# Martí Aurell i Cardona

Martí Aurell i Cardona (Barcelona, 23 de febrer de 1958 - 8 de febrer de 2025) fou un historiador medievalista francès d'origen català, especialitzat en la Casa de Plantagenet.

## Biografia

Acabats els estudis de batxillerat al col·legi Viaró (Sant Cugat del Vallés), inicià llicenciatura a la Facultat de Geografia i Història de la Universitat de Barcelona, però ben aviat traslladà l'expedient a França; va acabar la carrera a la Universitat de Ais-Marsella, on es graduà en Història Medieval i en Lingüística (1979). Quatre anys més tard es doctorà a la mateixa universitat. També obtingué un títol a l'École pratique des hautes études de París en Ciències Històriques i Filològiques (1989); i el doctorat d'estat a la Universitat d'Aix-Marsella (1994).
La seva tasca docent començà l'any 1985 a la Universitat de Niça. El 1987 es trasllada als Estats Units, on fa una estada a l'Amherst College. De tornada a França, ensenya a la Universitat de Ruan de 1988 a 1992, a la Université Paris-Sorbonne de 1992 a 1994, i finalment a la Universitat de Poitiers. Fou també el director del Centre d'Études Supérieures de Civilisation Médiévale (des del 2016) i de la revista Cahiers de civilisation médiévale (des del 2000).

## Recerca

La seva recerca és reconeguda com una de les més àmplies sobre la Casa de Plantagenet i Elionor d'Aquitània. La seva bibliografia compta amb centenars d'articles, llibres, conferències i capítols de llibres.
D'àmbit català, abordà qüestions de l'edat mitjana tan variades com els orígens medievals de Catalunya, les comtesses catalanes entre els segles IX i XII, l'expansió catalana a la Provença, la situació a Catalunya al voltant de 1100, i específicament la relació dels catalans amb l'islam en aquella època, l'espiritualitat i la política i els matrimonis i el poder, entre moltes altres temàtiques. Així mateix, també tractà aspectes de les vides de personatges del mateix període com Bernat de Besalú, Arnau de Vilanova, Llúcia de la Marca, Oleguer de Barcelona i Bertran d'Alamanon, entre d'altres.

## Referències

* ↑ «Núcleos de Reconquista (Alta Edad Media)». Indice histórico español, Volumen 43,Números, XLIII, 119-120, 2006 [Consulta: 16 novembre 2019].
* ↑ «Fallece Martin Aurell, el historiador que iluminó la Edad Media» (en castellà), 10-02-2025. [Consulta: 14 febrer 2025].
* ↑ «Martin AURELL» (en francès). [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ «Llistat de publicacions oficials recollides en el seu lloc web dins la Universitat de Poitiers» (en francès). [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ Aurell, Martí «Aux origines de la Catalogne : le mythe fondateur de la Maison de Barcelone dans l'historiographie du XIIe siècle». Comptes rendus des séances de l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, 142, 1, 1998, pàg. 7–18. DOI: 10.3406/crai.1998.15826.
* ↑ Aurell, Martí «Du nouveau sur les comtesses catalanes (IXe-XIIe siècles)» (en francès). Annales du Midi : revue archéologique, historique et philologique de la France méridionale, 1997, pàg. 357. DOI: 10.3406/anami.1997.2564.
* ↑ Aurell, Martí. Le douaire des comtesses catalanes de l'an mil. école française de Rome, 2002.
* ↑ Aurell, Martí «L'expansion catalane en Provence au XIIe siècle» (en francès). Estudi general, 5-6, 1985, pàg. 175.
* ↑ Aurell, Martí «Els fonaments socials de la dominació catalana a Provença sota Alfons el Cast (1166-1196)» (en castellà). Acta Historica Archaeologica Mediaevalia, 5-6, 1984, pàg. 83.
* ↑ Aurell, Martí «Le personnel politique catalan et aragonais d'Alphonse Ier en Provence (1166-1196)». Annales du Midi, 93, 152, 1981, pàg. 121–139. DOI: 10.3406/anami.1981.1953.
* ↑ Aurell, Martí «Provença sota el casal de Barcelona (1112-1245): natura d’un domini». Association Française des Catalanistes, 10-10-2019.
* ↑ Aurell, Martí «La Catalogne autour de 1100.» (en francès). Les Cahiers de Saint-Michel de Cuxa, XXXV, 2004, pàg. 7.
* ↑ Aurell, Martí «Les Catalans et l'islam en 1100». Cahiers de Saint-Michel de Cuxa, 35, 2004, p. 7–13.
* ↑ Aurell, Martí «Eschatologie, spiritualité et politique dans la confédération catalano-aragonaise (1282-1412)» (en francès). Actes du 27e colloque de Fanjeaux. Privat, 27, 08-07-1991, pàg. 190.
* ↑ Aurell, Martí. Les noces du comte : mariage et pouvoir en catalogne (785-1213). (en francès). Publications de la Sorbonne, 1995.
* ↑ Aurell, Martí. Estat feudal, Cultura escrita i creació artistica (chapitres). Enciclopèdia catalana, 1995.
* ↑ Aurell, Martí «El casament de Bernat III de Besalú: lluita fratricida i annexió territorial entorn del 1111» (en castellà). El comtat de Besalú en el context català i europeu. Amics de Besalù y el seu comtat, 11, 21-10-2011, pàg. 183.
* ↑ Mcvaugh, Michael; Aurell, Martin «Arnau de Vilanova’s Marseille Investments» (en castellà). Revista catalana de teologia, 38, 2, 2013, pàg. 1195.
* ↑ Aurell, Martí «Mariage et pouvoir en Catalogne : Lucia de la Marche (ca. 1030-1090), comtesse de Pallars Sobirà» (en francès). Publications de l'université de Provence, 1992, pàg. 53.
* ↑ Aurell, Martí «Prédication, croisade et religion civique. Vie et miracles de l’évêque Oleguer (†1137) de Barcelone» (en francès). Revue Mabillon, revue internationale d'histoire et de littérature religieuses, 102, 1999, pàg. 113. DOI: 10.1484/J.RM.2.305624.
* ↑ Aurell, Martí «Le troubadour Bertran de Lamanon (c. 1210-1270) et les luttes de son temps» (en francès). Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, 41, 1987, pàg. 121.