# Castell de Cap Roig

El Castell de Cap Roig és una residència d'estil historicista protegida com a bé cultural d'interès nacional del municipi de Palafrugell (Baix Empordà). Popularment és anomenat Cal Rus, per la nacionalitat del seu promotor.

## Descripció

El castell de Cap Roig es troba en una gran finca situada a la banda de migdia del terme de Palafrugell. Es tracta d'un conjunt format per un edifici principal i altres dependències auxiliars, per bastir el qual s'aprofitaren elements antics. De fet, la construcció intenta reunir en un espai unitari diversos elements característics de l'època medieval: el castell, el claustre, la torre, l'església,... L'efecte és pintoresc dintre de l'eclecticisme.
Unes escales baixen fins a la Cala d'en Massoni, on hi ha l'embarcador (i les estructures annexes), conegut popularment com «el Banyador de la russa».

## Història

L'edifici és de tipus medieval amb torre amb merlets, edificat el 1931, amb elements gòtics i antics aprofitats en l'obra.
El conjunt del castell de Cap Roig va ser bastit per residència del coronel Nicolau Woevowsky, exiliat de Rússia arran de la revolució de 1917, i de la seva esposa, l'anglesa Dorothy Webster, experta en antiguitats, d'acord amb un projecte dut a terme pel mateix coronel. A la gran extensió de terreny que envolta la residència van crear un jardí botànic. Els primers terrenys foren adquirits el 1927. Es privatitzaren camins públics i zones costaneres aprofitant la permissivitat de la dictadura de Primo de Rivera.
L'any 1969 els propietaris signaren un conveni amb la Caixa d'Estalvis de Girona que va permetre continuar les obres del castell, però que no es van acabar fins al 1975, pocs mesos abans de morir Weovodsky. A la mort de Dorotea Webster, l'any 1980, la finca passà a la Caixa de Girona. Els jardins són oberts al públic i a l'estiu s'hi celebren festivals de música.
EL 2019 es va aprovar un pla especial promogut per la Fundació La Caixa, que ha estat objecte de diverses crítiques.
Josep Pla fa un gran elogi de Cap Roig i dels seus creadors, sobretot dels jardins i la seva integració en el paisatge.

## Matrimoni Woevodski

Nicholas Woevodski (Sant Petersburg, 1888 – Calella de Palafrugell, 1975) era dibuixant, pintor i arquitecte sense títol oficial. Dorothy Webster, o Dorotea Webster, (Derby, 1888 – Calella de Palafrugell, 1980) era antiquària i decoradora. Amb el seu marit, Nicholas Woevodski «el Rus», va arribar a Calella de Palafrugell l'any 1927. Van comprar-hi terrenys i van iniciar-hi el castell i el jardí botànic de cap Roig, projecte en el qual van invertir el seu patrimoni. Van invertir els guanys de l'exercici de les seves professions (ella era antiquària i decoradora) i del seu patrimoni en la compra de terrenys i l'edificació del castell i els jardins de Cap Roig. També cal destacar la iniciativa d'un nou tram de les Voltes de Calella de Palafrugell.
La cessió de la finca a la Caixa d'Estalvis de Girona va permetre completar la construcció del castell pocs mesos abans de la mort de Nicholas Woevodski i garantir-ne el manteniment. Dorothy, l'ànima del jardí botànic, va morir el 1980, cinc anys després que ho fes el seu marit; els dos van voler ser enterrats a cap Roig.
L'estada del matrimoni Woevodski a Palafrugell ha deixat, entre d'altres, el seu record en la toponímia local; a més del camí del Rus hi ha la banyera de la Russa, a llevant de la cala d'en Massoni.

## Referències

* 1 2 3 «Castell de Cap Roig». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 abril 2012].
* 1 2 3 4 «Castell de Cap Roig». Pla Especial de Protecció i Intervenció en el Patrimoni Històric de Palafrugell p. 233-235. Ajuntament de Palafrugell. [Consulta: 6 juny 2012].
* ↑ «Desventures al Cap Roig», 17-12-2020. [Consulta: 22 juliol 2023].
* 1 2 3 4 «Camí del Rus». Ajuntament de Palafrugell. [Consulta: 16 febrer 2013].
* 1 2 «Plaça de Dorothy Webster». Ajuntament de Palafrugell. [Consulta: 25 octubre 2012].

## Bibliografia

* Pla, Josep. Guia de la Costa Brava, pàgs. 115 – 120 (Obra Completa, vol. 30).
* Febrés, Xavier. Grans hores de la Costa Brava, 1994 (Quaderns de Palafrugell).