# Merlet alpí

El merlet alpí (Pyrgus cacaliae) és una espècie de lepidòpter papilionoïdeu de la família dels hespèrids (Hesperiidae) present als Països Catalans.

## Distribució

Endèmic de diversos sistemes muntanyosos europeus, incloent-hi els Pirineus, els Alps a França, Suïssa, Itàlia, Alemanya, Liechtenstein i Àustria, els Alps Dinàrics a Bòsnia i Hercegovina, els Carpats al centre de Romania (Muntanyes Bucegi), així com la Serralada dels Balcans, el massís del Rila i les Muntanyes Pirin al centre i sud-oest de Bulgària, respectivament. A la península Ibèrica només es troba als Pirineus des d'Osca a Girona. A Catalunya té actualment una distribució molt escassa, amb presència a la Vall d'Aran, l'Alta Ribagorça i el Pallars Sobirà, mentre que existeixen citacions d'abans de l'any 2000 a la Vall de Núria.

## Descripció

Envergadura alar d'entre 25 i 27 mm. Lleuger dimorfisme sexual en presentar el mascle un plec costal a l'ala anterior i un pinzell de pèls a la tíbia de la pota posterior. Anvers de l'ala anterior amb el fons bru fosc amb abundants pèls grisos a la meitat basal i diverses petites taques blanques, sobretot a la meitat exterior. Anvers de l'ala posterior també de color bru fosc, però sense taques blanques marcades. Ambdues ales tenen les fímbries escaquejades. Revers de l'ala anterior similar a l'anvers, però més clara. Revers de l'ala posterior amb el fons bru grisós i diverses taques blanques. L'absència d'una taca blanca a la base de la cel·la del revers de l'ala posterior és característica de l'espècie i la permet distingir d'altres membres del gènere Pyrgus.

## Hàbitat

Llocs oberts a l'alta muntanya, incloent-hi prats prop de llocs humits com rierols, llacs o torrents, però també prats i pastures més secs, sovint envoltats de matollar com landes de neret. Rang altitudinal des dels 1800 m fins als 2800 m. L'eruga s'alimenta de diverses rosàcies de caràcter herbaci i d'alta muntanya, sobretot del gènere Potentilla, com ara P. crantzii, P. erecta o P. aurea, mentre que a Catalunya només s'ha identificat Geum montanum. En captivitat, les erugues accepten espècies del gènere Sibbaldia.

## Període de vol i hibernació

Vola en una generació entre juny i agost. Hiverna com a eruga jove durant el primer hivern i com a eruga o crisàlide en el segon, de manera que calen un mínim de dos anys per tal que es desenvolupi l'adult. Tot i això, es poden observar adults cada any ja que existeixen larves que hivernen un tercer any abans de convertir-se en adult.

## Comportament i particularitats biològiques

Els mascles són territorials i els aparellaments es produeixen en les àrees defensades per aquests. Les femelles ponen els ous en zones on la vegetació és més baixa, concretament a la part superior de les fulles de la seva planta nutrícia. Les larves es desclouen al cap d'entre 5 i 6 dies i es refugien en uns habitacles que es construeixen a partir d'unir amb fils de seda fulles de la seva planta nutrícia. En aquest habitacle s'alimenten i passen l'hivern, habitualment sota una espessa capa de neu.

## Conservació

A Catalunya, es tracta d'una papallona amb una distribució molt reduïda, només present en algunes localitats dels Pirineus. Les principals amenaces són l'alteració o destrucció de les pastures i prats alpins que formen el seu hàbitat, la captura d'adults per al col·leccionisme, així com el canvi climàtic. Per aquests motius, està inclosa al Catàleg de fauna salvatge autòctona amenaçada i de mesures de protecció i de conservació de la fauna salvatge autòctona protegida, en la categoria En perill d'extinció.

## Espècies ibèriques similars

* Merlet major (Pyrgus alveus)
* Merlet boreal (Pyrgus andromedae)
* Merlet ruderal (Pyrgus armoricanus)
* Merlet major bessó (Pyrgus bellieri)
* Merlet reial (Pyrgus carthami)
* Pyrgus cinarae
* Merlet rogenc (Pyrgus cirsii)
* Merlet comú (Pyrgus malvoides)
* Merlet dels erms (Pyrgus onopordi)
* Merlet olivaci (Pyrgus serratulae)
* Pyrgus sidae

## Galeria

* Anvers d'un adult
* Revers d'un adult
* Ou

## Referències

* ↑ «Merlet alpí». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ «Proposta de noms comuns per a les papallones diürnes (ropalòcers) catalanes». Butlletí de la Societat Catalana de Lepidopterologia. Arrizabalaga et al., 01-12-2012. [Consulta: 19 agost 2024].
* ↑ Hiermann, Ulrich; Mayr, Toni; Kopp, & Andreas «Checkliste der Schmetterlinge (Insecta: Lepidoptera) des Fürstentums Liechtenstein – eine erste Bilanz» (en alemany). inatura – Forschung online, 66, 12-07-2019, pàg. 1–34.
* ↑ Kolev, Zdravko «A significant range extension for Pyrgus cacaliae (Rambur, 1839) with the first record from the western Balkan Peninsula (Hesperiidae)» (en anglès). Nota lepidopterologica, 33(1), 14-05-2010, pàg. 107–113. ISSN: 0342-7536.
* ↑ «Pyrgus cacaliae» (en anglès). UICN, 29-01-2009. [Consulta: 19 agost 2024].
* 1 2 3 4 5 Tolman, Tom; Lewington, Richard. Collins Field Guide to the Butterflies of Britain and Europe (en anglès). Collins, 2008. ISBN 978-0-00-724234-4.
* 1 2 3 Vila, Roger; Stefanescu, Constantí; Sesma, José Manuel. Guia de les papallones diürnes de Catalunya. Lynx, 2018. ISBN 978-84-16728-06-0.
* 1 2 3 4 5 Moussus, Jean-Pierre; Lorin, Thibault; Cooper, Alan. Guide pratique des papillons de jour (en francès). Delachaux et Niestlé, 2022. ISBN 978-2-603-02915-2.
* 1 2 Bräu, Markus; Bolz, Ralf; Kolbeck, Helmut; Nunner, Andreas; Voith, Johannes; Wolf, Werner. Tagfalter in Bayern (en alemany). Eugen Ulmer Verlag, 2014. ISBN 978-3-800-17985-5.
* 1 2 Hernández-Roldán, J.L.; Vicente, J.C.; Munguira, M.L. «Historia natural de Pyrgus cacaliae (Rambur, 1839) en la Península Ibérica (Lepidoptera: Hesperiidae)» (en castellà). SHILAP Revista de lepidopterología, 39(153), 06-03-2011, pàg. 61–73.
* ↑ «Merlet alpí». Generalitat de Catalunya, 14-12-2023. [Consulta: 19 agost 2024].

## Enllaços externs

* Asturnatura (castellà)
* Biodiversidad Virtual (castellà)
* European Butterflies (anglès)