakoc (1962)
* Zapej Makedonijo (1968)
* Jugovizija (1971)
* Im Herzen des Lichts - Die Nacht der Primadonnen (2002)
* When the Road Bends: Tales of a Gypsy Caravan (2006)
* Rromani Soul (2008)

## Referències

* ↑ Casals, Marc. «Esma Redzepova: de reina de los gitanos a una tumba abandonada» (en castellà). [Consulta: 14 octubre 2020].
* ↑ «'La reina de los gitanos' abre el certamen de música tradicional y popular de Dénia» (en castellà). El País [Madrid], 01-08-2003. ISSN: 1134-6582.
* 1 2 «Intervju : Esma Redžepova: ‘Prvu zaradu sam krila u gaćama’». Arxivat de l'original el 2014-11-09.
* ↑ Bulgaria During the Second World War, Marshall Lee Miller, Stanford University Press, 1975, ISBN 0804708703, p. 128.
* ↑ Damin Gambit TV Show, HRT, April 2014
* ↑ Carol Silverman. {{{títol}}}. ISBN 9780195300949.
* ↑ Anne Midgette. «NPR's "50 Great Voices" and vocal technique». Washington Post, 07-04-2010. Arxivat de l'original el 2024-02-03. [Consulta: 14 octubre 2020].
* 1 2 «Есма Реџепова : страст за хуманоста». SETimes, 03-05-2010.
* ↑ «Есма Реџепова го прими признанието за титулата национален уметник». Nova Makedonija, 14-09-2013. Arxivat de l'original el 2014-12-04.
* ↑ «Esma & Vlatko are the choice of FYR Macedonia». eurovision.tv. [Consulta: 29 desembre 2012].
* ↑ Sasa Petejan. «Esma Redzepova Teodosievska - second time Nobel Peace Prize nominee». Arxivat de l'original el 2004-03-16. [Consulta: 2 agost 2006].
* ↑ «Esma Redzepova, Macedonia's 'Romany music queen', dies at 73». bbc.co.uk, 11-12-2016. [Consulta: 12 desembre 2016].
* ↑ «Почина Есма Реџепова -кралицата на ромската музика». Nova Makedonija, 11-12-2016. Arxivat de l'original el 14 desembre 2016. [Consulta: 11 desembre 2016].
* ↑ «Есма Реџепова во тешка состојба итно пренесена во болница во Скопје». Sitel, 29-11-2016. [Consulta: 12 desembre 2016].
* ↑ «ПОСЛЕДЕН ПОЗДРАВ: Ја испративме кралицата да им пее на ангелите (ГАЛЕРИЈА)». Telegraf.mk, 12-12-2016. Arxivat de l'original el 14 desembre 2016. [Consulta: 12 desembre 2016].
* ↑ «Кралицата на ромската музика Есма Реџепова денеска беше погребана на градските гробишта Бутел». Sitel, 12-12-2016. [Consulta: 12 desembre 2016].
* ↑ Singer Esma Redzepova, Who Entertained Tito and Gaddafi, Passes Away Arxivat 2016-12-12 a Wayback Machine., Independent.mk, 11 December 2016.
* ↑ Carol Silverman. {{{títol}}}. ISBN 9780195300949.
* ↑ Carol Silverman. {{{títol}}}. ISBN 9780195300949.
* ↑ «Градска донација од 25.000 евра за музејот на Есма». Utrinski Vesnik, 22-09-2010. Arxivat de l'original el 2014-11-29.
* ↑ Esma Redžepova, Queen of the Gypsies, official website of the University of Pittsburgh's Department of Music.
* ↑ Esma Redzepova-Teodosievska, official website of the Economic Chamber of Macedonia.
* ↑ Dink Receives Norweigian [sic] Award, Asbarez, 6 October 2016.
* ↑ Decorations and Recognitions Arxivat 2014-11-02 a Wayback Machine., official website of the President of the Republic of Macedonia.
* ↑ Esma Redzepova awarded with title National Artist to the Republic of Macedonia, Kurir, 13 September 2013.
* ↑ «Krst Rakoc». IMDb.
* ↑ «Zapej Makedonijo». IMDb.
* ↑ «Jugovizija». IMDb.
* ↑ «Im Herzen des Lichts - Die Nacht der Primadonnen». IMDb.
* ↑ «When the Road Bends... Tales of a Gypsy Caravan». IMDb.
* ↑ «Rromani Soul». IMDb.