OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pol·lència

«Pol·lència» té aquests significats:
* Pol·lència (llatí) o Pol·lència (Mallorca), ciutat romana sota l'actual vila d'Alcúdia, a Mallorca
* Pol·lència (llatí) o Pollenza, ciutat romana d'Itàlia
* Pol·lència (Ligúria), ciutat romana de la Ligúria, actualment Pollenzo
* Pol·lència (mitologia), déu romà que donava força per executar els actes
# Rectoret

«Rectoret o el Rectoret» té aquests significats:
* El Rectoret (Cunit), masia al Baix Penedès
* Cal Rectoret (Cabrera de Mar), edifici al Maresme
* Can Rectoret, masia ruïnosa que dona nom a un dels tres nuclis del barri de les Planes
# Sainte-Suzanne

«Sainte-Suzanne» té aquests significats:
* Sainte-Suzanne (francès) o Senta Susana, municipi francès al departament d'Arieja
* Sainte-Suzanne (Doubs), municipi francès, situat al departament del Doubs
* Sainte-Suzanne (Mayenne), municipi francès, situat al departament de Mayenne
* Sainte-Suzanne (illa de la Reunió), municipi de l'illa de la Reunió
* Sainte-Suzanne-sur-Vire, municipi al departament de Manche
* Cantó de Sainte-Suzanne (illa de la Reunió), cantó de l'illa de la Reunió
* Cantó de Sainte-Suzanne (Mayenne), cantó francès al districte de Laval del departament del Mayenne
* Prétot-Sainte-Suzanne, municipi al departament de Manche
* Senyoria de Sainte Suzanne, jurisdicció feudal de Normandia originada al castell i la ciutat de Sainte-Suzanne (Mayenne)
# Sant Hipòlit

«Sant Hipòlit» té aquests significats:
* Hagiografies:
** Sant Hipòlit de Roma (segle iii), màrtir cristià, pare apologètic de l'Església i primer antipapa
** Sant Hipòlit de Rocabertí, figura llegendària, suposat sant venerat com a protector dels agricultors, especialment a l'Alt Empordà
* Toponímia:
** Sant Hipòlit de la Salanca, municipi al Rosselló
** Sant Hipòlit de Voltregà, municipi a Osona
* Miscel·lània: Germans de la Caritat de Sant Hipòlit, orde religiós de tipus mendicant, dedicat a l'assistència hospitalària i fundat a Mèxic
# Santa Eugènia

«Santa Eugènia» té aquests significats:
* Nom:
** Eugènia de Roma, Santa Eugènia, màrtir
* Localitats:
** Santa Eugènia (municipi de Mallorca)
** Santa Eugènia (Avinyonet de Puigventós)
** Santa Eugènia de Berga, municipi de la comarca d'Osona
** Santa Eugènia del Congost, poble i cap al municipi de Tagamanent (Vallès Oriental)
** Santa Eugènia de Nerellà, entitat de població del municipi de Bellver de Cerdanya (Cerdanya)
** Santa Eugènia de Relat, entitat de població al nord al municipi d'Avinyó (Bages)
** Santa Eugènia de Ter, antic municipi del Gironès annexat a Girona el 1963
** Santa Eugenia (Madrid), barri de Madrid integrat en el districte de Villa de Vallecas
* Edificis:
** Santa Eugènia d'Agullana, ermita al municipi d'Agullana
** Santa Eugènia d'Ainet de Cardós, església del poble d'Ainet de Cardós, a la comarca del Pallars Sobirà
** Santa Eugènia d'Argolell, monument al municipi de les Valls de Valira (Alt Urgell)
** Santa Eugènia d'Avinyonet, església al municipi d'Avinyonet de Puigventós
** Santa Eugènia d'Embonui, església del poble d'Embonui, pertanyent al terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà
** Església de Santa Eugènia de Berga, església al municipi de Santa Eugènia de Berga (Osona)
** Santa Eugènia del Gomar, capella romànica de la masia del Gomar, en el terme municipal de Moià, al Moianès
** Santa Eugènia de la Móra Comdal, església parroquial del nucli despoblat de la Móra Comdal, al municipi d'Odèn (Solsonès)
** Santa Eugènia d'Ortafà, església romànica remodelada, a Ortafà, a la comarca del Rosselló (Catalunya Nord)
** Església de Santa Eugènia de Nerellà, església romànica del segle xii a l'entitat de població de Santa Eugènia de Nerellà
** Santa Eugènia de Saga, església romànica a Saga, municipi de Ger, a la comarca de la Baixa Cerdanya
** Santa Eugènia de Saldet, església dins del petit nucli de Saldet (Alt Empordà)
** Santa Eugènia de Sallagosa, església, i la parròquia que aquesta encapçala, al municipi cerdà de Sallagosa
** Santa Eugènia de Saus, església de Saus, Camallera i Llampaies (Alt Empordà)
** Santa Eugènia de Soanyes, església
** Santa Eugènia de Solans, ermita del terme del nucli de Solans, en el municipi de Montferrer i Castellbò (Alt Urgell),
** Santa Eugènia de Vila-romà
** Centre Cívic Santa Eugènia
** Ermita de Santa Eugènia, edifici de Cànoves i Samalús (Vallès Oriental)
** Ermita de Santa Eugènia de les Piles, edifici religiós del segle xix situat al municipi de les Piles
** Monestir de Santa Eugènia, establiment religiós del Llenguadoc als ravals de la ciutat de Narbona
* Miscel·lània: Bernat de Santa Eugènia de Berga o Bernat de Montgrí i de Santa Eugènia
# Sea Devils

«Sea Devils» té aquests significats:
# Sila

Sila és el nom dels següents personatges:
* Sıla (cantant), cantant pop turca
* Sıla o Luci Corneli Sul·la, general romà
# Temple (desambiguació)

«Temple» té aquests significats:
* Arquitectura:
** Temple, estructura reservada per a activitats religioses o espirituals, com ara oracions, sacrificis i altres rituals semblants
** Temple cristià, vegeu església (arquitectura)
** Temple grec
** Temple romà, edifici consagrat al culte de la religió de l'antiga Roma
** Temple egipci
** Temple budista
* Biografies: Shirley Temple, actriu
* Toponímia:
** Temple (Maine)
** Temple (Nou Hampshire)
** Temple (Oklahoma)
** Castell del Temple, fortificació de Palma d'origen islàmic que fou donada a l'Orde del Temple, de la qual rep el nom
** Estació Temple de la línia District Line del Metro de Londres.
** Savigny-le-Temple, municipi al departament de Sena i Marne (França)
** Mont del Temple, lloc sagrat a la Ciutat Vella de Jerusalem, en territoris disputats per Israel i l'Autoritat Nacional Palestina
** Vall dels Temples, conjunt arqueològic a prop d'Agrigent, al sud de Sicília
* Literatura: El Temple del Sol, catorzè àlbum de Les aventures de Tintín i Milú creat per Hergé el 1949
* Organitzacions:
** Orde del Temple, orde militar cristià de l'edat mitjana
** Orde Místic del Temple de la Rosa-Creu
** Orde del Temple solar
# The Quitter

«The Quitter» té aquests significats:
# The Utah Kid

«The Utah Kid» té aquests significats:
# Tirant

«Tirant» té aquests significats:
* Tirant (indumentària), tira, corretja o veta, més o menys estreta, part d'una peça de vestir mancada de mànigues
* Tirant (arquitectura), element estructural, sovint de metall, que transmet les forces laterals d'empenta enterra
* Tirant (d'un pont), cable tensor que es fixa a una estructura, sovint vertical, que s'assegura a terra per a garantir-ne l'estabilitat
* Cala Tirant, platja d'arena on desemboca un torrent que drena una zona d'aiguamolls al sud
* Premis Tirant, festival audiovisual valencià, organitzat per l'Agència d'Informació, Formació i Foment de l'Audiovisual
* Tirant.org, entitat cultural valenciana fundada el 1991 a València per Joan Mansanet, Robert Barberà, Nathalie Torres i Lluís Polo
* Tirant lo Blanc (personatge), personatge principal de la novel·la homònima escrita per Joanot Martorell
* Obres:
** Tirant lo Blanc, llibre de l'escriptor i cavaller valencià Joanot Martorell
** Tirant lo Blanc (obra de teatre), adaptació teatral de la novel·la del valencià Joanot Martorell
** Tirant lo Blanc (pel·lícula)pel·lícula de 2006 dirigida per Vicente Aranda i basada en el llibre homònim de Joanot Martorell
# Tria

«Tria o la Tria» té aquests significats:
* Tria o elecció (tria), acte de triar o decantar-se per una opció entre diverses
* Tria de Baïsa, municipi al departament dels Alts Pirineus (regió d'Occitània, França)
* La Tria (mas a Balenyà), a Osona
* Bernat Tria (segle XVII-Barcelona, 1754), compositor, mestre de capella i prevere català
* Can Tria de la Mata, mas fortificat a Mataró (Maresme)
* Cantó de Tria de Baïsa, cantó francès del departament dels Alts Pirineus, al districte de Tarba
* Casa Nova de la Tria, edifici a Sant Boi de Lluçanès (Osona)
* Serra de la Tria, serra al municipi de Tivissa a la comarca de la Ribera d'Ebre
# Un cop de sort

«Un cop de sort» té aquests significats:
# Up in Mabel's Room

«Up in Mabel's Room» té aquests significats:
# Vidin (desambiguació)

«Vidin» té aquests significats:
* Vidin, ciutat al nord-oest de Bulgària. És la capital de la província de Vidin.
* Municipi de Vidin, municipi búlgar pertanyent a la província de Vidin, amb capital a la ciutat de Vidin
* Província de Vidin, província de Bulgària, limita amb Sèrbia i Romania, la capital és Vidin sobre el Danubi
# Vorónej (desambiguació)

«Vorónej» té aquests significats:
* Vorónej, ciutat, capital de l'óblast de Vorónej, a Rússia
* Batalla de Vorónej (1942), batalla del Front Oriental de la Segona Guerra Mundial, que tingué lloc a la ciutat estratègica de Vorónej, al riu Don
* Incident OVNI de Vorónej, episodi d'albirament d'un ovni i suposat contacte amb els seus tripulants extraterrestres a la ciutat de Vorónej
* Óblast de Vorónej, subjecte federal de Rússia
* Riu Vorónej, riu que passa per la part meridional de la Rússia europea, per les óblasts de Tambov, Lípetsk i Vorónej
# Vólkhov (desambiguació)

«Vólkhov» té aquests significats:
* Toponímia:
** Vólkhov, població russa de l'óblast de Leningrad
** Riu Vólkhov, riu rus entre el llac Ilmen i el llac Làdoga
* Esdeveniments:
** Batalla de Vólkhov, diverses batalles
** Operació Vólkhov, operació policial a Catalunya

## Vegeu també

* Vólkov
* Bólkhov
# Zarzuela

«Zarzuela» té aquests significats:
* Zarzuela (Conca), municipi a la província de Conca (comunitat autònoma de Castella - la Manxa)
* Zarzuela de Jadraque, municipi de la província de Guadalajara a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa
* Zarzuela del Monte, municipi de la província de Segòvia a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* Zarzuela del Pinar, municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* Palau de la Zarzuela, residència de la Família Reial Espanyola a Madrid
* Teatro de la Zarzuela
Viccionari
# Zelanda (desambiguació)

«Zelanda» té aquests significats:
* Comtat de Zelanda, comtat que feia part de les Disset Províncies i més tard de la república de les Set Províncies Unides
* Zelanda, província dels Països Baixos
* Flandes Zelandès, tros del comtat de Flandes al marge de l'Escalda, també anomenat "Flandes dels estats", que la república de les Set Províncies Unides va annexionar durant la guerra dels vuitanta anys
* Nova Zelanda, estat a Oceania, "descobert" per a Abel Tasman
# Joan Maurici de Ribes

Joan Maurici de Ribes va ser president de la Generalitat de Catalunya entre els anys 1473 i 1476, nomenat el 18 de desembre de 1473.
En aquest trienni, el diputat del braç militar va ser Joan Ramon Folc IV de Cardona.
Abat de la canònica de Santa Maria de la Real (1467-1488), va passar una llarga temporada fora del monestir a partir de 1477, probablement a causa de les invasions franceses.
El seu mandat és just posterior a la guerra civil catalana i cal fer front a la manca de recursos que pateix tot el país i els deutes reials causats per la guerra. Les Corts Generals de 1473 que nomenaren a Maurici de Ribes, se celebraren a Perpinyà que havia estat recentment recuperada al rei Lluís XI de França, com a manifestació de titularitat, si bé preocupava la seva possible reconquesta. Tot i dedicar-hi uns recursos a la seva protecció, tornà a caure en mans franceses el novembre de 1474. És un període caracteritzat per l'empobriment del país, amb baixos nivells de poder polític i amb moltes de les famílies riques amb els seus béns embargats que migren, especialment cap a València.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Berenguer de Sos

Berenguer de Sos va ser president de la Generalitat de Catalunya entre els anys 1479 i 1482. La família Sos apareix referenciada com a comerciants i polítics des de començament del segle xv. Va assistir a diverses corts generals: Barcelona (1454), Lleida (1460), Perpinyà (1473) i Barcelona (1480), i va estar del costat reial durant la guerra civil catalana. La seva bona relació amb els Trastàmara va començar amb Joan II i ho fou també amb Ferran II d'Aragó qui el nomenà membre del seu consell el 4 de juny de 1477. El 22 de juliol de 1479 fou nomenat per al trienni com a president de la Diputació. Quan ja era canonge degà de la seu de Barcelona, fou elegit arquebisbe de Sàsser el 19 de gener de 1481.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Aysheaia

Aysheaia va ser un gènere d'organismes de l'embrancament Lobopodia de cos tou i forma d'eruga amb una longitud mitjana del cos de 1-6 cm. El nom del gènere commemora el cim d'una muntanya anomenat "Ayesha", al nord de la glacera Wapta. Aquest cim va ser anomenat originalment Aysha en els mapes de la regió de 1904, i va ser reanomenat Ayesha després de l'heroïna de la novel·la de Rider Haggard del 1887 She.

## Referències

* ↑ «British Columbia Geographical Names Information System entry for Ayesha Peak». Arxivat de l'original el 2011-07-06. [Consulta: 17 maig 2010].

## Enllaços externs

* Smithsonian Institution image Arxivat 2008-07-25 a Wayback Machine. (anglès)
* Lobopods del Cambrià de Utah Arxivat 2022-05-21 a Wayback Machine. (anglès)
# Astroviridae

Astroviridae és una família de virus d'ARN monocatenari +. Va ser descoberta el 1975 en humans. També s'han aïllat en nombrosos mamífers (classificats en el gènere Mammoastrovirus) i en aus (classificades en el gènere Aviastrovirus). Els astrovirus fan de 28 a 35 nm de diàmetre, i tenen càpside en forma d'icosaedre amb una superfície en forma d'estrella. No tenen embolcall.

## Signes i símprtomes en malalties humanes

Causen gastroenteritis en infants i adults. El principal símptoma és la diarrea, seguida de nàusea, vòmits, febre, malestar i dolor abdominal. Els símptomes acostumen a durar de tres a quatre dies. Les infeccions no són normalment severes i només en casos rars porten a la deshidratació. No cal l'hospitalització.

### Epidemiologia

Al Regne Unit (1999) es va determinar una incidència de 3,8/1000 pacients l'any essent la quarta causa de gasteroenteritis viral. Als Estats Units s'ha determinat que el 2-9% dels infants en presenten símptomes.

## Prevenció

No hi ha vacuna o tractament antiviral però la higiene personal en redueix la incidència.

## Referències

* ↑ Madeley CR, Cosgrove BP «Letter: 28 nm particles in faeces in infantile gastroenteritis». Lancet, 2, 7932, 1975, pàg. 451–2. DOI: 10.1016/S0140-6736(75)90858-2. PMID: 51251.
* ↑ Brown DW, Gunning KB, Henry DM, et al. «A DNA oligonucleotide microarray for detecting human astrovirus serotypes». Journal of Virological Methods, 147, 1, January 2008, pàg. 86–92. DOI: 10.1016/j.jviromet.2007.07.028. PMC: 2238180. PMID: 17905448 [Consulta: 24 octubre 2009].
* ↑ Madeley CR «Virus diarrhoea in hospital». J. Hosp. Infect., 12, 3, 1988, pàg. 145–9. DOI: 10.1016/0195-6701(88)90001-1. PMID: 2904454.
* ↑ «Infectious diseases in England and Wales: January to March 1999». Commun. Dis. Rep. CDR Suppl., 9, 4, 1999, pàg. S1–20. PMID: 10434464.
* ↑ Glass RI, Noel J, Mitchell D, et al. «The changing epidemiology of astrovirus-associated gastroenteritis: a review». Arch. Virol. Suppl., 12, 1996, pàg. 287-300. PMID: 9015126.

## Enllaços externs

* Viralzone: Astroviridae
# Lobosos

Els lobosos (Lobosa o Lobosea) són un subfílum d'amoebozous.
En sentit estricte pot fer referència a Tubulinea. Tanmateix, en sentit ampli també es pot referir a un grup parafilètic. La classificació formal del grup és encara especulativa. En llibres antics, Lobosea de vegades es fa servir per a referir-se a tots els amebozous.

## Referències

* ↑ Qin Y, Xie S, Swindles GT, Gu Y, Zhou X «Pentagonia zhangduensis nov. spec. (Lobosea, Arcellinida), a new freshwater species from China». Eur. J. Protistol., 44, 4, 11-2008, pàg. 287-90. DOI: 10.1016/j.ejop.2008.03.001. PMID: 18547792.
* ↑ «Lobosea». [Consulta: 26 març 2009].
* ↑ Fahrni JF, Bolivar I, Berney C, Nassonova E, Smirnov A, Pawlowski J «Phylogeny of lobose amoebae based on actin and small-subunit ribosomal RNA genes». Mol. Biol. Evol., 20, 11, 11-2003, pàg. 1881-6. DOI: 10.1093/molbev/msg201. PMID: 12949141.
# Association Sportive du Faso-Yennenga

L'Association Sportive du Faso-Yennenga és un club de futbol burkinès de la ciutat d'Ouagadougou. Disputa els seus partits a l'Stade du 4-Août.
En el passat s'anomenà ASFA Ouagadougou i Jeanne d'Arc Ouagadougou.

## Palmarès

* Lliga burkinesa de futbol:
** 1973, 1989, 1995, 1999, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010,[3] 2011, 2012, 2013
* Copa burkinesa de futbol:
** 1991, 2009, 2013
* Copa Leaders burkinesa de futbol:
** 1989, 1990, 1994, 1995, 2000, 2001, 2002
* Supercopa burkinesa de futbol:
** 2001–02, 2008–09
* Campionat d'Àfrica Occidental de futbol (UFOA Cup):
** 1999

## Referències

* ↑ «Colors del club». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Burkina Faso – List of Champions». RSSSF, 2010.
* ↑ «Burkina Faso - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Burkina Faso - List of Finals Coupe des Leaders». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Burkina Faso - List of Super Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Union Sportive de Ouagadougou

L'Union Sportive de Ouagadougou és un club de futbol burkinès de la ciutat d'Ouagadougou. Disputa els seus partits a l'Estadi Municipal d'Ouagadougou. Els seus colors són el vermell i el blanc.

## Palmarès

* Lliga burkinesa de futbol:
** 1967, 1983
* Copa burkinesa de futbol:
** 2005
* Supercopa burkinesa de futbol:
** 2004-05, 2007–08

## Referències

* ↑ «Burkina Faso – List of Champions». RSSSF, 2010.
* ↑ «Burkina Faso - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Burkina Faso - List of Super Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Union Sportive des Forces Armées

L'Union Sportive des Forces Armées és un club de futbol burkinès de la ciutat d'Ouagadougou. Disputa els seus partits a l'Stade de l'USFA. Els seus colors són el blau i el vermell.
En el passat el club s'ha anomenat:
* Association Sportive des Forces Armées Voltaïques (ASFAV)
* Association Sportive des Forces Armées Nationales (ASFAN)
* ASFAP
* Union Sportive des Forces Armées Nationales (USFAN)

## Palmarès

* Lliga burkinesa de futbol:
** 1969, 1970, 1971, 1984 (com a ASFAN)
** 1987, 1998, 2000
* Copa burkinesa de futbol:
** 1968 (com a ASFAN)
** 2002, 2010, 2015
* Copa Leaders burkinesa de futbol:
** 1996
* Supercopa burkinesa de futbol:
** 1997–98, 1999–00, 2009–10

## Referències

* ↑ «Burkina Faso – List of Champions». RSSSF, 2010.
* ↑ «Burkina Faso - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Burkina Faso - List of Finals Coupe des Leaders». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Burkina Faso - List of Super Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Jānis Pujats

Jānis Pujats (nascut el 14 de novembre de 1930) és un cardenal letó, arquebisbe emèrit de Riga. Parla rus, polonès, lituà, alemany i llatí, a més del seu letó nadiu.

## Biografia

Pujats va néixer a Nautrēni, Letgàlia. Estudià al Seminari Teològic de Riga fins que va ser clausurat per la Unió Soviètica al 1951. Dos mesos després va ser ordenat en una cerimònia secreta per l'arquebisbe Antonijs Springovičs. Durant l'episcopat del Papa Pau VI implementà la reforma litúrgica del Papa i publicà el primer missal en letó.
Jānis Pujats va ser fet arquebisbe de Riga el 1991. El 21 de febrer de 1998 va ser creat cardenal in pectore pel Papa Joan Pau II, fent-se públic el seu cardenalat al consistori del 21 de febrer de 2001. Va ser un dels cardenals electors que van participar en el conclave de 2005, on s'escollí el Papa Benet XVI.
Va ser l'únic membre del Sínode de Bisbes que parlà exclusivament en llatí quan es trobà al micròfon tant a les trobades del 2001 com del 2005.
Entre 1998 al 2010 va presidir la Conferència Episcopal Letona.
La seva dimissió per motius d'edat va ser acceptada el 19 de juny de 2010, quan el Papa Benet nomenà Zbigņevs Stankevičs com a nou arquebisbe de Riga.

## Condemna de l'homosexualitat

Al maig de 2007 publicà una carta oberta on protestava per la desfilada de l'orgull gai com a part de Diia de l'Orgull i Amistat de Riga. Pujāts es referí a l'homosexualitat com una «absoluta depravació en el comportament sexual» i una «forma innatural de prostitució». Va dir als fidels que «estiguessin a punt per sortir als carrers» per protestar, «no per crear desordres, sinó per oferir una posició disciplinada en suport del govern, car en aquesta important en qüestió de moral, el govern està l costat dels cristians.»

## Honors

    Gran Oficial de l'orde de les Tres Estrelles
    Gran Oficial de l'orde al Mèrit de la República Italiana - 19 d'abril de 2004
    Creu de Comendador amb Placa de l'orde al Mèrit de la República de Polònia – 7 de setembre de 2005

## Enllaços externs

* Catholic Hierarchy
* Metropolitan Archdiocese of Riga
* The Cardinals of the Holy Roman Church Arxivat 2013-12-31 a Wayback Machine.
* 21.html Vatican Information Service

## Referències

* ↑ services/press/documentazione/documents/cardinali biografie/cardinali bio pujats j en.html Holy See Press Office. Biographical notes
* ↑ «curia/cardinals/documents/rc cardinals 20010221 statistics en.html Statistics on the Consistory». Vatican Press Office. [Consulta: 23 febrer 2015].
* ↑ Cardinals call on Pope to save Latin from last rites Arxivat 2008-02-10 a Wayback Machine., The Times, 24 October 2005
* ↑ services/bulletin/news/25759.php RINUNCIA DELL'ARCIVESCOVO METROPOLITA DI RIGA (LETTONIA) E NOMINA DEL SUCCESSORE Arxivat 2010-06-22 a Wayback Machine., Vatican Information Service, 19 June 2010
* ↑ story.php?id=24043 Interfax: Homosexuality 'unnatural form of prostitution', Latvian Catholic leader says, Interfax/Catholic Online, 10 May 2007
* ↑ Gay pride parade to attract international audience, The Baltic Times, 23 May 2007
* ↑ Cardinal: homosexuality a form of prostitution, Pink News, 9 May 2007
* ↑ Sito web del Quirinale: dettaglio decorato.
# Veltins-Arena

El Veltins-Arena, abans anomenat Arena AufSchalke, és un estadi de futbol que se situa a la ciutat de Gelsenkirchen, en l'estat federal de Rin del Nord-Westfàlia al nord-oest d'Alemanya. Va ser seu de la Copa del Món de Futbol 2006 celebrada a Alemanya i de la final de la Final Lliga de Campions 2004. El seu equip titular és el FC Schalke 04.
És un dels estadis nous més innovadors, a causa del seu sostre retràctil i el seu camp de gespa mòbil, entre altres característiques. El camp movible permet eliminar el problema del manteniment d'àrees verdes en recintes tancats i a més permet que l'estadi pugui albergar esdeveniments no esportius, com concerts, sense danyar la gespa.

## Història

L'estadi va ser inaugurat el 13 d'agost de 2001 amb el nom Arena AufSchalke, reemplaçant l'antic Parkstadion, l'1 de juliol de 2005 va canviar el seu nom a Veltins-Arena per un contracte de drets de nom amb la cerveseria alemanya Veltins.
Durant la Copa del Món de Futbol 2006 es va anomenar Estadi de la Copa del Món de la FIFA de Gelsenkirchen (en alemany: FIFA WM-Stadion Gelsenkirchen), ja que la FIFA no permet cap mena de publicitat en el nom dels estadis. També durant aquest torneig la capacitat de l'estadi va ser reduïda a 53.804 espectadors per motius de seguretat.

## Galeria d'imatges

* Concert al Veltins-Arena.
* Exterior de l'estadi

## Referències

* 1 2 «FC Schalke 04 - Estadio - Veltins-Arena» (en castellà). [Consulta: 9 febrer 2025].
* 1 2 3 «Veltins Arena (Arena auf Schalke) – StadiumDB.com». [Consulta: 9 febrer 2025].
* ↑ «The Stadium Guide - Veltins Arena». [Consulta: 9 febrer 2025].