# Juan Antonio Gamazo Abarca

Juan Antonio Gamazo Abarca (Madrid, 1883- Madrid, 10 de juliol de 1968) va ser un polític i empresari espanyol.

## Biografia

Nascut a Madrid en 1883, era fill de Germán Gamazo y Calvo. Es va casar amb Marta Arnús Gallón, neboda del marquès de Comillas i membre d'una família benestant barcelonina. En 1909 va substituir com a diputat pel districte orensà de Valdeorras a José Quiroga Velarde a més de convertir-se en el primer comte de Gamazo. Va ser escollit diputat pel districte electoral de Medina del Campo, feu familiar que ja havia ocupat el seu pare anteriorment, en les eleccions de 1910, 1914, 1916, 1918, 1919, 1920 i 1923.
Destacat home de negocis vinculat a la Societat Anònima Arnús-Garí amb participació del seu sogre. Gamazo era el soci madrileny amb influència política per resoldre problemes amb el govern espanyol. També va formar part, entre d'altres, a la Compañía General de Tabacos de Filipinas i al Banco Hispano Colonial, va exercir de governador del Banc d'Espanya entre febrer i agost de 1930. Monàrquic alfonsí goicoecheísta de Renovación Española, seria escollit durant la Segona República diputat de les Corts a les eleccions de 1936. Va ser membre del Consell Privat del Comte de Barcelona. Va morir el 10 de juliol de 1968 a la seva ciutat natal.

## Referències

* 1 2 3 «Gamazo Abarca, Juan Antonio. 45. Elecciones 21.4.1907». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congrés dels Diputats.
* ↑ Carasa Soto, 2001, p. 174.
* ↑ Hidalgo Marín, 1995, p. 110.
* ↑ Carasa Soto 2001, p. 174 ; Cano García 2011, pp. 244-245.
* ↑ José Varela Ortega (Ed.). El poder de la influencia: geografía del caciquismo en España (1875-1923). Madrid: Marcial Pons Historia y Centro de Estudios Políticos y Constitucionales, 2001, p. 714. ISBN 84-259-1152-4.
* ↑ Cabana, Francesc «La CHADE i altres aventures de Cambó, Ventosa i Garí». Institut Cambó, 2015, pàg. 19.
* ↑ Tuñón de Lara, 2000, p. 268.
* ↑ Gracia Andía, 2000, p. 254.
* ↑ Gil Pecharromán, 1984, p. 123, 127.
* ↑ «Gamazo Abarca, Juan Antonio. 45. Elecciones 16.2.1936». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ Bardavío, 1968, p. 12.
* ↑ «Defunciones». Hidalguía [Madrid], 90, 1968.

## Bibliografia

* Bardavío, Joaquín «El Consejo Privado del Conde de Barcelona». Triunfo, XXII, 299, 24-02-1968, pàg. 10-13.
* Cano García, Juan Antonio «La transmisión familiar del poder político en Valladolid durante la época contemporánea». Familias, poderes, instituciones y conflictos. Universidad de Murcia [Murcia], 2011, pàg. 235-.
* Carasa Soto, Pedro «Castilla y León». El poder de la influencia: geografía del caciquismo en España (1875-1923). Marcial Pons Historia y Centro de Estudios Políticos y Constitucionales [[[Madrid]]], 2001, pàg. 175-236.
* Gil Pecharromán, Julio «El alfonsismo radical en las elecciones de febrero de 1936». Revista de estudios políticos. Centro de Estudios Políticos y Constitucionales [Madrid], 42, 1984, pàg. 101-136. ISSN: 0048-7694.
* Gracia Andía, Ana Belén «Hechos y protagonistas, 1868-1999». Del real al euro: una historia de la peseta. La Caixa [Barcelona], 2000, pàg. 239-259.
* Hidalgo Marín, Inés Sofía «La familia Gamazo: elite castellana en la restauración (1874-1923)». Investigaciones históricas: Época moderna y contemporánea. Universidad de Valladolid [Valladolid], 15, 1995, pàg. 107-118. ISSN: 0210-9425.
* Tuñón de Lara, Manuel. La España del siglo XX. 1. Tres Cantos: Ediciones AKAL, 2000. ISBN 84-460-1491-2.