OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Astronomy Picture of the Day

Astronomy Picture of the Day (APOD) és un lloc web proporcionat per la NASA i la Universitat Tecnològica de Michigan (MTU). Segons el lloc web, "Cada dia una imatge diferent o fotografia del nostre Univers apareix, juntament amb una breu explicació escrita per un astrònom professional."
La fotografia no és necessàriament presa en el dia exacte que es mostra, i les imatges de vegades es repeteixen.
No obstant això, les imatges i les descripcions estan sovint relacionades amb els esdeveniments actuals en astronomia i exploració espacial. El text té diversos enllaços a més imatges i llocs web, per a més informació addicional. Les imatges són fotografies, imatges preses en longituds d'ona diferents de l'espectre visible que es mostren amb colors falsos, vídeos, animacions o concepcions artístiques. Les imatges anteriors s'emmagatzemen a la base de dades d'APOD, amb una primera imatge registrada el 16 de juny de 1995 (en la versió en llengua catalana d'APOD la primera imatge que s'ofereix correspon a l'1 de gener de 2011). Aquesta iniciativa ha rebut el suport de la NASA, la National Science Foundation, i MTU. Les imatges són de vegades aportades o descrites per persones o organitzacions externes a la NASA, i per tant, les imatges es proporcionen sovint amb llicència (copyright) APOD, a diferència de moltes altres galeries d'imatges de la NASA.

## Referències

* ↑ Nemiroff, Robert; Jerry Bonnell. APOD pàgina d'inici. NASA, 3 abril 2007 [Consulta: 30 desembre 2010].
* ↑ APOD Preguntes més freqüents. NASA [Consulta: 30 desembre 2010].
* ↑ «La galàxia dels Focs Artificials», 01-01-2011. [Consulta: 24 setembre 2019].
* ↑ Smith, Yvette. «NASA Image of the Day», 08-01-2015. [Consulta: 24 setembre 2019].

## Enllaços externs

* "Astronomy Picture of the Day" en català: http://www.apod.cat
* fitxer APOD
* Sobre APOD - inclou una llista de llocs web Mirall
* APOD en català
# Efecte Orton

En fotografia i edició d'imatges, es denomina efecte Ortono o simplement Orton a la combinació d'una mateixa imatge superposades dos en dos cops: una tacada o desenfocada (en anglès blurred) i una altra sobreexposada, donant com a resultat una fotografia amb alts i baixos nivells de detalls per una mateixa imatge. L'efecte porta el nom del fotògraf que va originar la tècnica, Michael Orton.
Entusiastes de la fotografia han adoptat la tècnica i utilitzen programes d'edició de fotos per a replicar. Alguns han modificat la tècnica per aplicar selectivament la tècnica, la producció d'imatges que tenen les regions d'enfocament nítid i alt nivell de detall i les regions d'intensa visió borrosa.
Efectes derivats de la tècnica d'Orton pot ser el desenfocament radial, lineal o gaussià, donant diversos efectes per a una mateixa tècnica.

## Història

La tècnica fou creada en l'època en la qual s'utilitzaven els carrets, així doncs, el seu origen no prové de la era ja digitalitzada, sinó que amb el pas del temps ha sigut adaptada. A més, la idea inicial consistia en aconseguir un efecte pictòric, concretament, aquell que s'aproximés a les aquarel·les, deixant de buscar doncs el realisme d'aquells temps i innovant amb un aire pictoricista d'ambient màgic i de somni.
Per això, tot i que ara Adobe Photoshop ha recreat aquest mateix efecte, aleshores, la tècnica original es basava en la intercalació de dos o tres transparències de la mateixa composició. És per aquest motiu que un trípode era fonamental, doncs aquesta tècnica implicava manipular l'enfocament i la distància focal sense moure la càmera. De la mateixa manera, treballar amb un objectiu zoom era realment imprescindible, perquè aquest mateix permetia realitzar el canvi d'enfoc i que, a l'alterar la mida dels objectes o persones fotografiades, el resultat no fos fet malbé.
Aquestes imatges devien presentar-se amb certes característiques: la primera fotografia havia de contenir el detall, estar enfocada i, alhora, sobreexposada, mentre que, la segona, devia tenir el color, presentar-se desenfocada i estar, també, sobreexposada.

## Vegeu també

* Focus
* Il·luminació fotogràfica
* Adobe Photoshop

## Referències

* ↑ «Michael Orton Photography - Orton Effect». [Consulta: 29 novembre 2020].

## Enllaços externs

* Michael Orton Photography
* Grup de Flickr
* Efecte Orton amb GIMP
* Efecte Orton amb Xataka Foto
# Citrat de trietil

El citrat de trietil és un èster de l'àcid cítric. És un líquid incolor i inodor que s'utilitza com a additiu alimentari (número E E1505) per estabilitzar les escumes, especialment com a ajut per a la batuda de la clara d'ou. També s'utilitza en recobriments farmacèutics i plàstics.
El citrat de trietil també s'utilitza com a plastificant per al clorur de polivinil (PVC) i plàstics similars.
El citrat de trietil s'ha utilitzat com a pseudoemulsionant en les càrregues de cigarretes electròniques. Funciona essencialment com la lecitina que s'utilitza en productes alimentaris, però amb la possibilitat de vaporització que la lecitina no té.

## Referències

* ↑ Stadelman, William J.; Cotterill, Owen J. Egg science and technology. Nova York: Food Products Press, 1995. ISBN 1-56022-855-5.
* ↑ Park, Hwan-Man; Misra, Manjusri; Drzal, Lawrence T.; Mohanty, Amar K. «“Green” Nanocomposites from Cellulose Acetate Bioplastic and Clay: Effect of Eco-Friendly Triethyl Citrate Plasticizer». Biomacromolecules, 5, 6, 11-2004, pàg. 2281–2288. DOI: 10.1021/bm049690f.
* ↑ Erythropel, Hanno C; Anastas, Paul T; Krishnan-Sarin, Suchitra; O'Malley, Stephanie S; Jordt, Sven Eric; Zimmerman, Julie B «Differences in flavourant levels and synthetic coolant use between USA, EU and Canadian Juul products». Tobacco Control, 30, 4, 7-2021, pàg. 453–455. DOI: :10.1136/tobaccocontrol-2019-055500.
# Llista de reis de Sardenya

El Regne de Sardenya fou creat el 1297 pel Papa Bonifaci VIII per resoldre els conflictes entre el Casal d'Anjou i la Corona d'Aragó. Fou, doncs, un reialme de compensació atribuït a Jaume II d'Aragó. Ocuparen el tron de Sardenya diverses dinasties successives, totes d'origen exterior.

## Casal de Barcelona, 1297-1410

* 1297 - 1327: Jaume I el Just, comte de Barcelona i rei d'Aragó
* 1327 - 1336: Alfons I el Benigne (Alfons IV d'Aragó), fill de l'anterior
* 1336 - 1387: Pere III el Cerimoniós (Pere IV d'Aragó), fill de l'anterior
* 1387 - 1396: Joan I el Caçador, fill de l'anterior
* 1396 - 1410: Martí I l'Humà, germà de l'anterior

## Dinastia Trastàmara, 1412-1516

* 1412 - 1416: Ferran I, nebot de l'anterior
* 1416 - 1458: Alfons II el Magnànim (Alfons V d'Aragó), fill de l'anterior
* 1458 - 1479: Joan II, germà de l'anterior
* 1479 - 1516 : Ferran II el Catòlic, fill de l'anterior

## Dinastia Habsburg (branca castellana), 1516-1700

* 1516 - 1556: Carles I, Emperador del Sacre Imperi, net de l'anterior
* 1556 - 1598: Felip I, fill de l'anterior
* 1598 - 1621: Felip III de Castella, fill de l'anterior
* 1621 - 1665: Felip IV de Castella, fill de l'anterior
* 1665 - 1700: Carles II d'Espanya, fill de l'anterior

## Dinastia Borbó (branca castellana), 1700-1708

* 1700-1708: Felip V d'Espanya, besnet de Felip IV, net de Lluís XIV de França i de Maria Teresa d'Àustria, germana de Carles II d'Espanya.

## Dinastia Habsburg (branca austríaca), 1708-1718

* 1708-1711: Josep I, emperador del Sacre Imperi Romanogermànic
* 1711-1720: Carles VI, emperador del Sacre Imperi Romanogermànic
    el 1720 Carles VI bescanvià l'illa de Sardenya per l'illa de Sicília

## Dinastia Savoia, 1720-1847

* 1720-1731: Víctor Amadeu II, anteriorment rei de Sicília
* 1731-1773: Carles Manuel III, fill de l'anterior
* 1773-1796 : Víctor Amadeu III, fill de l'anterior
* 1796-1802: Carles Manuel IV, fill de l'anterior
* 1802-1824: Víctor Manuel I, germà de l'anterior
* 1824-1831: Carles Fèlix I, germà de l'anterior
* 1831-1849: Carles Albert I, cosí de l'anterior
* 1849-1861: Víctor Manuel II, fill de l'anterior
El 1847 Carles Albert I suprimeix de fet el Regne de Sardenya teòricament independent en fusionar tots els Estats de Savoia en un Estat unitari sota el mateix nom oficial de Regne de Sardenya.

## Vegeu també

* Regne de Sardenya
* Piemont-Sardenya
* Rei d'Itàlia
# Montserrat Alsina i Aubach

Montserrat Alsina i Aubach (Manresa, 19 de novembre de 1966) és una matemàtica catalana, presidenta de la Societat Catalana de Matemàtiques des del 2022.
Montserrat va néixer a Manresa el 1966, i va estudiar Matemàtiques a la Universitat de Barcelona, per després doctorar-se a la mateixa Universitat. Actualment és professora a la Universitat Politècnica de Catalunya.

## Referències

* ↑ Morros, Jordi. «La nova junta de la Societat Catalana de Matemàtiques, farcida de manresans», 01-01-2023. [Consulta: 12 febrer 2025].
* ↑ Ollé, Pere Gassó. «Montserrat Alsina Aubach, doctora en Matemàtiques: «Ha de canviar la percepció social de les matemàtiques»», 04-06-2023. [Consulta: 12 febrer 2025].
# Dama amb un ermini

Dama amb un ermini és un quadre renaixentista de Leonardo da Vinci. Està pintat a l'oli sobre taula, i fa 54 cm d'alçada i 39 cm d'amplada. Data d'entre els anys 1485 i 1490. La pintura s'exposa al Museu Czartoryski, Cracòvia, Polònia.

## Referències

* ↑ Palmer, 2018, p. 79.

## Bibliografia

* Beard, Lee. 30-Second Great Art; From Masaccio to Matisse, 50 Artworks That Changed the Way We See Things. Ivy Press, 2018. ISBN 9781782405528.
* Clark, Kenneth. Leonardo da Vinci. Harmondsworth: Penguin Books, 1961. OCLC 187223.
* Ottino della Chiesa, Angela. The Complete Paintings of Leonardo da Vinci. London: Penguin Books, 1967. ISBN 978-0-14-008649-2.
* Constantino, Maria. Leonardo. PRC, 2001. ISBN 9781856486163.
* Isaacson, Walter. [Dama amb un ermini a Google Books Leonardo da Vinci]. Nova York: Simon & Schuster, 2017. ISBN 978-1-5011-3915-4.
* Kemp, Martin. Leonardo da Vinci: The 100 Milestones. Nova York: Sterling, 2019. ISBN 978-1-4549-304-26.
* Marani, Pietro C. Leonardo da Vinci: The Complete Paintings. Nova York: Harry N. Abrams, 2003. ISBN 978-0-8109-3581-5.
* Palmer, Allison Lee. [Dama amb un ermini a Google Books Leonardo da Vinci: A Reference Guide to His Life and Works (Significant Figures in World History)]. Lanham: Rowman & Littlefield, 2018. ISBN 978-1-5381-1977-8.
* Pedretti, Carlo. Leonardo, a study in chronology and style. Cambridge: Johnson Reprint Corp, 1982. ISBN 978-0-3844-5281-7.
* Pedretti, Carlo. Leonardo da Vinci. Surrey: Taj Books International, 2006. ISBN 978-1-8440-6036-8.
* Syson, Luke; Keith, Larry; Galansino, Arturo; Mazzotta, Antoni; Nethersole, Scott; Rumberg, Per. Leonardo da Vinci: Painter at the Court of Milan. London: National Gallery, 2011. ISBN 978-1-85709-491-6.
* Vezzosi, Alessandro. Leonardo da Vinci: Renaissance Man. English translation. London: Thames & Hudson, 1997. ISBN 978-0-500-30081-7.
* Wasserman, Jack. Leonardo da Vinci. Nova York: Harry N. Abrams, 1975. ISBN 978-0-8109-0262-6.
* Zöllner, Frank. Leonardo. 2a edició. Cologne: Taschen, 2015. ISBN 978-3-8365-0215-3.
* Zöllner, Frank. Leonardo da Vinci: The Complete Paintings and Drawings. Anniversary. Cologne: Taschen, 2019. ISBN 978-3-8365-7625-3.
# Cécile Tormay

Cécile Tormay (Budapest, 8 d'octubre de 1876-Mátraháza, 2 d'abril de 1937) fou una escriptora hongaresa.[1]
Antisemita,[2][3] defensora d'un feminisme de tints nacionalistes, d'ideologia conservadora,[2][3] fou autora de novel·les com Stonecrop (1922)[4] o A régi ház,[5] entre d'altres. Al 1923 publica An Outlaw's Diary, una crònica de la revolució hongaresa de 1918 i el posterior règim soviètic al país, dividida en dos volums: Revolution[7][8][9] i La Commune (1923).[10][11][12] La proposaren al Premi Nobel de Literatura al 1936.[13]

## Bibliografia
### Obres de Tormay

* Tormay, Cécile; traducido por Emil Torday. The Old House; a novel (en anglès). Nova York: Robert M. McBride & Company, 1922.
* Tormay, Cecile. An Outlaw's Diary. Revolution (en anglès). Londres: Philip Allan & Co, 1923.
* Tormay, Cecile. An Outlaw's Diary. La Commune (en anglès). Londres: Philip Allan & Co, 1923b.

### Fonts secundàries

* Anónimo «Affairs of the World. An Outlaw's Diary, Part I: Revolution, by Cecile Tormay» (en anglès). The North American Review, 9-1923, pàg. 430-431.
* Anónimo «Recent Books in Brief Review» (en anglès). The Bookman, 5-1924, pàg. 355.
* Goldbeck, Eva «From the Soil. Stonecrop, by Cecile Tormay» (en anglès). The Nation, 22-08-1923, pàg. 199. ISSN: 0027-8378.
* Huszár, Ágnes «Nationalism and Hungarian Education Policy: Are the Literary Works of Cécile Tormay, József Nyirő, and Albert Wass Appropriate for the Hungarian School Curriculum?» (en anglès). Hungarian Cultural Studies, 7, 2014, pàg. 303-319. DOI: 10.5195/ahea.2014.140. ISSN: 1936-8879.
* Jones, Gwenyth. «Cécile Tormay: A Gentlewoman in the Graveyard of the Hunchbacks». A: Rebecca Haynes y Martyn Rady. In the Shadow of Hitler: Personalities of the Right in Central and Eastern Europe (en anglès). I.B.Tauris, 2013, p. 105-120. ISBN 9781780768083.
* L. McK. «An Outlaw's Diary. Part I.: The Revolution; Part II.: The Commune by Cécile Tormay» (en anglès). Studies: An Irish Quarterly Review. Irish Province of the Society of Jesus, 12, 48, diciembre 1923, pàg. 673-675. ISSN: 0039-3495. JSTOR: 30093440.
* Lengyel, Emil «Hungary Misinterpreted. An Outlaw's Diary, Part I: Revolution, by Cecile Tormay». The Nation, 15-08-1923, pàg. 170. ISSN: 0027-8378.
* Nolan, Daniel «Hungary drops plan to name street after antisemitic author Cécile Tormay» (en anglès). The Guardian, 07-10-2013.
# Círculo Artístico de Gerona

El Círculo Artístico de Gerona (1947-1977) va ser una de les primeres entitats promotores d'activitats culturals i intel·lectuals a la ciutat de Girona durant els anys de la postguerra.

## Entitats vinculades

El Círculo va ser un vincle entre diverses entitats. Per exemple, els Amics de la Sardana, Òmnium Cultural, Associació de Música… A més a més, va ampliar els seus vincles i va donar suport i va impulsar altres grups de persones que mostraven interès per temàtiques com el cinema, fotografia o la filatèlia.
Durant els seus anys d'activitat també va donar suport a conegudes entitats actuals com la Biblioteca Pública de Girona, la Unió d'Excursionistes de Girona o la Secció Cultural del Grup Excursionista i Esportiu Gironí.

## Activitats

Aquesta entitat organitzava activitats dirigides a la població en temàtiques diferents: literatura, pintura, música, escultura i arqueologia. El seu objectiu principal era contribuir i incrementar la formació intel·lectual de les membres. Les activitats eren molt diverses, concerts, representacions teatrals, cursos, conferències, exposicions, excursions, entre d'altres.
Cal remarcar la reinstauració dels coneguts Jocs Florals de Girona després de la guerra, amb coneguts participants com Carles Fages, Joan Vinyoli i Josep Tharrats. També, va ser molt sonada la seva col·laboració amb grups musicals i associacions com l'Orquestra de Cambra de Barcelona, la Simfònica de Madrid, l'Orfeó Català, el violinista Henry Lewkowicz o la soprano Victòria dels Àngels.
Pel que fa a la literatura cal destacar el naixement del Premi Prudenci Bertrana de novel·la catalana. En aquest premi van participar coneguts escriptors com Manuel de Pedrolo.

## Última etapa

A la darreria dels anys 60 la junta directiva va canviar i molts joves que van entrar al Círculo. Aquest canvi va fomentar la defensa de la cultura catalana, llengua catalana i també van organitzar actes de temàtica política. Tot i aquests canvis, el Círculo, a poc a poc va perdre socis i les activitats van minvar. Finalment, va desaparèixer a principis dels anys setanta.

## Referències

* 1 2 3 4 «Fons Círculo Artístico de Gerona». Ajuntament de Girona. [Consulta: 18 juny 2009].
# Gelat de Maraix

El gelat de Maraix o Maraş dondurması és una varietat de gelat, feta amb una tècnica culinària especial tradicional, originària de Turquia.

## Etimologia

Dondurma significa gelat en turc. Maraş és el nom antic de la cittá i província de Kahramanmaraş. Maraş dondurması significa "gelat de Maraş", com que ve originalment d'aquesta part del país. També és conegut com a Dövme dondurma o Maraş dövme dondurma(sı). Dövme ve del verb dövmek (batre) i significa "batut", puix que tradicionalment aquest gelat s'elabora «batent» la llet i els altres ingredients amb un bastó de fusta o metall.

## Ingredients

El gelat de Maraş solament es fa amb llet de cabra d'una procedència regional determinada. Inclou altres ingredients com el sucre, salep i, de vegades, màstic, conegut en la cuina turca com "sakız". És força viscós i no es pot servir en motllo de gelat.

## En la cultura

La coneguda gastrònoma Holly Chase qualifica el gelat de Maraix com "un dels plaers sensuals de la gastronomia de Turquia". La guia de Turquia de "Lonely Planet" qualifica al dövme dondurma com "bojament bo" (insanely good).
El dövme dondurma és tan agafós i elàstic a la vegada, que manté qualsevol forma que li donin els mestres de gelat de Maraş, que s'han escampat per arreu del país. Especialment és una atracció turística observar un mestre venedor oferir el seu producte als vianants, utilitzant trucs i jocs aprofitant les característiques d'aquest gelat especial i el bastó de metall que es fa servir per a farcir-lo a galetes en forma de con.

## Producció industrial i comercialització

Hi ha una companyia alimentaria a Turquia, "MADO" (nom format amb les primeres dos lletres respectives de Maraş y dondurma) que, a part de fabricar aquest gelat amb tècniques modernes, alhora cria cabres per la producció de llet i altres productes lactis o locals.

## Vegeu també

* Gelat napolità

## Referències

* 1 2 Davidson, Alan. The Oxford Companion to Food (Oxford Companions), 2014 [Consulta: 26 maig 2015].
* ↑ http://books.google.cat/books?id=WRI_AQAAIAAJ&q=d%C3%B6vme+dondurma+originates+from+Maras&dq=d%C3%B6vme+dondurma+originates+from+Maras&hl=ca&sa=X&ei=MJu_U7rmNoa1O8KdgcgM&ved=0CCIQ6AEwAA%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ http://books.google.cat/books?id=jA9HAAAAYAAJ&q=Kahramanmaras+dovme+dondurma&dq=Kahramanmaras+dovme+dondurma&hl=ca&sa=X&ei=mJu_U8SCF8KwOYimgIAN&ved=0CDIQ6AEwAw%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ http://books.google.cat/books?id=wOghYEov0YEC&pg=PA591&dq=Kahramanmaras+dovme+dondurma&hl=ca&sa=X&ei=mJu_U8SCF8KwOYimgIAN&ved=0CCIQ6AEwAA#v=onepage&q=Kahramanmaras%20dovme%20dondurma&f=false%5BEnllaç+no+actiu%5D

## Enllaços externs

* Joc interactiv Arxivat 2014-07-14 a Wayback Machine.
* Ice Cream of Kahramanmaraş Arxivat 2017-02-10 a Wayback Machine.
* SBS food - Dondurma (Turkish Ice-cream) Arxivat 2013-06-27 a Wayback Machine.
* MADO
# Madhouse

«Madhouse» té aquests significats:
* Madhouse (animació), estudi d'animació japonès
* Cinema:
** Madhouse (pel·lícula de 1974), dirigida per Jim Clark
** Madhouse (pel·lícula de 1981), dirigida per Ovidio G. Assonitis
** Madhouse (pel·lícula de 1990), dirigida per Tom Ropelewski
** Madhouse (pel·lícula de 2004), dirigida per William Butler
# March

«March» té aquests significats:
* March Engineering, constructor britànic de Fórmula 1 i altres competicions
* March (Anglaterra), ciutat al Regne Unit
* March (Missouri) ciutat als Estats Units d'Amèrica
* March (Breisgau), ciutat a Alemanya
* March (Iran), ciutat d'Iran
* Districte de March, administració suïssa
* March (alemany) o riu Morava (català), afluent del Danubi
* Ausiàs March, poeta (1400-1459)
* Joan March i Ordinas, banquer (1880-1962)
* Pere March (poeta) (1336 o 1338- 1413)
* comte de March o Roger Mortimer (1374-1398)
* Nissan March, vehicle de competició
# Mare de Déu del Carme (desambiguació)

«Mare de Déu del Carme» té aquests significats:
* Mare de Déu del Carme, advocació a la mare de déu
* Mare de Déu del Carme (Ascó)
* Mare de Déu del Carme d'Arsèguel, edifici al municipi d'Arsèguel (Alt Urgell)
* Mare de Déu del Carme del Comte
* Mare de Déu del Carme d'Illa
* Mare de Déu del Carme (Mil vivendes)
* Mare de Déu del Carme de Moià
* Mare de Déu del Carme de Periques
# El malentès

El malentès (Le Malentendu en francès) és una obra de teatre en tres actes de l'autor francès Albert Camus escrita el 1943 i estrenada el 1944. Està centrada en la idea de Camus sobre l'absurd.

## Argument

Jan, un jove la vida del qual transcorre amb èxit, ric i enamorat, decideix renovar els vincles amb la seva família, a la qual havia abandonat feia alguns molts anys. Així que, al costat de la seva esposa Maria, torna a la seva ciutat natal i, més concretament a la pensió regentada per la seva mare i la seva germana. Com que no va saber com revelar la seva veritable identitat, Jan s'allotja en l'alberg, esperant el moment oportú per a la seva declaració. No obstant això una destinació cruel li espera. La seva mare i la seva germana Martha tenen el costum d'assassinar als viatgers que pernocten en l'alberg per robar-los i per obtenir així els recursos necessaris per escapar d'aquests tristos erms i trobar terres més assolellades. Jan, com que no revela la seva identitat, sofrirà la mateixa destinació que ofereix a la resta de viatgers.

## Representacions

L'estrena de l'obra va tenir lloc al Théâtre des Mathurins de París, el 24 de juny de 1944, sota la direcció de Marcel Herrand i amb Maria Casarès en el paper de Marta.
A Barcelona es va estrenar comercialment una versió en castellà, El malentendido, el 19 de setembre de 1969 al Teatre Poliorama, amb traducció de José Escué, direcció d'Adolfo Marsillach, i interpretació de Fernando Guillén, Gemma Cuervo Igartua, María Luisa Ponte, Alicia Hermida i Agustí Bescó.
El Malentès es va estrenar per primera vegada en català amb una traducció de Lluís-Anton Baulenas al Teatre Nou Tantarantana, el dia 11 de febrer del 2000. El director va ser Antonio Simón Rodríguez. Edicions 62 va publicar l’obra al maig del 2000.
El 23 de març de 2006 es va estrenar, pel Teatre Lliure a la Sala Fabià Puigserver, una versió catalana traduïda per Ferran Toutain i Gibert directament del francès. La direcció va ser de Joan Ollé i Freixas i la interpretació va correspondre a: Jordi Collet, Josep Maria Domènech i Benages, Marta Marco, Cristina Plazas i Àngels Poch.

## Referències

* ↑ Crítica de l'estrena a Barcelona. Diari Mundo Deportivo, 21 de setembre de 1969 (castellà)
* Albert Camus, Brian T. Fitch
* Albert Camus's Philosophy of Communication: Making Sense in an Age of Absurdity, Brent C. Sleasman, 2011

## Bibliografia

* Camus, Albert. Le Malentendu (en francès). París: Gallimard, 1990, p. 315. ISBN 9782070323029 [Consulta: 12 novembre 2013].
* Camus, Albert. El malentès (en català). Barcelona: Edicions 62, 2000. ISBN 84-297-4708-7
* A l’enllaç https://arxiu.teatrelliure.com/eventorperiod/el-malentes/#tll000340---el-malentes--enregistrament-de-la-companyia-espectacle-editat-2005---2006 es pot trobar el text i la filmació de la funció i d'altres materials: fotos, cartell, programa, col·loqui filmat i dossier. Els materials que siguin una mica extensos s’han d’obtenir sota demanda al Teatre Lliure.