OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Waterloo Bridge

«Waterloo Bridge» té aquests significats:
* Waterloo Bridge o Pont de Waterloo, pont a Londres sobre el riu Tàmesi,
* Cinema:
** Waterloo Bridge (pel·lícula de 1931), dirigida per James Whale
** Waterloo Bridge (pel·lícula de 1940), dirigida per Mervyn LeRoy
# Ælfflæd

Ælfflæd és el nom dels següents personatges:
* Ælfflæd o Alfleda (654- 714), santa, filla d'Oswiu, rei de Northúmbria, i d'Eanfleda
* Ælfflæd (filla d'Offa de Mèrcia), fl. 840
* Ælfflæd (filla de Ceolwulf I de Mèrcia)
* Ælfflæd, dona d'Eduard el Vell
# Selecció de futbol d'Andalusia

La Selecció Andalusa de Futbol és l'equip nacional de futbol d'Andalusia. Com la resta de seleccions de futbol que representen altres comunitats autònomes de l'Estat espanyol, la selecció d'Andalusia no és membre de la FIFA ni de la UEFA i, per tant, no pot participar de manera oficial a tornejos internacionals.
El seu primer partit va ser contra la selecció de Galícia el 1923. El primer partit de caràcter internacional va ser contra Paraguai l'any 1965.

## Quadre de partits i resultats

| Data | Lloc | Equip local | Oponent | Resultat |
| 1928 | desconegut | Andalusia | València | desconegut |
| 1928 | Madrid | Andalusia | Galícia | desconegut |
| 1929 | Sevilla | Andalusia | Club Atlético Boca Juniors | desconegut |
| 1965 | desconegut | Biscaia | Andalucía | Victòria andalusa |
| 1965 | desconegut | Castella | Andalusia | derrota andalusa |
| 1965 | Sevilla | Andalusia | Paraguai | desconegut |
| 8 de maig del 1990 | Sevilla | Andalusia | Uruguai | 1-1 |
| 31 de maig del 1990 | Cadis | Andalusia | Iugoslàvia | 0-0 |
| 22 de desembre del 1998 | Sevilla | Andalusia | Combinat de la Liga | 2-0 |
| 28 de desembre del 1999 | Granada | Andalusia | Estònia | 1-0 |
| 22 de desembre del 2000 | Còrdova | Andalusia | Marroc | 2-0 |
| 17 de maig del 2001 | Vélez-Málaga | Andalusia | Iraq | 3-1 |
| 27 de desembre del 2001 | Sevilla | Andalusia | Tunísia | 3-3 |
| 27 de desembre del 2002 | Màlaga | Andalusia | Xile | 3-2 |
| 27 de desembre del 2003 | Huelva | Andalusia | Letònia | 1-0 |
| 29 de desembre del 2004 | Sevilla | Andalusia | Malta | 0-0 |
| 1 de juny del 2005 | Sevilla | Sevilla Fútbol Club | Andalusia | 2-4 |
| 28 de desembre del 2005 | Cadis | Andalucía | Xina | 4-1 |
| 27 de desembre del 2006 | Sevilla | Andalusia | Peace Team | 3-1 |
| 27 de desembre del 2007 | Jerez de la Frontera | Andalusia | Zàmbia | 4-1 |
| 27 de desembre del 2008 | Jaén | Andalusia | Kenya | |
# Ponç Andreu de Vilar

Ponç Andreu de Vilar, President de la Generalitat de Catalunya en dos mandats (1467-1470, nomenat el 22 de juliol de 1467) i (1485-1488, nomenat el 22 de juliol de 1485).
Fou nomenat abat comendatari de Ripoll l'11 de novembre de 1463.
Al seu primer mandat com a president li va tocar viure el regnat de Renat I d'Anjou dins del període central de la guerra civil catalana. Les tradicionals tensions entre la Diputació i la corona no són una excepció amb el rei Renat. El seu fill i lloctinent, Joan II de Lorena, arribà al país portant tropes franceses i aconseguint èxits militars, però descuidant completament les formes i les normes pròpies de Catalunya. El nomenament de funcionaris sense ni tan sols haver arribat a Barcelona i sense consultar-ho amb la Generalitat, i l'ús de teles d'or i seda sense pagar els corresponents tributs, varen ser la carta de presentació del jove lloctinent.
Durant el segon trienni, la situació que li tocà viure no va ser molt millor. Al desprestigi de la Generalitat després de la guerra civil catalana, se suma la fortalesa de Ferran II qui odiava profundament la institució. La signatura reial de la sentència de Guadalupe que posava fi a la qüestió remença i la positiva trajectòria de la guerra de Granada s'ajuntaven amb les denúncies de mala gestió de la Generalitat: participació dels diputats en els arrendaments dels drets; abonament arbitrari de pensions; sous de funcionaris duplicats; falta de rigor en el cobrament de deutes i ús de diners públics en activitats individuals.
Amb aquest escenari, Ferran II troba l'ambient que li calia per reduir el poder de la Diputació. Encarregà al virrei Enric d'Aragó i Pimentel que li prepari una llista dels que hauria de nomenar com a diputats en lloc dels proposats per la mateixa Diputació. Finalment, Ferran II va suspendre les eleccions i anomenà com a diputat del braç eclesiàstic a l'abat de Poblet, Juan Payo Coello, que el mateix rei havia nomenat en 1480, imposant el seu estil castellanitzant i absolutista.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Pedro de Mendoza

Pedro de Mendoza o Pere de Mendoça segons algunes fonts, (?-1519) fou abat de Santes Creus des del 1479 fins a la seva mort i president de la Diputació del General en el trienni 1497-1500.
Fou abat de Santes Creus entre el 14 de setembre de 1479 i el 20 d'abril de 1519, gairebé quaranta anys. Durant el seu dilatat abadiat impulsà el redreçament del monestir que al llarg del segle xv quasi s'havia arruïnat per la guerra civil catalana i les crisis per les plagues i les pestes. Va estar vinculat a Ferran el Catòlic des que aquest era petit, quan Joana Enríquez el va tenir al seu servei. President de la Generalitat de Catalunya circumstancial en el període 1497 – 1500, fou nomenat el 23 de setembre de 1497) i jurà el càrrec el 10 d'octubre. El 22 de juliol, dia tradicional de l'elecció de diputats, havia estat elegit Diomedes de Vilaragut i Pardo de la Casta, castellà d'Amposta i cavaller de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem, però després de dos mesos de la seva elecció no s'havia presentat a jurar el càrrec i, segon les normes del nou mètode d'insaculació calia triar un altre que estigués present al territori.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Alfons d'Aragó (bisbe)

Alfons d'Aragó (València 1455-Tarragona 1514). Bisbe de Tortosa (1475-1512); President de la Generalitat de Catalunya (1500-1503), arquebisbe de Tarragona (1513-1514).
Era fill bastard de l'homònim Alfons d'Aragó, comte de Ribagorça i primer duc de Vilafermosa i Estenga Conejo. Era germà de Joan d'Aragó, president de la Generalitat en el període 1512-1515.
Va ser nomenat bisbe de Tortosa per Sixt IV en 1475 quan tenia vint anys. Va jurar el càrrec el 19 de juliol de 1476 davant Pero Ximénez de Urrea, arquebisbe de Tarragona. Absent quasi de forma continuada del seu bisbat, des de 1485 residirà habitualment a València, on construeix la seva residència, a la que qual concedirà fur territorial per poder-hi administrar el bisbat.
És nomenat president de la Generalitat el 22 de juliol de 1500
En 1513, i per intercessió del seu oncle Ferran el Catòlic, substituí a Gonzalo Fernández de Heredia, mort en 1511, al front de l'arquebisbat de Tarragona.
Va tenir un mandat curt, ja que morí el 26 d'agost de 1514.

## Referències

* ↑ Gómez-Ferrer Lozano, M. Mercedes, Corbalán de Celis y Durán, Juan. La casa del obispo de Tortosa, Alfonso de Aragón: un palacio valenciano en la encrucijada entre dos siglos (XV-XV) Arxivat 2010-04-01 a Wayback Machine.. Ars longa: cuadernos de arte, 13 (2004), pp. 11-33. ISSN 1130-7099.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
* O'Callaghan, Ramon. Episcopológio de la Santa Iglesia de Tortosa (en castellà). Tortosa: Imprenta Católica de G. Llasat, 1896.
* Miravall, Ramon. Episcopologi Dertosense: introducció a la història de la societat i de l'Església de Tortosa. Tortosa: UNED Tortosa, 2016 (Cadup Estudios). ISBN 97884938420.
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Jordi Sanç

Jordi Sanç (? - 1525) fou canonge de Barcelona i va ser nomenat president de la Generalitat el 22 de juliol de 1509 i ocupà el càrrec fins al 1512.
Era fill d'Arnau Sanç, castlà del Castell Nou de Nàpols amb Alfons el Magnànim, i de Maria de Mendoza.
Persona culta, és reconegut pels seus coneixements de cosmografia i astronomia que el varen fer participar en el grup d'experts, dirigit per Jaume Ferrer de Blanes, que havia de fixar la ubicació de la línia marítima divisoria entre les demarcacions oceàniques d'Espanya i Portugal fixades al Tractat de Tordesillas. També es coneix que havia finançat la impressió de llibres.
Durant el seu mandat preocupà especialment el creixement del bandolerisme i la devallada de l'activitat comercial, en part provocada per la retirada de mesures proteccionistes a l'exportació tèxtil a Nàpols, afavorint altres productors, com els francesos.
Se celebraren les Corts de Montsó (1510) i les de 1512, on es tractaren principalment aspectes referits a les finances, el control del frau i la difícil situació de la draperia a Catalunya que s'estava desplaçant a altres indrets de França i Gascunya amb el consegüent impacte en la població que migrava i, especialment, en els ingressos de la Generalitat.
Jordi Sanç morí a començaments de 1525, possiblement a Barcelona, i va demanar ser enterrat al monestir dels frares de Santa Caterina.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Blastoïdeus

Els blastoïdeus (Blastoidea) són una classe de petits equinoderms coneguts només en forma fòssil. Vivien fixats al fons marí mitjançant un tija i s'alimentaven filtrant aigua.

## Característiques

Igual que els actuals crinoïdeus, els blastoïdeus eren suspensívors sèssils, alimentant-se filtrant aigua. Igual que amb la majoria dels equinoderms, tenien el cos protegit per un conjunt de plaques calcàries fortament soldades i entrellaçades formant una sòlida teca amb marcada simetria pentaradial, amb la boca al centre, envoltada de cinc depressions orals (els ambulacres) disposades en pètals i òrgans filtrants de suport anomenats braquíoles, així com porus respiratoris que condueixen a hidrospires que formen un complex sistema respiratori (que és rar en equinoderms). Aquesta teca estava situada al final d'una tija feta d'elements circulars entrellaçats (com en crinoïdeus amb tija), l'altre extrem es fixava al substrat.

## Registre fòssil

Com moltes altres classes d'equinoderms, els blastoïdeus van aparèixer a l'Ordovicià (fa uns 488 milions d'anys), i va assolir la seva màxima diversitat al Mississipià (Carbonífer Superior). Els seus fòssils desapareixen de formacions geològiques datades al final del Permià. Per tant, van ser abastar un període de 250 milions d'anys, especialment cap al Mississipià (fa uns 350 milions d'anys), per bé que les espècies d'aquest grup són generalment molt menys presents i diverses que les d'altres grups d'equinoderms com les dels crinoïdeus.

## Taxonomia

Els blastoïdeus estan dividit en tres ordres:
* Ordre Coronata †
** Família Stephanoblastidae Jaekel, 1918 †
** Família Stephanocrinidae Wachsmuth & Springer, 1886 †
* Ordre Fissiculata †
** Família Brachyschismatidae Fay, 1961 †
** Família Codasteridae Etheridge & Carpenter, 1886 †
** Família Neoschismatidae Wanner, 1940 †
** Família Phaenoschismatidae Etheridge & Carpenter, 1886 †
* Ordre Spiraculata †
** Família Orbitremitidae Bather, 1899 †
** Família Pentremitidae d'Orbigny, 1851 †
** Família Schizoblastidae Etheridge & Carpenter, 1886 †

## Galeria

* Fossile de Pentremites sp.
* Pentremites meganae
* Pentremites welleri (Carbonifère, Illinois).
* Pentremites sulcatus (Carbonifère, Muséum national d'histoire naturelle).
* idem.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia Catalana
* ↑ «Les Crinoïdes». [Consulta: 27 octubre 2020].
* ↑ «The Blastoidea». [Consulta: 27 octubre 2020].
* ↑ BioLib - Blatoidea. [Cosnulta: 27 Octubre 2020].
# Shirley Stelfox

Shirley Stelfox (Cheshire, Anglaterra, 11 d'abril de 1941― Yorkshire Dales, Anglaterra, 7 de desembre de 2015), va ser una actriu britànica.
Es va formar en la Reial Acadèmia d'Art Dramàtic. Va ser coneguda com a Edna Bedoll en la telenovel·la britànica Granja Emmerdale.
Va contreure matrimoni amb Keith Edmundson des de 1962 al 1965 i Don Henderson des de 1979 al 1977. Va ser mare de tres fills Helena Edmundson, Helen Hederson i John James Henderson.
Va morir el 7 de desembre de 2015 als 74 anys.

## Filmografia

* 1968, Corruption Girl at Party
* 1971, Nearest and Dearest Clara Wilson
* 1971, Carry On at Your Convenience Bunny Girl Waitress
* 1972, Budgie The Barmaid
* 1972, Nearest and Dearest Det. Constable Gloria Simpkins
* 1973, Pathfinders Grete
* 1973, Crown Court Mrs. Catherine Barnes
* 1981, Play for Today Mrs. Smith
* 1981, Chinese Detective Arlene
* 1984, 1984 Whore
* 1984, Bergerac Pam Lewis
* 1984, Bootle Saddles Rita Henderson
* 1986–1987, Brookside Madge Richmond (serie de televisión)
* 1987, Knights of God Beth Edwards
* 1987, Personal Services Shirley
* 1988, Inspector Morse Mrs. Kane
* 1989–1991, Making Out Carol May
* 1990, Manteniendo las apariencias Rose
* 1992, Heartbeat Mrs. Parkin
* 1993–1994, Three Seven Eleven Julie Clegg
* 1994–1997, Common As Muck Jean
* 1995, Harry's Mad Mrs. Turtle
* 1999, Policia de barrio Mrs Fowler
* 1999–2000, Lucy Sullivan Is Getting Married Mrs. Nolan
* 2000–2015, Granja Emmerdale Edna Birch

## Referències

* ↑ Hayward, Anthony «Shirley Stelfox obituary» (en anglès). The Guardian, 09-12-2015. ISSN: 0261-3077.
* ↑ «Shirley Stelfox» (en anglès). Found a Grave. [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ telegraph. «Emmerdale actress Shirley Stelfox who played Edna Birch dies after cancer battle». [Consulta: 8 desembre 2015].
# Sèrum

«Sèrum» té aquests significats:
* Sèrum sanguini, component de la sang resultant després de permetre la coagulació d'aquesta i eliminar el coàgul resultant
* Sèrum fisiològic, dissolució aquosa usada en diversos àmbits mèdics i de laboratoris
* Sèrum de mantega, producte lacti líquid de color blanc-groguenc, lleugerament menys espès que la nata, amb un contingut baix en greix, i de gust lleugerament agre
* Sèrum de llet, part líquida i transparent que s'obté després de fer quallar la llet
# Ter (desambiguació)

«Ter o TER» té aquests significats:
* TER, acrònim de Total expense ratio, denominació en anglès de ràtio de despeses totals
* TER, acrònim de transport express régional, servei regional de trens
* TER, acrònim de Tren Español Rápido, tipus de tren a Espanya
* Topònims:
** Ter, riu nascut al Pirineu
** Departament del Ter, departament creat el 1812
# Terror Roig

«Terror Roig» té aquests significats:
* Terror Roig, part de l'època coneguda com el Regnat del Terror, període immediatament posterior a la Revolució francesa, caracteritzada per la seva extrema violència i nombroses execucions a càrrec dels jacobins;
* Terror Roig (Rússia), en la Rússia Soviètica prèvia a la formació de la Unió Soviètica va existir una campanya d'arrestos i execucions massives conduïda per les forces bolxevics immediatament després de la Revolució d'Octubre, entre 1918 i 1922;
* Terror Roig (Espanya), expressió utilitzada pel bàndol revoltat per a referir-se a la repressió en la zona republicana durant la Guerra Civil Espanyola;
* Terror roig etíop, campanya de repressió duta a terme pel Derg, presidit per Mengistu Haile Mariam en 1977 i 1978;
# The Gorilla

«The Gorilla» té aquests significats:
# Túnel de Músser

El Túnel de Músser és un pas subterrani de la carretera N-260 que comunica La Seu d'Urgell amb Puigcerdà, a la comarca de l'Alt Urgell i Cerdanya, paral·lel al Riu Segre. El túnel es troba al punt quilòmetric 207.5 de la N-260 - Eix Pirinenc, a Músser, terme municipal de Lles de Cerdanya.

## Canvi de comarca

La característica principal del túnel és la seva situació. En una boca del túnel esdevens a la comarca de l'Alt Urgell i a l'altra boca ets a la Cerdanya. Com que no hi ha cap senyalització comarcal entre aquestes dues comarques pirinenques, és aquest túnel la referència. De fet, no hi ha senyalització comarcal a causa que la carretera N-260 correspon a l'estat. Cal afegir però, que cap administració ha demanat la incorporació de la senyalització.

## Llista de túnels de la N-260 a l'Alt Urgell i Cerdanya

Prop d'aquest túnel i a poca distància, hi han una gran quantitat de túnels.
A la carretera N-260 - Eix Pirinenc, des de la comarca de l'Alt Urgell (la Seu d'Urgell) cap a Puigcerdà (Cerdanya) trobem els següents túnels en aquest ordre:

### Alt Urgell

* Túnel de Torres d'Alàs,
** Llargada: 114 metres
** Punt quilòmetric 222
** Municipi d'Alàs
Túnel de Músser — separació entre Alt Urgell i Cerdanya

### Cerdanya

* Túnel de Lles,
** Llargada: 270 metres
** Punt quilòmetric 207
** Municipi de Lles de Cerdanya
* Túnel de Sant Martí dels Castells,
** Llargada: 63 metres
** Punt quilòmetric 222
** Municipi de Sant Martí dels Castells entre Martinet i Bellver

## Referències

* ↑ http://movistarteam.com/wp-content/uploads/2017/12/VCat-2018-Rut%C3%B3metro-et5.pdf Arxivat 2018-10-15 a Wayback Machine.
* ↑ https://www.nationalgeographic.com.es/viajes/grandes-reportajes/descubrir-la-cerdanya-2_9317 Arxivat 2018-10-15 a Wayback Machine.
* ↑ https://upcommons.upc.edu/bitstream/handle/2099/13141/ALGEPS%20617%20(FEBRER%2013)%2011MAIG15b%20ALP-%20BELLVER%20DE%20CERDANYA%20-%20MARTINET%20-%20AL%C3%80S.pdf
* ↑ http://www.gisclareny.cat/turisme/recursos-compartits/arxius/mapa-parc-cadi-moixero.pdf Arxivat 2011-09-05 a Wayback Machine.
# Pseudopontia

Pseudopontia és un gènere de lepidòpters papilionoïdeus de la família dels pièrids (Pieridae), l'únic de la subfamília dels pseudopontins (Pseudopontiinae), que es troba en els boscos humits de l'Àfrica tropical.

## Referències

* ↑ «Bold Systems» (en anglès). [Consulta: 3 abril 2016].
* Plötz, C. (1870) Pseudopontia Calabarica n. gen. et n. sp. Stettiner Entomologischer Zeitung, 31, 348–349, 1 pl.
* Felder, R. (1869) [no title]. Petites Nouvelles Entomologiques, 1, 30–31.
* Felder, R. (1870) Gonophlebia (Globiceps), Paradoxa (Felder). Petites Nouvelles Entomologiques, 1, 95.
* Dixey, F.A. (1923) Pseudopontia paradoxa: its affinities, mimetic relations, and geographical races. Proceedings of the Entomological Society (London), lxi–lxvii +plate B.
* Mitter, K.T., Larsen, T.B., et al. (2011). The butterfly subfamily Pseudopontiinae is not monobasic: marked genetic diversity and morphology reveal three new species of Pseudopontia (Lepidoptera: Pieridae). Systematic Entomology 36: 139-163. doi:10.1111/j.1365-3113.2010.00549.x

## Enllaços externs

* Tree of lifeː Pseudopontiinae, TOL
* Funetː Pseudopontiinae (en)
# Albert Turull i Rubinat

Albert Turull i Rubinat (Cervera, 16 de març de 1963) és un filòleg català i professor de la Universitat de Lleida. És especialista en qüestions de planificació i política lingüístiques, lexicologia i onomàstica, i també, entre d'altres, de dialectologia, sociolingüística i història de la llengua. Forma part de la junta directiva de la Societat d'Onomàstica des del 1997, de la qual ha estat vicepresident (2010-2013) i secretari general (2013-2016).
Entre el juny de 2003 i el desembre de 2005, col·laborà en la revista mensual de divulgació històrica Sàpiens amb la secció fixa «Els secrets de les paraules», que va reprendre entre el febrer de 2010 i el gener de 2018 amb «L'origen de les paraules». Des del desembre de 2017 és membre de la Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans.

## Obra publicada

* La Universitat de Lleida: Recerca en filologia catalana al Pirineu (amb Jordi Suïls). Reunió ordinària de la Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans a Benavarri (14 i 15 de novembre de 2008). 2013, p. 39-58.
* La toponímia de les comarques de Ponent: Un assaig d'interpretació tipològica. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2007.
* Diversitat i política lingüística en un món global (amb Miquel Pueyo). Barcelona: UOC: Pòrtic, 2003.
* Sistematicitat i historicitat en la toponímia de les comarques de Ponent. Lleida, 2001.
* Quaderns d'assessorament terminològic: Esports. Lleida: Edicions de la Universitat de Lleida, 1995.
* Introducció a l'onomàstica. Toponímia i antroponímia catalana i general. Lleida: 1991.
* Els topònims de la Segarra: nuclis de poblament, diccionari geogràfic i etimològic. Cervera: Centre Municipal de Cultura, 1991

## Referències

* ↑ «Si te llamas Arturo García, vienes a ser "un oso muy oso"» (en castellà). La Vanguardia, 03-10-2011. [Consulta: 9 novembre 2020].
* 1 2 «Turull Rubinat, Albert». UdL. Arxivat de l'original el 2020-11-09. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ «Albert Turull, membre de l'Institut d'Estudis». Segre, 19-12-2017. [Consulta: 9 novembre 2020].
# Red Deer (riu a Manitoba)

El Red Deer, formalment en anglès Red Deer River, és un riu que passa per les províncies canadenques de Saskatchewan i Manitoba. Naix a Nut Lake, a l'est/centre de Saskatchewan i des d'allà flueix cap a l'est vers Manitoba, desembocant a Dawson Bay al llac Winnipegosis. Al nord de la conca del Red Deer hi ha el Saskatchewan, al sud-oest el riu Assiniboine superior i al sud-est el riu Swan. Al riu hi viuen diverses menes de peixos, com ara el corball d'aigua dolça, el peix gat bru, la carpa, Hiodon alosoides, el lluç de riu i la truita comuna.
El Red Deer comença a l'extrem nord del llac Nut prop de la carretera 349 i a l'oest de Porcupine Hills a l'est central de Saskatchewan. Des del llac Nut es dirigeix cap al nord després del parc provincial Greenwater Lake cap a Pré-Ste-Marié. Des d'allà, prop del creuament les carreteres 679 i 773, gira cap a l'est cap a la ciutat de Hudson Bay i el parc regional Hudson Bay, que és el lloc d'un antic fort de la Companyia del Nord-oest anomenat Fort Red Deer River. Des de Hudson Bay continua cap a l'est i és la divisió entre els Pasquia Hills al nord i Porcupine Hills al sud. També passa per boscos provincials com Porcupine i Pasquia. Des dels boscos i turons, continua cap a l'est fins entrar a Manitoba, on hi ha 13 quilometres (8.1 mi) passat la frontera, s'obre al llac Red Deer. El riu prossegueix cap a l'est del llac Red Deer durant uns 16 quilometres (9.9 mi) fins a desembocar a Dawson Bay al llac Winnipegosis. A prop de la confluència desemboca a Dawson Bay, creua l'autopista 10, part de la Northern Woods and Water Route. Aquesta també és la ubicació del Red Deer River Provincial Park.
El 1757 s'establí un post comercial de pells de la Companyia de la Badia de Hudson al costat del riu Red Deer prop de la vila d'Erwood. El 1790 la North West Trading Company establí un post comercial a la desembocadura del riu Etomami anomenat Fort Red Deer River. A la riba del riu enfront de la desembocadura del riu Etomami, hi ha les restes d'un altre fort que es creu que devia ser de l’American Fur Company.

## Notes

* ↑ «Red Deer River». Canadian Geographical Names Database. Government of Canada. [Consulta: 1r desembre 2022].
* ↑ «Fishing in Red Deer River».
* ↑ «Nut Lake». Canadian Geographical Names Database. Government of Canada. [Consulta: 1r desembre 2022].
* ↑ «Greenwater Lake Provincial Park | Tourism Saskatchewan». tourismsaskatchewan.com. [Consulta: 26 novembre 2021].
* ↑ «Hudson Bay». Sask Regional Parks. Sask Regional Parks. [Consulta: 3 desembre 2021].
* ↑ «Birding & Wildlife». Town of Hudson Bay. Town of Hudson Bay. [Consulta: 30 novembre 2021].
* ↑ «Hudson Bay». Sask Regional Parks. Sask Regional Parks. [Consulta: 30 novembre 2021].
* ↑ Hudson Bay & District Cultural Society. Valley Echoes: Life Along the Red Deer River Basin. Winnipeg, Manitoba: Inter-Collegiate Press, 1982.
* ↑ Elizabeth Browne Losey (1999). Let Them be Remembered: The Story of the Fur Trade Forts. p. 211.