OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gran Premi d'Alemanya del 1957

Resultats del Gran Premi d'Alemanya de Fórmula 1 de la temporada 1957, disputat al circuit de Nürburgring el 4 d'agost del 1957.

## Resultats

Per incrementar el nombre de participants, els organitzadors van obrir la carrera als vehicles de la Fórmula 2 (marcats amb fons groc) encara que aquests no es tinguessin en compte de cara a les classificacions del campionat.
| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 1 | Juan Manuel Fangio | Maserati | 22 | 3h 30' 38. 3 | 1 | 9 |
| 2 | 8 | Mike Hawthorn | Ferrari | 22 | + 3.6 s | 2 | 6 |
| 3 | 7 | Peter Collins | Ferrari | 22 | + 35.6 s | 4 | 4 |
| 4 | 6 | Luigi Musso | Ferrari | 22 | + 3' 37.6 min. | 8 | 3 |
| 5 | 10 | Stirling Moss | Vanwall | 22 | + 4' 37.2 min. | 7 | 2 |
| 6 | 2 | Jean Behra | Maserati | 22 | + 4' 38.5 min. | 3 | |
| 7 | 3 | Harry Schell | Maserati | 22 | + 6' 47.5 min. | 6 | |
| 8 | 16 | Masten Gregory | Maserati | 21 | + 1 Volta | 10 | |
| 9 | 11 | Tony Brooks | Vanwall | 21 | + 1 Volta | 5 | |
| 10 | 4 | Giorgio Scarlatti | Maserati | 21 | + 1 Volta | 13 | |
| 11 | 15 | Bruce Halford | Maserati | 21 | + 1 Volta | 16 | |
| 12 | 21 | Edgar Barth | Porsche | 21 | + 1 Volta | 12 | |
| 13 | 28 | Brian Naylor | Cooper - Climax | 20 | + 2 Voltes | 17 | |
| 14 | 27 | Carel Godin de Beaufort | Porsche | 20 | + 2 Voltes | 20 | |
| 15 | 25 | Tony Marsh | Cooper - Climax | 17 | + 5 Voltes | 22 | |
| Ret | 17 | Hans Herrmann | Maserati | 14 | Xassís | 11 | |
| Ret | 20 | Umberto Maglioli | Porsche | 13 | Motor | 15 | |
| Ret | 23 | Roy Salvadori | Cooper - Climax | 11 | Suspensions | 14 | |
| Ret | 18 | Paco Godia | Maserati | 11 | Direcció | 21 | |
| Ret | 12 | Stuart Lewis-Evans | Vanwall | 10 | Caixa canvi | 9 | |
| Ret | 24 | Jack Brabham | Cooper - Climax | 6 | Transmissió | 18 | |
| Ret | 26 | Paul England | Cooper - Climax | 4 | Distribuïdor | 23 | |
| Ret | 29 | Dick Gibson | Cooper - Climax | 3 | Direcció | 24 | |
| Ret | 19 | Horace Gould | Maserati | 2 | Eix / Palier | 19 | |

## Altres

* Pole: Juan Manuel Fangio 9' 25. 6
* Volta ràpida: Juan Manuel Fangio 9' 17. 4 (a la volta 20)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-02-18. [Consulta: 3 juny 2010].
# Pèrlas e Castelhet

Pèrlas e Castelhet (en francès Perles-et-Castelet) és un municipi francès del departament de l'Arieja i la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Gran Premi d'Alemanya del 1970

Resultats del Gran Premi d'Alemanya de Fórmula 1 de la temporada 1970, disputat al circuit de Hockenheimring el 2 d'agost del 1970.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 2 | Jochen Rindt | Lotus - Ford | 50 | 1h 42' 00. 3 | 2 | 9 |
| 2 | 10 | Jacky Ickx | Ferrari | 50 | + 0.7 s | 1 | 6 |
| 3 | 4 | Denny Hulme | McLaren - Ford | 50 | + 1' 21.8 min. | 16 | 4 |
| 4 | 17 | Emerson Fittipaldi | Lotus - Ford | 50 | + 1' 55.1 min. | 13 | 3 |
| 5 | 21 | Rolf Stommelen | Brabham - Ford | 49 | + 1 Volta | 11 | 2 |
| 6 | 14 | Henri Pescarolo | Matra | 49 | + 1 Volta | 5 | 1 |
| 7 | 23 | François Cevert | March - Ford | 49 | + 1 Volta | 14 | |
| 8 | 12 | Jo Siffert | March - Ford | 47 | Encesa | 4 | |
| 9 | 7 | John Surtees | Surtees - Ford | 46 | Motor | 15 | |
| Ret | 9 | Graham Hill | Lotus - Ford | 37 | Motor | 20 | |
| Ret | 5 | Chris Amon | March - Ford | 34 | Motor | 6 | |
| Ret | 15 | Clay Regazzoni | Ferrari | 30 | Motor | 3 | |
| Ret | 16 | John Miles | Lotus - Ford | 24 | Motor | 10 | |
| Ret | 1 | Jackie Stewart | March - Ford | 20 | Motor | 7 | |
| Ret | 11 | Mario Andretti | March - Ford | 15 | Caixa canvi | 9 | |
| Ret | 22 | Ronnie Peterson | March - Ford | 11 | Motor | 19 | |
| Ret | 6 | Pedro Rodríguez | BRM | 7 | Encesa | 8 | |
| Ret | 10 | Jackie Oliver | BRM | 5 | Motor | 18 | |
| Ret | 3 | Jack Brabham | Brabham - Ford | 4 | Pèrdua d'oli | 12 | |
| Ret | 8 | Jean Pierre Beltoise | Matra | 4 | Suspensions | 21 | |
| Ret | 24 | Peter Gethin | McLaren - Ford | 3 | Accelerador | 17 | |
| NVQ | 25 | Brian Redman | De Tomaso - Ford | | | | |
| NVQ | 20 | Andrea de Adamich | McLaren - Alfa Romeo | | | | |
| NVQ | 27 | Silvio Moser | Bellasi - Ford | | | | |
| NVQ | 26 | Hubert Hahne | March - Ford | | | | |

## Altres

* Pole: Jacky Ickx 1' 59. 5
* Volta ràpida: Jacky Ickx 2' 00. 5 (a la volta 50)

## Referències

* «La web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-09-28. [Consulta: 19 març 2010].
# Antonio Valero

Antonio Valero és el nom dels següents personatges:
* Antonio Valero de Bernabé (1790-1863), militar porto-riqueny - conegut com "El Liberador de Puerto Rico"
* Antonio Valero (actor) (1955), actor valencià
* Antonio Valero Vicente (1925-2001), enginyer industrial i catedràtic espanyol; primer director general de l'IESE
# Suso Reixach

Suso Rexach és un cantant i autor mallorquí, nascut a Capdepera.
Es declara influenciat per gent tan diversa com Sisa, Pau Riba, John Lennon, Bob Dylan, Silvio Rodríguez, Cat Stevens, etc. El 1998 publica el seu primer disc (Sense saber-ho), format majoritàriament per temes propis, més una versió de John Lennon ("Nin gelós" / "Jealous guy"). És un CD intimista i sensible. Pocs mesos després arriba un nou treball (Immersions), recull d'onze temes, en un dels quals ("Aquesta terra ja no és teva") col·labora amb Tomeu Penya i Joan Bibiloni, entre d'altres.

## Teatre

Va debutar en teatre amb petites aparicions amb la companyia mallorquina "Es mussol". L'any 2013 va protagonitzar "La dona que mirava per la finestra" d'Arnau Serra, obra per la qual l'autor gabellí i els protagonistes varen obtenir un ample reconexiement per part del públic, també ha participat en diversos projectes escrits i dirigits per Arnau Serra; Taronges (2014), El gran Hotel Montparnasse (2015), fent també l'any 2016 "42.473, Capdepera uns pluja de milions" també dirigida per n'Arnau Serra. En 2016 va protagonitzar "Dues Línies" amb la companyia gabellina Krisis Ta3, escrita i dirigida per Matt Praticis i el mateix any va protagonitzar "El Cas" novament escrita i dirigida per Matt Praticis.

## Discografia

* Sense Saber-Ho (1997, Al·leluia Records)
* Immersions (1998, Al·leluia Records)
* Sempre Els Meus Ulls (2001, Blau)
* Embolicat (2008, Phonos)
* Això no és un Capdepera Blues (2011, Phonos)
* Per acubar-se (2012, Phonos)
* Olorant La Màgia (2018, Phonos)

## Referències

* ↑ Fuster, Margalida. «Les arrels, la pèrdua del territori i la cultura a «Aquesta terra ja no és seva»». dBalears, 07-01-1999. [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ Pujadó i García, Miquel: Diccionari de la Cançó: D'Els Setze Jutges al Rock Català. Enciclopèdia Catalana, Barcelona, abril del 2000. ISBN 84-412-0467-5, plana 244.
* ↑ «Deu propostes per passar el millor cap de setmana». Sóller, 28-10-2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Gran Premi d'Alemanya del 1981

Resultats del Gran Premi d'Alemanya de Fórmula 1 de la temporada 1981, disputat al circuit de Hockenheimring el 2 d'agost del 1981.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 5 | Nelson Piquet | Brabham - Ford | 45 | 1h 25' 55. 60 | 6 | 9 |
| 2 | 15 | Alain Prost | Renault | 45 | + 11.52 s | 1 | 6 |
| 3 | 26 | Jacques Laffite | Ligier - Matra | 45 | + 1' 04.60 min. | 7 | 4 |
| 4 | 6 | Hector Rebaque | Brabham - Ford | 45 | + 1' 39.69 min. | 16 | 3 |
| 5 | 3 | Eddie Cheever | Tyrrell - Ford | 45 | + 1' 50.52 min. | 18 | 2 |
| 6 | 7 | John Watson | McLaren - Ford | 44 | + 1 Volta | 9 | 1 |
| 7 | 11 | Elio de Angelis | Lotus - Ford | 44 | + 1 Volta | 14 | |
| 8 | 32 | Jean Pierre Jarier | Osella - Ford | 44 | + 1 Volta | 17 | |
| 9 | 22 | Mario Andretti | Alfa Romeo | 44 | + 1 Volta | 12 | |
| 10 | 27 | Gilles Villeneuve | Ferrari | 44 | + 1 Volta | 8 | |
| 11 | 1 | Alan Jones | Williams - Ford | 44 | + 1 Volta | 4 | |
| 12 | 30 | Siegfried Stohr | Arrows - Ford | 44 | + 1 Volta | 26 | |
| 13 | 16 | René Arnoux | Renault | 44 | + 1 Volta | 2 | |
| 14 | 33 | Marc Surer | Theodore - Ford | 43 | Suspensions | 22 | |
| 15 | 23 | Bruno Giacomelli | Alfa Romeo | 43 | + 2 Voltes | 17 | |
| NC | 14 | Eliseo Salazar | Ensign - Ford | 39 | No Classificat | 23 | |
| Ret | 9 | Slim Borgudd | ATS - Ford | 35 | Motor | 28 | |
| Ret | 2 | Carlos Reutemann | Williams - Ford | 27 | Motor | 3 | |
| Ret | 29 | Riccardo Patrese | Arrows - Ford | 27 | Motor | 13 | |
| Ret | 25 | Patrick Tambay | Ligier - Matra | 27 | Transmissió | 11 | |
| Ret | 17 | Derek Daly | March - Ford | 15 | Suspensions | 21 | |
| Ret | 12 | Nigel Mansell | Lotus - Ford | 12 | Pèrdua de combustible | 15 | |
| Ret | 8 | Andrea de Cesaris | McLaren - Ford | 4 | Col·lisió | 10 | |
| Ret | 28 | Didier Pironi | Ferrari | 1 | Part elèctrica | 5 | |
| NVQ | 20 | Keke Rosberg | Fittipaldi - Ford | | | | |
| NVQ | 35 | Brian Henton | Osella - Ford | | | | |
| NVQ | 31 | Beppe Gabbiani | Osella - Ford | | | | |
| NVQ | 36 | Derek Warwick | Toleman - Hart | | | | |
| NVQ | 4 | Michele Alboreto | Tyrrell - Ford | | | | |
| NVQ | 21 | Chico Serra | Fittipaldi - Ford | | | | |

## Altres

* Pole: Alain Prost 1' 47. 50
* Volta ràpida: Alan Jones 1' 52. 42 (a la volta 4)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2013-10-14. [Consulta: 17 abril 2010].
# Àcid dicarboxílic

En química orgànica es denomina àcid dicarboxílics a aquell compost d'estructura carbonada que està substituït per dos grups funcionals tipus carboxil. Per això, la seva fórmula respon a HOOC-R-COOH, on R sol correspondre a un grup alquil, alquenil o alquilí. Els àcids dicarboxílics tenen especial rellevància en el metabolisme de les cèl·lules. En enginyeria química es fan servir per preparar copolímers com el niló.
Pel que fa a reactivitat química, solen comportar-se com els àcids monocarboxílics. La ionització del segon grup carboxílic és més difícil que la del primer, pel fet que cal una major energia per dissociar el protó (H +) d'un anió que porta dues càrregues negatives (cas de la ionització del segon carboxil) que d'aquell que només té una (cas de la ionització d'un únic carboxil).
Quan un dels grups carboxil d'aquests àcid se substitueix per un tipus aldehid, es produeix un àcid aldehídic.
Alguns exemples d'àcids dicarboxílics són:
Àcids dicarboxílics elementals :
| Nom comú | Nom IUPAC | Fórmula química |
| Àcid oxàlic | àcid etanodioic | HOOC-COOH |
| Àcid malònic | àcid propanodioic | HOOC-(CH₂)-COOH |
| Àcid succínic | àcid butanodioic | HOOC-(CH₂)₂-COOH |
| Àcid glutàric | àcid pentanodioic | HOOC-(CH₂)₃-COOH |
| Àcid adípic | Àcid hexanodioic | HOOC-(CH₂)₄-COOH |
| Àcid pimèlic | àcid heptanodioic | HOOC-(CH₂)₅-COOH |
| Àcid subèric | àcid octanodioic | HOOC-(CH₂)₆-COOH |
| Àcid azelaic | àcid nonadioic | HOOC-(CH₂)₇-COOH |
| Àcid sebàcic | àcid decadioic | HOOC-(CH₂)₈-COOH |
| Àcid ftàlic | àcid benzè-1,2-dicarboxílic o-àcid ftàlic | C₆H₄(COOH)₂ |
| Àcid isoftàlic | àcid benzè-1,3-dicarboxílic m-àcid ftàlic | C₆H₄(COOH)₂ |
| Àcid tereftàlic | àcid beceno-1,4-dicarboxílico p-àcid ftàlic | C₆H₄(COOH)₂ |
# Suzanne Farrell

Suzanne Farrell (nascuda el 16 d'agost de 1945), és una ballarina estatunidenca de ballet contemporani estatunidenca. Va ser la musa de George Balanchine.

## Carrera

Va estudiar en el conservatori de la seva ciutat natal i el 1959 va ser seleccionada per estudiar amb George Balanchine a l'escola fundada pel coreògraf rus School of American Ballet i el 1961 pas a integrar el New York City Ballet (NYCB). El 1963 va ser nomenada primera ballarina i George Balanchine va començar a crear papers per a ella, especialment Don Quixote, i en "Diamonds" part del ballet "Jewels" de 1968. La seva actuació al costat de Peter Martins és particularment recordada.
Balanchine estava casat amb la ballarina Tanaquil Leclerq, però es va divorciar i va intentar casar-se amb Farrell qui en comptes contreure matrimoni amb el ballarí Paul Mejia. Va deixar el New York City Ballet el 1970 on després de diverses temporades a Europa, va tornar el 1975. Les últimes obres de Balanchine van ser sols per a ella. El 1985 (als 40), va començar un retir forçat per artritis, que va culminar el 1989. Va ser el baluard de Balanchine en l'ensenyament a Berlín, Viena, París, Kirov i el Bolshoi. Fins a 1993 amb el New York City Ballet.
El 2000 Suzanne Farrell va començar la seva pròpia companyia, el Suzanne Farrell Ballet, al Kennedy Center.

## Premis

* Doctorats honoraris de Harvard, Yale, University of Notre Dame i Georgetown University, entre d'altres. 2003 Medalla de les Arts.
* Ha rebut el Premi Kennedy.

## Bibliografia

* Suzanne Farrell, Toni Bentley, Holding on to the Air (Summit Books, New York, 1990)
* Suzanne Farrell - Elusive Muse, (Directed by Anne Belle and Deborah Dicksol 1990)

## Referències

* ↑ Horstman, Barry M «Suzanne Farrell: She shaped new generation of dancers». The Cincinnati Post. E. W. Scripps Company, 19-04-1999. Arxivat 2007-05-17 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2007-05-17. [Consulta: 24 juliol 2020].
* ↑ Dunning, Jennifer «City Ballet Breaks Off Its Long Relationship With Suzanne Farrell». NY Times, 04-08-1993 [Consulta: 23 març 2008].

## Enllaços externs

* Farrell homenajea Balanchine
* The Suzanne Farrell Ballet
* Exploring Ballet
* Photos of Suzanne Farrell courtesy of Getty Images
# Gran Premi d'Alemanya del 1991

Resultats del Gran Premi d'Alemanya de Fórmula 1 de la temporada 1991, disputat al circuit de Hockenheimring el 28 de juliol del 1991.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 5 | Nigel Mansell | Williams - Renault | 45 | 1h 19' 29. 661 | 1 | 10 |
| 2 | 6 | Riccardo Patrese | Williams - Renault | 45 | + 13.779 s | 4 | 6 |
| 3 | 28 | Jean Alesi | Ferrari | 45 | + 17.618 s | 6 | 4 |
| 4 | 2 | Gerhard Berger | McLaren - Honda | 45 | + 32.651 s | 3 | 3 |
| 5 | 33 | Andrea de Cesaris | Jordan - Ford | 45 | + 1' 17.537 min. | 7 | 2 |
| 6 | 32 | Bertrand Gachot | Jordan - Ford | 45 | + 1' 40.605 min. | 11 | 1 |
| 7 | 1 | Ayrton Senna | McLaren - Honda | 44 | Sense combustible | 2 | |
| 8 | 19 | Roberto Moreno | Benetton - Ford | 44 | + 1 Volta | 9 | |
| 9 | 25 | Thierry Boutsen | Ligier - Lamborghini | 44 | + 1 Volta | 17 | |
| 10 | 21 | Emanuele Pirro | Dallara - Judd | 44 | + 1 Volta | 18 | |
| 11 | 7 | Martin Brundle | Brabham - Yamaha | 43 | + 2 Voltes | 15 | |
| 12 | 8 | Mark Blundell | Brabham - Yamaha | 43 | + 2 Voltes | 21 | |
| 13 | 4 | Stefano Modena | Tyrrell - Honda | 41 | + 4 Voltes | 14 | |
| Ret | 27 | Alain Prost | Ferrari | 37 | Virolla | 5 | |
| Ret | 16 | Ivan Capelli | Leyton House - Ilmor | 36 | Motor | 12 | |
| Ret | 22 | Jyrki Järvilehto | Dallara - Judd | 35 | Motor | 20 | |
| Ret | 20 | Nelson Piquet | Benetton - Ford | 27 | Motor | 8 | |
| Ret | 3 | Satoru Nakajima | Tyrrell - Honda | 26 | Caixa canvi | 13 | |
| Ret | 26 | Érik Comas | Ligier - Lamborghini | 22 | Motor | 26 | |
| Ret | 15 | Mauricio Gugelmin | Leyton House - Ilmor | 21 | Caixa canvi | 16 | |
| Ret | 11 | Mika Häkkinen | Lotus - Judd | 19 | Motor | 23 | |
| Ret | 30 | Aguri Suzuki | Lola - Ford | 15 | Motor | 22 | |
| Ret | 24 | Gianni Morbidelli | Minardi - Ferrari | 14 | Diferencial | 19 | |
| Ret | 23 | Pierluigi Martini | Minardi - Ferrari | 11 | Diferencial | 10 | |
| Ret | 29 | Eric Bernard | Lola - Ford | 9 | Transmissió | 25 | |
| Ret | 34 | Nicola Larini | Lambo - Lamborghini | 0 | Virolla | 24 | |
| NVC | 9 | Michele Alboreto | Footwork - Ford | | | | |
| NVC | 12 | Michael Bartels | Lotus - Judd | | | | |
| NVC | 17 | Gabriele Tarquini | AGS - Ford | | | | |
| NVC | 35 | Eric van de Poele | Lambo - Lamborghini | | | | |
| NVC | 14 | Olivier Grouillard | Fondmetal - Ford | | | | |
| NVC | 10 | Alex Caffi | Footwork - Ford | | | | |
| NVC | 18 | Fabrizio Barbazza | AGS - Ford | | | | |
| NVC | 31 | Pedro Chaves | Coloni - Ford | | | | |

## Altres

* Pole: Nigel Mansell 1' 37. 087
* Volta ràpida: Riccardo Patrese 1' 43. 569 (a la volta 35)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-11-03. [Consulta: 8 maig 2010].
# Domini temporal

El domini temporal és un terme utilitzat per descriure l'anàlisi de funcions matemàtiques o senyals físics respecte al temps. En el domini temporal discret el valor del senyal o la funció es coneix únicament en alguns punts discrets de l'eix temporal. No obstant això, en el domini temporal continu es coneix per tots els nombres reals. Segons com sigui aquesta funció, s'utilitzaran mètodes matemàtics per tal d'analitzar-la. Opcions com la transformada de Fourier o de Laplace es troben a la nostra disposició.
Normalment l'oscil·loscopi és usat per visualitzar els senyals del món real en domini temporal. Els gràfics en domini temporal mostren el comportament d'un senyal al llarg del temps, mentre que els gràfics en domini freqüencial mostren la zona on un senyal es troba dins una freqüència d'entre un conjunt de freqüències. Cal recordar que un senyal mostrat en domini temporal no té inici ni fi, és continu. Tot i això, és habitual representar-lo com si s'inicialitzés al 0 dels eixos on treballem per facilitar-ne l'anàlisi.
El fet que estiguem tan acostumats al paràmetre temporal (diàriament, mesurem les coses, observem altres com evolucionen, etc.) comporta que a l'hora d'analitzar un gràfic qualsevol expressat en domini temporal ens sigui relativament fàcil comprendre'l, a diferència del domini freqüencial que requereix més observació per a la comprensió. Fins i tot per a càlculs senzills és molt cómode. Per exemple, si tenim una ona sinusoidal de freqüència desconeguda, és molt fàcil seguint l'escala del gràfic, calcular quants cicles aproximadament s'han produït en 1 segon. El mateix a la inversa, calculant el període, mirem un cicle i anem a l'escala de temps per aproximar el valor.
Els paràmetres que descriuen un senyal en el domini temporal són: amplitud màxima, freqüència de repetició i duració. Tot i així, si aprofundim en la creació de sistemes de control i tenim en compte el seu domini temporal ens caldrà saber paràmetres més específics relacionats amb la resposta temporal d'aquest sistema. Més concretament, el sobrepic (overshoot), temps de creixement (rise time), temps d'establiment (settling time), i temps de pic (peak time).

## Origen del terme

L'ús dels termes contrastats domini temporal i domini freqüencial es va desenvolupar a l'enginyeria de comunicacions dels Estats Units a finals dels anys quaranta, amb els termes que apareixen junts sense definició el 1950. Quan una anàlisi utilitza el segon o un dels seus múltiples com a unitat de mesura, es troba en el domini temporal. Quan l’anàlisi fa referència a les unitats recíproques com Hertz, aleshores es troba en el domini de freqüència.

## Referències

* ↑ Earliest Known Uses of Some of the Words of Mathematics (T), Jeff Miller, March 25, 2009
* ↑ Trench, W. F. «A General Class of Discrete Time-Invariant Filters». Journal of the Society for Industrial and Applied Mathematics, 9, 1961, p. 405–421.

## Vegeu també

* Domini de freqüència
* Reflectòmetre de domini de temps

## Enllaços externs

* Domini Temporal, definició, explicació i fonaments Arxivat 2013-09-06 a Wayback Machine.
# Mas de l'antic Jardí Botànic

El Mas de l'antic Jardí Botànic és una masia de Barcelona inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat al Jardí Botànic Històric del districte Sants-Montjuïc, fou construït l'any 1929 amb motiu de l'Exposició Internacional de Barcelona i forma part del Jardí Botànic que també s'instal·là a aquells moments aprofitant la cavitat d'una pedrera.
La masia que descrivim és una bella mostra de l'arquitectura rural catalana: és d'estil basilical i planta quadrada, amb una galeria porxada que sobresurt d'un costat lateral. La façana té finestrals de variats estils, amb golfes amb finestrons d'arquets. El teulat és de quatre vessants. El portal està fet amb dovelles que inclou un emblema de pedra.
La casa està envoltada de jardins, amb predomini de plantes rares i exòtiques.

## Història

La masia, dissenyada per l'arquitecte Eduard Maria Balcells i Buïgas, fou construïda per l'Associació de Ramaders per a mostrar a l'Exposició Internacional com era la vida rural catalana. Després d’haver fet una remodelació el 1940, la masia restà tancada des del 1986 fins al 2003. Ara l'Ajuntament de Barcelona i l'Associació d'Amics del Jardí Botànic hi té un hort en aquell mateix indret i s'hi organitzen activitats pels infants.
Aquesta masia és de propietat municipal i pot ésser visitada conjuntament amb el Jardí Botànic.

## Referències

* 1 2 3 4 «Mas de l'antic Jardí Botànic». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 16 maig 2020].
* ↑ «Així es va mostrar a l’Exposició Internacional de 1929, com era la vida rural catalana». Arrels, 10-05-2022.
# Reboll

El reboll o roure reboll (Quercus pyrenaica) és un roure present en molts llocs de la península Ibèrica però que, per singular caprici taxonòmic, duu aquest nom científic tot i no haver-n'hi al Pirineu. A Catalunya, aquesta espècie només es pot trobar al Bosc de Poblet. El nom comú, més encertat, ve de la capacitat de rebrotat quan se'l talla, cosa que permet l'explotació forestal dels seus boscos pel sistema de tallada arreu (tallar tots els arbres d'una parcel·la i deixar que rebrotin, tot podant els tanys).

## Descripció

Pot arribar a fer 20 m d'alt, amb un tronc de fins a 80 cm de diàmetre i la copa oberta i en forma de cúpula. La seva escorça és de color gris, solcada profundament. Les branques joves són de color verd vermellós i són densament pubescents. Les seves fulles mesuren entre 8 i 15 cm de llargada amb l'àpex agut i el marge amb 6 parells de lòbuls irregulars. Tenen un color verd grisós recobertes per pèls curts, especialment per la part de sota. Les flors són llargues i nombroses. El seu fruit és un gla petit de forma ovoide

## Distribució i hàbitat

El roure reboll prefereix sòls àcids, fins i tot pobres i secs.
Es distribueix per tota la costa atlàntica de França, Espanya, Portugal i el Marroc; habitualment es troba entre els 600 i els 1.400 metres d'altitud. A Catalunya només el trobem a les muntanyes de Prades.

## Miscel·lània

* A.Camus n ° 127
* molt rar fora del seu rang normal,
* els híbrids naturals del Q. pyrenaica són: Q. x andegavensis, Q. x cantabrica, Q. x diosdadoi, Q. x firmurensis, Q. x fontqueri, Q. x paui, Q. x trabutii, Q. x welwitschii

## Sinonímia

* brossa Bosc 1808
* toza var. pyrenaica (Willd.) Wenz. 1886
* toza Gillet ex Bosc 1792, nom. inval.
* tauza Desf. 1815
* palensis Palassou 1784, nom. rejic.
* pubescens subsp palensis (Palassou) O.Schwarz 1936
* tauzin Pers. 1807
* tavaresi Sampaio
* stolonifera Lapeyr. 1813
* humilis DC in Lam. 1805, nom. illeg.

## Referències

* ↑ Pascual, Ramon. Guia dels arbres dels Països Catalans. 3a edició. Barcelona: Pòrtic Natura, 1994, p. 100-101. ISBN 84-7306-390-2.
* ↑ «Banc de dades de biodiversitat de Catalunya». [Consulta: 29 febrer 2016].
# North Bergen

North Bergen és un municipi del comtat de Hudson a l'estat estatunidenc de Nova Jersey. Al cens dels Estats Units del 2010 tenia una població total de 60.773 habitants.

## Referències

* ↑ «Profile of General Population and Housing Characteristics: 2010 for North Bergen township, Hudson County, New Jersey» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-07-14. [Consulta: 4 gener 2020].