# Pedro Almodóvar

Pedro Almodóvar Caballero (Calzada de Calatrava, Ciudad Real, 25 de setembre de 1949) és un director de cinema, guionista i productor espanyol., el que ha aconseguit més aclamació i ressonància fora d'Espanya en les últimes dècades des de Luis Buñuel. Ha rebut els principals guardons cinematogràfics internacionals, entre els quals dos premis Óscar, un Lleó d'Or, un premi Ariel i diversos Premis Goya. El 2017 va ser el president del jurat del Festival de Cannes.
Ostenta la condició de Cavaller de l'Ordre de la Legió d'Honor francesa (1997), a més d'haver obtingut la Medalla d'Or al Mèrit a les Belles Arts (1998).1 Va ser investit doctor honoris causa per la Universitat Harvard el 2009, condecoració que també va rebre el juny de 2016 a la Universitat d'Oxford.

## Inicis

Va néixer en el si d'una família humil. Als vuit anys va emigrar a Extremadura, on va estudiar batxillerat a Càceres i on va començar a aficionar-se al cinema.
A setze anys es va traslladar a Madrid, però no es va poder matricular a l'Escola de Cinema, com era la seva intenció, ja que va ser clausurada pel general Franco. Va exercir diverses feines de manera temporal, fins que va aconseguir entrar a treballar d'auxiliar administratiu a la Compañía Telefónica Nacional de España, on va quedar-se dotze anys. Gràcies a aquesta feina es va poder comprar la primera càmera Súper 8, i va ser en aquesta època que es va iniciar en el teatre d'avantguarda com a membre del grup teatral Los Goliardos.
A final de la dècada del 1970 va escriure guions de còmic i va col·laborar en revistes contraculturals com Star, El Víbora i Vibraciones. El 1972 va començar a rodar els primers curtmetratges en Súper 8 i es va convertir en una de les figures capdavanteres de la movida madrileña quan va crear un duet de punk-glam paròdic amb Fabio McNamara. En la seva faceta d'escriptor va publicar, entre d'altres, una novel·la curta anomenada Fuego en las entrañas i una fotonovel·la pornogràfica: Toda tuya. També va col·laborar en diaris i revistes com El País, Diario 16 i La Luna.
El 1980 i amb 500.000 pessetes va aconseguir rodar la primera pel·lícula: Pepi, Luci, Bom y otras chicas del montón. Gràcies a l'èxit de les seves primeres pel·lícules l'any 1985 va fundar, juntament amb el seu germà Agustín Almodóvar, la productora cinematogràfica El Deseo, amb la qual, a més de produir les seves pel·lícules, ha ajudat tot un seguit de noms joves de la cinematografia espanyola: Álex de la Iglesia, Guillermo del Toro, Daniel Calparsoro, Mónica Laguna i Isabel Coixet, entre d'altres.
L'any 2003 Almodóvar es va convertir en un dels cineastes més actius de la plataforma No a la guerra, contrària a la guerra de l'Iraq. L'any 2006 fou guardonat amb el Premi Príncep d'Astúries de les Arts i el 2007 amb el Premi Internacional Terenci Moix a la millor pel·lícula de l'any per Volver.

## Obra musical

Amb McNamara, ¡Como está el servicio... de señoras!, editat per Lollipop.

## Obra cinematogràfica

El cinema d'Almodóvar conrea un naturalisme que desconstrueix l'usual costumisme burgès del cinema espanyol. Sol representar, per contra, una realitat marginal i abunda en elements escandalosos i provocadors: policies corruptes, consum de drogues, maltractament, prostitució, nens precoços, gamarussos filosòfics, homosexualitat, etc., tot això sense renunciar a un humor irreverent i sense eludir el sexe explícit.
La funció de l'ocasional element escandalós i de mal gust que incorpora a les seves pel·lícules és, com en el cas dels surrealistes, épater le bourgeois (pertorbar els burgesos), però també els intel·lectuals. Amb el temps, no obstant això, va desenvolupant històries cada vegada més sofisticades, coloristes i properes al melodrama clàssic inspirat en Douglas Sirk, i va polint la seva escriptura fins a convertir-se en un formidable guionista, amo del ritme i l'estructura narrativa.
La seva experiència com a actor i cantant l'ha transformat en un gran director d'actors, especialment dels personatges femenins amb històries carregades de dramatisme. Amb el temps també ha aconseguit convertir-se en un gran guionista, amb una bona depuració estilística que no prescindeix de troballes formals ocasionals i brillants.
No es poden classificar les pel·lícules d'Almodóvar en etapes, però alguns parlen de:
* Etapa punk: Pepi, Luci, Bom y otras chicas del montón i Laberinto de pasiones.
* Etapa amb una clara influència de Berlanga i Fellini: Entre tinieblas i ¿Qué he hecho yo para merecer esto?.
* Etapa clàssica-mestra: Matador, La ley del deseo, Mujeres al borde de un ataque de nervios, ¡Átame! i Tacones lejanos.
* Etapa experimental: Kika, La flor de mi secreto i Carne Trémula.
* Etapa refinada-avantguardista: Todo sobre mi madre, Hable con ella, La mala educación i Volver.

### Antecedents pictòrics

Pocs detalls dels plans d'Almodóvar s'escapen al seu ull perfeccionista. Com a director, té cura la composició fins a l'extrem i inspira moltes de les seves escenes en les creacions d'altres mestres. Ha utilitzat l'art pictòric a partir de diverses estratègies -des dels cartells de crèdit de les seves pel·lícules fins a la recreació d'escenes pertanyents a famoses pintures mitjançant la composició dels plans i la disposició dels seus personatges en les escenes -. Alguns d'aquests referents són Roy Lichtenstein, Mark Rothko, Edward Hopper, René Magritte, Piet Mondrian, Alfred Kubin, Jean Cocteau, Diego Velázquez, Nazario Luque, David Hockney, Ramon Masats, Louise Bourgeois, Salvador Dalí i Tiziano.
ELS COLORS
El cinema de Pedro Almodóvar predomina per una estètica acolorida i extravagant, creant l'atmosfera idònia per les seves històries melodramàtiques i provocatives. Tracta els colors com a expressió pura dels sentiments i les accions dels personatges. Contrasta els tons més càlids com el vermell, el groc, el taronja, tons marrons... amb els tons més freds com el blau o el verd. Tracta amb tons primaris i secundaris, però de manera molt saturada, per tal que tinguin molta presència i acompanyin en tot moment les accions de la trama.
Amb el color, Almodóvar potencia els sentiments: el blau com a color per representar l'amistat, la tranquil·litat, l'estabilitat; el groc com a color alegre, però també traïdor; el rosa, amb connotacions femenines; el verd, l'enveja, però també com a color associat a tot allò positiu, esperançador; el negre, com a mort, foscor, el que connecta amb el món de les ombres; i el vermell, el color que per Almodóvar ho engloba tot. El vermell és passió i amor, desig i sexe, seducció i bogeria; també és foc i violència, dolor i sang, per tant, també és mort, però també vida. Almodóvar tracta el vermell en totes les seves tonalitats, des de vermell ataronjat, que alleugereix, passant per vermell potent, que és passional, fins a vermell grana, que és dolor i violència. El vermell és tot allò extrem i exagerat i, per tant, s'escau perfectament amb el cinema que transmet Pedro Almodóvar.

## Filmografia

Filmografia principal:
| Any | Títol | Director | Guionista | Música | Actor | Notes |
| 1978 | ¿Qué hace una chica como tú en un sitio como éste? | | | | Sí | Dir.: Fernando Colomo |
| 1978 | Salomé | Sí | Sí | | | |
| 1978 | Un hombre llamado Flor de Otoño | | | | Sí | Dir.: Pedro Olea |
| 1980 | Arrebato | | | | Sí | Dir.: Iván Zulueta. Veu |
| 1980 | Pepi, Luci, Bom y otras chicas del montón | Sí | Sí | | Sí | |
| 1982 | Laberinto de pasiones | Sí | Sí | Sí | Sí | |
| 1983 | Entre tinieblas | Sí | Sí | | | |
| 1984 | ¿Qué he hecho yo para merecer esto? | Sí | Sí | | Sí | |
| 1986 | Matador | Sí | Sí | | Sí | |
| 1987 | La ley del deseo | Sí | Sí | Sí | Sí | |
| 1988 | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Sí | Sí | | | |
| 1990 | ¡Átame! | Sí | Sí | | | |
| 1991 | Tacones lejanos | Sí | Sí | | | |
| 1993 | Kika | Sí | Sí | | | |
| 1995 | La flor de mi secreto | Sí | Sí | | | |
| 1997 | Carne trémula | Sí | Sí | | | |
| 1999 | Todo sobre mi madre | Sí | Sí | | | |
| 2002 | Hable con ella | Sí | Sí | | | |
| 2004 | La mala educación | Sí | Sí | | | |
| 2006 | Volver | Sí | Sí | | | |
| 2009 | Los abrazos rotos | Sí | Sí | | | |
| 2011 | La piel que habito | Sí | Sí | | | |
| 2013 | Los amantes pasajeros | Sí | Sí | | | |
| 2016 | Julieta | Sí | Sí | | | |
| 2019 | Dolor y gloria | Sí | Sí | | | |
| 2021 | Madres paralelas | Sí | Sí | | | |
| 2024 | La habitación de al lado | Sí | Sí | | | |

## Nominacions i premis

Nota: s'esmenten tant les nominacions que ha rebut personalment Pedro Almodóvar en la seva faceta de guionista i director, com les nominacions a millor pel·lícula

### Premis Goya

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1989 | Millor pel·lícula | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Guanyador |
| 1989 | Millor director | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Nominat |
| 1989 | Millor guió original | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Guanyador |
| 1991 | Millor pel·lícula | ¡Átame! | Nominat |
| 1991 | Millor director | ¡Átame! | Nominat |
| 1991 | Millor guió original | ¡Átame! | Nominat |
| 1996 | Millor director | La flor de mi secreto | Nominat |
| 2000 | Millor pel·lícula | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2000 | Millor director | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2000 | Millor guió original | Todo sobre mi madre | Nominat |
| 2003 | Millor pel·lícula | Hable con ella | Nominat |
| 2003 | Millor director | Hable con ella | Nominat |
| 2003 | Millor guió original | Hable con ella | Nominat |
| 2005 | Millor pel·lícula | La mala educación | Nominat |
| 2005 | Millor director | La mala educación | Nominat |
| 2007 | Millor pel·lícula | Volver | Guanyador |
| 2007 | Millor director | Volver | Guanyador |
| 2007 | Millor guió original | Volver | Nominat |
| 2010 | Millor guió original | Los abrazos rotos | Nominat |
| 2012 | Millor guió adaptat | La piel que habito | Nominat |
| 2012 | Millor director | La piel que habito | Nominat |
| 2015 | Millor pel·lícula | Relatos salvajes | Nominat |
| 2017 | Millor director | Julieta | Nominat |
| 2017 | Millor guió adaptat | Julieta | Nominat |
| 2020 | Millor guió original | Dolor y gloria | Guanyador |
| 2020 | Millor director | Dolor y gloria | Guanyador |
| 2022 | Millor director | Madres paralelas | Nominat |

### Oscar

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1989 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Candidata |
| 1998 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2002 | Millor director | Hable con ella | Candidat |
| 2002 | Millor guió original | Hable con ella | Guanyador |

### Globus d'Or

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1989 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Nominat |
| 1998 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2002 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Hable con ella | Guanyador |
| 2007 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Volver | Nominat |

### Premis César

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1991 | Millor pel·lícula estrangera | ¡Átame! | Candidata |
| 1992 | Millor pel·lícula estrangera | Tacones lejanos | Guanyador |
| 1999 | César Honorífic |
| 2000 | Millor pel·lícula estrangera | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2003 | Millor pel·lícula de la Unió Europea | Hable con ella | Guanyador |
| 2005 | Millor pel·lícula de la Unió Europea | La mala educación | Candidata |
| 2007 | Millor pel·lícula estrangera | Volver | Candidata |

### Premi BAFTA

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1990 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Candidata |
| 1999 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Carne trémula | Candidata |
| 2000 | Millor direcció | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2000 | Millor guió original | Todo sobre mi madre | Candidat |
| 2000 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2003 | Millor guió original | Hable con ella | Guanyador |
| 2003 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Hable con ella | Guanyador |
| 2005 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | Volver | Candidata |
| 2005 | Millor pel·lícula de parla no anglesa | La mala educación | Candidata |

### Festivals de Cinema
#### Festival Internacional de Cinema de Berlín

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1990 | Os d'Or | ¡Átame! | Candidata |

#### Festival Internacional de Cinema de Canes

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1999 | Millor direcció | Todo sobre mi madre | Guanyador |
| 2006 | Palma d'Or | Volver | Candidata |
| 2006 | Millor guió | Volver | Guanyador |
| 2006 | Palma d'Or | Todo sobre mi madre | Candidata |

#### Festival Internacional de Cinema de Venècia

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 2006 | Osella al millor guió | Mujeres al borde de un ataque de nervios | Guanyador |
| 2024 | Lleó d'Or | La habitación de al lado | Guanyador |

## Referències

* ↑ «biografia de Pedro Almodóvar». imdb .
* ↑ «Ver una película de Almodóvar es como ir al museo: las referencias a obras de arte en sus escenas» (en castellà). Huffpost, 14-08-2016. [Consulta: 19 novembre 2019].
* ↑ «Video. Las referencias pictóricas en el cine de Pedro Almodóvar, un supercut» (en castellà). Enfilme, 18-07-2016. [Consulta: 19 novembre 2019].
* ↑ «Pedro Almodóvar». The New York Times.
* ↑ «Pedro Almodóvar». imdb .

## Enllaços externs

* Fundació Príncep d'Astúries, Premi Príncep d'Astúries de les Arts 2006 Arxivat 2006-11-17 a Wayback Machine. (castellà)
* Productora El Deseo Arxivat 2009-08-31 a Wayback Machine. (castellà)
* Sánchez-Alarcón, M. I. (2008). El color del deseo que todo lo transforma: claves cinematográficas y matrices culturales en el cine de Pedro Almodóvar. Facultad de Ciencias de la Comunicación, Universidad de Málaga.
Premis de Pedro Almodóvar :
Oscar al millor guió original1940–1975
Preston Sturges (1940)
Herman J. Mankiewicz i Orson Welles (1941)
Michael Kanin i Ring Lardner Jr. (1942)
Norman Krasna (1943)
Lamar Trotti (1944)
Richard Schweizer (1945)
Muriel Box i Sydney Box (1946)
Sidney Sheldon (1947)
No concedit (1948)
Robert Pirosh (1949)
Charles Brackett, D. M. Marshman Jr., i Billy Wilder (1950)
Alan Jay Lerner (1951)
T. E. B. Clarke (1952)
Charles Brackett, Richard L. Breen, i Walter Reisch (1953)
Budd Schulberg (1954)
Sonya Levien i William Ludwig (1955)
Albert Lamorisse (1956)
George Wells (1957)
Nathan E. Douglas i Harold Jacob Smith (1958)
Clarence Greene, Maurice Richlin, Russell Rouse, i Stanley Shapiro (1959)
I. A. L. Diamond i Billy Wilder (1960)
William Inge (1961)
Ennio de Concini, Pietro Germi, i Alfredo Giannetti (1962)
James Webb (1963)
S. H. Barnett, Peter Stone i Frank Tarloff (1964)
Frederic Raphael (1965)
Claude Lelouch i Pierre Uytterhoeven (1966)
William Rose (1967)
Mel Brooks (1968)
William Goldman (1969)
Francis Ford Coppola i Edmund H. North (1970)
Paddy Chayefsky (1971)
Jeremy Larner (1972)
David S. Ward (1973)
Robert Towne (1974)
Frank Pierson (1975)
1976–2000
Paddy Chayefsky (1976)
Woody Allen i Marshall Brickman (1977)
Robert C. Jones, Waldo Salt, i Nancy Dowd (1978)
Steve Tesich (1979)
Bo Goldman (1980)
Colin Welland (1981)
John Briley (1982)
Horton Foote (1983)
Robert Benton (1984)
William Kelley, Pamela Wallace, i Earl W. Wallace (1985)
Woody Allen (1986)
John Patrick Shanley (1987)
Ronald Bass i Barry Morrow (1988)
Tom Schulman (1989)
Bruce Joel Rubin (1990)
Callie Khouri (1991)
Neil Jordan (1992)
Jane Campion (1993)
Quentin Tarantino i Roger Avary (1994)
Christopher McQuarrie (1995)
Joel Coen i Ethan Coen (1996)
Ben Affleck i Matt Damon (1997)
Marc Norman i Tom Stoppard (1998)
Alan Ball (1999)
Cameron Crowe (2000)
2001–present
Julian Fellowes (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Sofia Coppola (2003)
Pierre Bismuth, Michel Gondry i Charlie Kaufman (2004)
Paul Haggis i Bobby Moresco (2005)
Michael Arndt (2006)
Diablo Cody (2007)
Dustin Lance Black (2008)
Mark Boal (2009)
David Seidler (2010)
Woody Allen (2011)
Quentin Tarantino (2012)
Spike Jonze (2013)
Alejandro G. Iñárritu, Nicolás Giacobone, Alexander Dinelaris Jr., i Armando Bo (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Kenneth Lonergan (2016)
Jordan Peele (2017)
Nick Vallelonga, Brian Currie i Peter Farrelly (2018)
Bong Joon-ho i Han Jin-won (2019)
Emerald Fennell (2020)
Kenneth Branagh (2021)
Daniel Kwan i Daniel Scheinert (2022)
Justine Triet i Arthur Harari (2023)
Oscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa1947–1955 (Honorary)
1947: Sciuscià – Vittorio De Sica
1948: Monsieur Vincent – Maurice Cloche
1949: El lladre de bicicletes – Vittorio De Sica
1950: Au-delà des grilles – René Clément
1951: Rashōmon – Akira Kurosawa
1952: Jocs prohibits – René Clément
1953: Sense premi
1954: Jigokumon – Teinosuke Kinugasa
1955: Musashi Miyamoto – Hiroshi Inagaki
1956–1975
1956: La strada – Federico Fellini
1957: Les nits de la Cabiria – Federico Fellini
1958: El meu oncle – Jacques Tati
1959: Orfeu negre – Marcel Camus
1960: La font de la donzella – Ingmar Bergman
1961: Såsom i en spegel – Ingmar Bergman
1962: Les dimanches de Ville d'Avray – Serge Bourguignon
1963: Fellini 8 ½ – Federico Fellini
1964: Ahir, avui i demà – Vittorio De Sica
1965: Obchod na korze – Ján Kadár & Elmar Klos
1966: Un homme et une femme – Claude Lelouch
1967: Ostře sledované vlaky – Jiří Menzel
1968: Guerra i pau – Serguei Bondartxuk
1969: Z – Costa-Gavras
1970: Investigació sobre un ciutadà – Elio Petri
1971: El jardí dels Finzi Contini – Vittorio De Sica
1972: El discret encant de la burgesia – Luis Buñuel
1973: La nit americana – François Truffaut
1974: Amarcord – Federico Fellini
1975: Dersu Uzala – Akira Kurosawa
1976–2000
1976: La Victoire en chantant – Jean-Jacques Annaud
1977: La vida al davant – Moshé Mizrahi
1978: Préparez vous mouchoirs – Bertrand Blier
1979: El timbal de llauna – Volker Schlöndorff
1980: Moscou no creu en les llàgrimes – Vladímir Menxov
1981: Mephisto – István Szabó
1982: Volver a empezar – José Luis Garci
1983: Fanny i Alexander – Ingmar Bergman
1984: La Diagonale du fou – Richard Dembo
1985: La historia oficial – Luis Puenzo
1986: L'assalt – Fons Rademakers
1987: El festí de Babette – Gabriel Axel
1988: Pelle, el conqueridor – Bille August
1989: Cinema Paradiso – Giuseppe Tornatore
1990: Reise de Hoffnung – Xavier Koller
1991: Mediterraneo – Gabriele Salvatores
1992: Indoxina – Régis Wargnier
1993: Belle Époque – Fernando Trueba
1994: Cremat pel sol – Nikita Mikhalkov
1995: Antonia – Marleen Gorris
1996: Kolja – Jan Svěrák
1997: Caracter – Mike van Diem
1998: La vida és bella – Roberto Benigni
1999: Todo sobre mi madre – Pedro Almodóvar
2000: Tigre i drac – Ang Lee
2001–present
2001: Ničija zemlja – Danis Tanović
2002: Nirgendwo in Afrika – Caroline Link
2003: Les Invasions barbares – Denys Arcand
2004: Mar adentro – Alejandro Amenábar
2005: Tsotsi – Gavin Hood
2006: La vida dels altres – Florian Henckel von Donnersmarck
2007: Els falsificadors – Stefan Ruzowitzky
2008: Okuribito – Yojiro Takita
2009: El secreto de sus ojos – Juan José Campanella
2010: En un món millor – Susanne Bier
2011: Nader i Simin, una separació – Asghar Farhadi
2012: Amor – Michael Haneke
2013: La grande bellezza – Paolo Sorrentino
2014: Ida – Paweł Pawlikowski
2015: Saul fia – László Nemes
2016: Forushande – Asghar Farhadi
2017: Una mujer fantástica – Sebastián Lelio
2018: Roma – Alfonso Cuarón
2019: Paràsits – Bong Joon-ho
2020: Una altra ronda – Thomas Vinterberg
2021: Drive My Car – Ryusuke Hamaguchi
2022: Res de nou a l'oest – Edward Berger
2023: La zona d'interès – Jonathan Glazer
Premi a la millor direcció del Festival de Canes 1946–1975
René Clément (1946)
René Clément (1949)
Luis Buñuel (1951)
Christian-Jaque (1952)
Jules Dassin / Serguei Vassiliev (1955)
Serguei Iutkevitx (1956)
Robert Bresson (1957)
Ingmar Bergman (1958)
François Truffaut (1959)
Iúlia Sólntseva (1961)
Liviu Ciulei (1965)
Serguei Iutkevitx (1966)
Ferenc Kósa (1967)
Vojtěch Jasný / Glauber Rocha (1969)
John Boorman (1970)
Miklós Jancsó (1972)
Michel Brault / Costa-Gavras (1975)
1976–2000
Ettore Scola (1976)
Nagisa Oshima (1978)
Terrence Malick (1979)
Werner Herzog (1982)
Robert Bresson / Andrei Tarkovski (1983)
Bertrand Tavernier (1984)
André Téchiné (1985)
Martin Scorsese (1986)
Wim Wenders (1987)
Fernando Solanas (1988)
Emir Kusturica (1989)
Pavel Lungin (1990)
Joel Coen (1991)
Robert Altman (1992)
Mike Leigh (1993)
Nanni Moretti (1994)
Mathieu Kassovitz (1995)
Joel Coen (1996)
Wong Kar-wai (1997)
John Boorman (1998)
Pedro Almodóvar (1999)
Edward Yang (2000)
2001–present
Joel Coen / David Lynch (2001)
Paul Thomas Anderson / Im Kwon-taek (2002)
Gus Van Sant (2003)
Tony Gatlif (2004)
Michael Haneke (2005)
Alejandro González Iñárritu (2006)
Julian Schnabel (2007)
Nuri Bilge Ceylan (2008)
Brillante Mendoza (2009)
Mathieu Amalric (2010)
Nicolas Winding Refn (2011)
Carlos Reygadas (2012)
Amat Escalante (2013)
Bennett Miller (2014)
Hou Hsiao-hsien (2015)
Olivier Assayas / Cristian Mungiu (2016)
Sofia Coppola (2017)
Paweł Pawlikowski (2018)
Germans Dardenne (2019)
Leos Carax (2021)
Park Chan-wook (2022)
Trần Anh Hùng (2023)
Miguel Gomes (2024)
Premi al millor guió (Festival de Canes) 1949–2000
Alfred L. Werker, Eugene Ling & Virginia Shaler (1949)
Terence Rattigan (1951)
Piero Tellini (1952)
Pier Paolo Pasolini, Massimo Franciosa & Pasquale Festa Campanile (1958)
Dumitru Carabat, Henri Colpi & Yves Jamiaque (1963)
Ray Rigby / Pierre Schoendoerffer (1965)
Alain Jessua / Elio Petri (1967)
Steven Spielberg, Hal Barwood & Matthew Robbins (1974)
Furio Scarpelli, Agenore Incrocci & Ettore Scola (1980)
István Szabó (1981)
Jerzy Skolimowski (1982)
Thanassis Valtinos, Theo Angelópulos & Tonino Guerra (1984)
Michel Blanc (1994)
Jacques Audiard & France Alain Le Henry (1996)
James Schamus (1997)
Hal Hartley (1998)
Yuri Arabov (1999)
James Flamberg & John C. Richards (2000)
2001–present
Danis Tanović (2001)
Paul Laverty (2002)
Denys Arcand (2003)
Agnès Jaoui & Jean-Pierre Bacri (2004)
Guillermo Arriaga (2005)
Pedro Almodóvar (2006)
Fatih Akin (2007)
Jean-Pierre & Luc Dardenne (2008)
Mei Feng (2009)
Lee Chang-dong (2010)
Joseph Cedar (2011)
Cristian Mungiu & Tatiana Niculescu Bran (2012)
Jia Zhangke (2013)
Andrei Zviàguintsev & Oleg Negin (2014)
Michel Franco (2015)
Asghar Farhadi (2016)
Iorgos Lànthimos & Efthimis Filippou / Lynne Ramsay (2017)
Jafar Panahi & Nader Saeivar / Alice Rohrwacher (2018)
Céline Sciamma (2019)
Ryusuke Hamaguchi & Takamasa Oe (2021)
Tarik Saleh (2022)
Yuji Sakamoto (2023)
Coralie Fargeat (2024)
Lleó d'or per la carrera 1969–1980Luis Buñuel (1969) · Orson Welles (1970) · John Ford, Marcel Carné, Ingmar Bergman (1971) · Charles Chaplin, Anatoli Golovnia, Billy Wilder (1972) · no concedit (1973-1981)1981-1990no concedit (1981) · Alessandro Blasetti, Frank Capra, George Cukor, Jean-Luc Godard, Serguei Iutkevitx, Alexander Kluge, Akira Kurosawa, Michael Powell, Satyajit Ray, King Vidor, Cesare Zavattini, Luis Buñuel (1982) · Michelangelo Antonioni (1983) · no concedit (1984) · Federico Fellini, Manoel de Oliveira, John Huston (1985) · Paolo i Vittorio Taviani (1986) · Luigi Comencini, Joseph L. Mankiewicz (1987) · Joris Ivens (1988) · Robert Bresson (1989) · Miklós Jancsó, Marcello Mastroianni (1990)1991-2000Mario Monicelli, Gian Maria Volonté (1991) · Francis Ford Coppola, Jeanne Moreau, Paolo Villaggio (1992) · Claudia Cardinale, Roman Polanski, Robert De Niro, Steven Spielberg (1993) · Ken Loach, Suso Cecchi d'Amico, Al Pacino (1994) · Woody Allen, Alain Resnais, Martin Scorsese, Giuseppe de Santis, Goffredo Lombardo, Ennio Morricone, Alberto Sordi, Monica Vitti (1995) · Robert Altman, Vittorio Gassman, Dustin Hoffman, Michèle Morgan (1996) · Gérard Depardieu, Stanley Kubrick, Alida Valli (1997) · Sophia Loren, Andrzej Wajda, Warren Beatty (1998) · Jerry Lewis (1999) · Clint Eastwood (2000)2001-2010Éric Rohmer (2001) · Dino Risi (2002) · Dino De Laurentiis, Omar Sharif (2003) · Manoel de Oliveira, Stanley Donen (2004) · Hayao Miyazaki, Stefania Sandrelli, Isabelle Huppert (2005) · David Lynch (2006) · Tim Burton, Bernardo Bertolucci (2007) · Ermanno Olmi (2008) · John Lasseter, Brad Bird, Peter Docter, Andrew Stanton, Lee Unkrich (2009) · John Woo, Monte Hellman (2010)2011-2020Marco Bellocchio (2011) · Francesco Rosi (2012) · William Friedkin (2013) · Thelma Schoonmaker, Frederick Wiseman (2014) · Bertrand Tavernier (2015) · Jean-Paul Belmondo, Jerzy Skolimowski (2016) · Jane Fonda, Robert Redford (2017) · David Cronenberg, Vanessa Redgrave (2018) · Julie Andrews, Pedro Almodóvar (2019) · Ann Hui, Tilda Swinton (2020)2021-2030Roberto Benigni / Jamie Lee Curtis (2021)  · Catherine Deneuve / Paul Schrader (2022) · Liliana Cavani / Tony Leung Chiu-wai (2023) · Sigourney Weaver / Peter Weir (2024)
Premi del Cinema Europeu al millor director
Wim Wenders (1988)
Géza Bereményi (1989)
Jean-Pierre Jeunet (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Lars von Trier (2003)
Alejandro Amenábar (2004)
Michael Haneke (2005)
Pedro Almodóvar (2006)
Cristian Mungiu (2007)
Matteo Garrone (2008)
Michael Haneke (2009)
Roman Polanski (2010)
Susanne Bier (2011)
Michael Haneke (2012)
Paolo Sorrentino (2013)
Paweł Pawlikowski (2014)
Paolo Sorrentino (2015)
Maren Ade (2016)
Ruben Östlund (2017)
Paweł Pawlikowski (2018)
Iorgos Lànthimos (2019)
Thomas Vinterberg (2020)
Jasmila Žbanić (2021)
Ruben Östlund (2022)
Justine Triet (2023)
Premi del Cinema Europeu a la millor contribució al cinema mundial
Miloš Forman (1997)
Stellan Skarsgård (1998)
Antonio Banderas (1999)
Roman Polanski (1999)
Jean Reno (2000)
Roberto Benigni (2000)
Ewan McGregor (2001)
Victoria Abril (2002)
Carlo Di Palma (2003)
Liv Ullmann (2004)
Maurice Jarre (2005)
Jeremy Thomas (2006)
Michael Ballhaus (2007)
Søren Kragh-Jacobsen (2008)
Kristian Levring (2008)
Lars von Trier (2008)
Thomas Vinterberg (2008)
Isabelle Huppert (2009)
Gabriel Yared (2010)
Mads Mikkelsen (2011)
Helen Mirren (2012)
Pedro Almodóvar (2013)
Steve McQueen (2014)
Christoph Waltz (2015)
Pierce Brosnan (2016)
Julie Delpy (2017)
Ralph Fiennes (2018)
Juliette Binoche (2019)
Susanne Bier (2021)
Elia Suleiman (2022)
Béla Tarr (2023)
Premi del Cinema Europeu al millor guió
Louis Malle (1988)
Maria Khmelik (1989)
Vitali Kanevski (1990)
Jaco Van Dormael (1991)
István Szabó (1992)
Arif Aliev, Serguei Bodrov, i Boris Giller (1996)
Chris Vander Stappen i Alain Berliner (1997)
Peter Howitt (1998)
István Szabó i Israel Horovitz (1999)
Agnès Jaoui i Jean-Pierre Bacri (2000)
Danis Tanović (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Bernd Lichtenberg (2003)
Agnès Jaoui i Jean-Pierre Bacri (2004)
Hany Abu-Assad i Bero Beyer (2005)
Florian Henckel von Donnersmarck (2006)
Fatih Akin (2007)
Matteo Garrone, Roberto Saviano, Maurizio Braucci, Ugo Chiti, Gianni Di Gregorio, i Massimo Gaudioso (2008)
Michael Haneke (2009)
Robert Harris i Roman Polanski (2010)
Jean-Pierre Dardenne i Luc Dardenne (2011)
Tobias Lindholm i Thomas Vinterberg (2012)
François Ozon (2013)
Paweł Pawlikowski i Rebecca Lenkiewicz (2014)
Iorgos Lànthimos i Efthimis Filippou (2015)
Maren Ade (2016)
Ruben Östlund (2017)
Paweł Pawlikowski (2018)
Céline Sciamma (2019)
Tobias Lindholm i Thomas Vinterberg (2020)
Christopher Hampton i Florian Zeller (2021)
Ruben Östlund (2022)
Arthur Harari i Justine Triet (2023)
Premi del Cinema Europeu al millor assoliment europeu en el món del cinema
Miloš Forman (1997)
Stellan Skarsgård (1998)
Antonio Banderas (1999)
Roman Polanski (1999)
Jean Reno (2000)
Roberto Benigni (2000)
Ewan McGregor (2001)
Victoria Abril (2002)
Carlo Di Palma (2003)
Liv Ullmann (2004)
Maurice Jarre (2005)
Jeremy Thomas (2006)
Michael Ballhaus (2007)
Søren Kragh-Jacobsen (2008)
Kristian Levring (2008)
Lars von Trier (2008)
Thomas Vinterberg (2008)
Isabelle Huppert (2009)
Gabriel Yared (2010)
Mads Mikkelsen (2011)
Helen Mirren (2012)
Pedro Almodóvar (2013)
Steve McQueen (2014)
Christoph Waltz (2015)
Pierce Brosnan (2016)
Julie Delpy (2017)
Ralph Fiennes (2018)
Juliette Binoche (2019)
Susanne Bier (2021)
Elia Suleiman (2022)
Vanessa Redgrave (2023)
Goya a la millor direcció1980s
Fernando Fernán Gómez (1986)
José Luis Garci (1987)
Gonzalo Suárez (1988)
Fernando Trueba (1989)
1990s
Carlos Saura (1990)
Vicente Aranda (1991)
Fernando Trueba (1992)
Luis García Berlanga (1993)
Imanol Uribe (1994)
Álex de la Iglesia (1995)
Pilar Miró (1996)
Ricardo Franco (1997)
Fernando León de Aranoa (1998)
Pedro Almodóvar (1999)
2000s
José Luis Borau (2000)
Alejandro Amenábar (2001)
Fernando León de Aranoa (2002)
Icíar Bollaín (2003)
Alejandro Amenábar (2004)
Isabel Coixet (2005)
Pedro Almodóvar (2006)
Jaime Rosales (2007)
Javier Fesser (2008)
Daniel Monzón (2009)
2010s
Agustí Villaronga (2010)
Enrique Urbizu (2011)
Juan Antonio Bayona (2012)
David Trueba (2013)
Alberto Rodríguez (2014)
Cesc Gay (2015)
Juan Antonio Bayona (2016)
Isabel Coixet (2017)
Rodrigo Sorogoyen (2018)
Pedro Almodóvar (2019)
2020s
Salvador Calvo (2020)
Fernando León de Aranoa (2021)
Rodrigo Sorogoyen (2022)
Juan Antonio Bayona (2023)
Isaki Lacuesta i Pol Rodríguez (2024)
Goya al millor guió original1980s
Fernando Fernán Gómez (1986)
Rafael Azcona (1987)
Pedro Almodóvar (1988)
Agustí Villaronga (1989)
1990s
Montxo Armendáriz (1990)
Juanma Bajo Ulloa i Eduardo Bajo Ulloa (1991)
Rafael Azcona, José Luis García Sánchez i Fernando Trueba (1992)
Mario Camus (1993)
Joaquim Oristrell, Yolanda García Serrano, Juan Luis Iborra i Manuel Gómez Pereira (1994)
Agustín Díaz Yanes (1995)
Alejandro Amenábar (1996)
Ricardo Franco i Ángeles González-Sinde (1997)
Fernando León de Aranoa (1998)
Benito Zambrano (1999)
2000s
Achero Mañas i Verónica Fernández (2000)
Alejandro Amenábar (2001)
Enrique Brasó i Antonio Hernández (2002)
Icíar Bollaín i Alicia Luna (2003)
Alejandro Amenábar i Mateo Gil (2004)
Isabel Coixet (2005)
Guillermo del Toro (2006)
Sergio G. Sánchez (2007)
Javier Fesser (2008)
Alejandro Amenábar i Mateo Gil (2009)
Chris Sparling (2010)
2010s
Enrique Urbizu i Michel Gaztambide (2011)
Pablo Berger (2012)
David Trueba (2013)
Alberto Rodríguez i Rafael Cobos López (2014)
Cesc Gay i Tomàs Aragay (2015)
Raúl Arévalo i David Pulido (2016)
Aitor Arregi, Andoni de Carlos, Jon Garaño i Jose Mari Goenaga (2017)
Isabel Peña i Rodrigo Sorogoyen (2018)
Pedro Almodóvar (2019)
2020s
Pilar Palomero (2020)
Fernando León de Aranoa (2021)
Isabel Peña i Rodrigo Sorogoyen (2022)
Estibaliz Urresola (2023)
Guanyadors del Premio Nacional de Cinematografía
Carlos Saura
Luis García Berlanga
Rafael Azcona
Pablo González del Amo
Francisco Rabal
Mario Camus
Enrique Molinero
Luis Castro
Elías Querejeta
Carmen Maura
Vicente Aranda
Fernando Fernán Gómez
José Luis Alcaine
Pedro Almodóvar
Fernando Rey
Rafaela Aparicio
Gonzalo Suárez
María Luisa Ponte
José Luis Garci
José Luis Guarner
Víctor Erice
José María Forqué
Juan Mariné
Carmelo Gómez
Marisa Paredes
Enrique González Macho
Montxo Armendáriz
Félix Murcia
José Nieto
José Luis Guerín
José Luis Borau
Mercè Sampietro
Javier Aguirresarobe
Manuel Gutiérrez Aragón
Joaquim Jordà
Alberto Iglesias
Javier Bardem
Maribel Verdú
Álex de la Iglesia
Agustí Villaronga
Yvonne Blake
Juan Antonio Bayona
Lola Salvador
Fernando Trueba
Ángela Molina
Antonio Banderas
Esther García
Josefina Molina
Isabel Coixet
José Sacristán
Penélope Cruz
Carla Simón
María Zamora
BAFTA al millor director1968–2000
Mike Nichols (1968)
John Schlesinger (1969)
George Roy Hill (1970)
John Schlesinger (1971)
Bob Fosse (1972)
François Truffaut (1973)
Roman Polanski (1974)
Stanley Kubrick (1975)
Miloš Forman (1976)
Woody Allen (1977)
Alan Parker (1978)
Francis Ford Coppola (1979)
Akira Kurosawa (1980)
Louis Malle (1981)
Richard Attenborough (1982)
Bill Forsyth (1983)
Wim Wenders (1984)
No concedit (1985)
Woody Allen (1986)
Oliver Stone (1987)
Louis Malle (1988)
Kenneth Branagh (1989)
Martin Scorsese (1990)
Alan Parker (1991)
Robert Altman (1992)
Steven Spielberg (1993)
Mike Newell (1994)
Michael Radford (1995)
Joel Coen (1996)
Baz Luhrmann (1997)
Peter Weir (1998)
Pedro Almodóvar (1999)
Ang Lee (2000)
2001–present
Peter Jackson (2001)
Roman Polanski (2002)
Peter Weir (2003)
Mike Leigh (2004)
Ang Lee (2005)
Paul Greengrass (2006)
Joel Coen i Ethan Coen (2007)
Danny Boyle (2008)
Kathryn Bigelow (2009)
David Fincher (2010)
Michel Hazanavicius (2011)
Ben Affleck (2012)
Alfonso Cuarón (2013)
Richard Linklater (2014)
Alejandro G. Iñárritu (2015)
Damien Chazelle (2016)
Guillermo del Toro (2017)
Alfonso Cuarón (2018)
Sam Mendes (2019)
Chloé Zhao (2020)
Jane Campion (2021)
César d'honor1976–2000
Ingrid Bergman (1976)
Diana Ross (1976)
Henri Langlois (1977)
Jacques Tati (1977)
Robert Dorfmann (1978)
René Goscinny (1978)
Marcel Carné (1979)
Charles Vanel (1979)
Walt Disney (1979)
Pierre Braunberger (1980)
Louis de Funès (1980)
Kirk Douglas (1980)
Marcel Pagnol (1981)
Abel Gance (1981)
Alain Resnais (1981)
Georges Dancigers (1982)
Alexandre Mnouchkine (1982)
Jean Nény (1982)
Andrzej Wajda (1982)
Raimu (1983)
René Clément (1984)
Georges de Beauregard (1984)
Edwige Feuillère (1984)
Christian-Jaque (1985)
Danielle Darrieux (1985)
Christine Gouze-Rénal (1985)
Alain Poiré (1985)
Maurice Jarre (1986)
Bette Davis (1986)
Jean Delannoy (1986)
René Ferracci (1986)
Claude Lanzmann (1986)
Jean-Luc Godard (1987)
Serge Silberman (1988)
Bernard Blier (1989)
Paul Grimault (1989)
Gérard Philipe (1990)
Jean-Pierre Aumont (1991)
Sophia Loren (1991)
Michèle Morgan (1992)
Sylvester Stallone (1992)
Jean Marais (1993)
Marcello Mastroianni (1993)
Gérard Oury (1993)
Jean Carmet (1994)
Jeanne Moreau (1995)
Gregory Peck (1995)
Steven Spielberg (1995)
Lauren Bacall (1996)
Henri Verneuil (1996)
Charles Aznavour (1997)
Andie MacDowell (1997)
Michael Douglas (1998)
Clint Eastwood (1998)
Jean-Luc Godard (1998)
Pedro Almodóvar (1999)
Johnny Depp (1999)
Jean Rochefort (1999)
Josiane Balasko (2000)
Georges Cravenne (2000)
Jean Pierre Léaud (2000)
Martin Scorsese (2000)
2001–present
Darry Cowl (2001)
Charlotte Rampling (2001)
Agnès Varda (2001)
Anouk Aimée (2002)
Jeremy Irons (2002)
Claude Rich (2002)
Bernadette Lafont (2003)
Spike Lee (2003)
Meryl Streep (2003)
Micheline Presle (2004)
Jacques Dutronc (2005)
Will Smith (2005)
Hugh Grant (2006)
Pierre Richard (2006)
Marlène Jobert (2007)
Jude Law (2007)
Jeanne Moreau (2008)
Roberto Benigni (2008)
Romy Schneider (2008)
Dustin Hoffman (2009)
Harrison Ford (2010)
Quentin Tarantino (2011)
Kate Winslet (2012)
Kevin Costner (2013)
Scarlett Johansson (2014)
Sean Penn (2015)
Michael Douglas (2016)
George Clooney (2017)
Penélope Cruz (2018)
Robert Redford (2019)
Jean-Pierre Bacri (2021)
Cate Blanchett (2022)
David Fincher (2023)
Agnès Jaoui/Christopher Nolan (2024)
Premi Feroz d'Honor a tota una carrera
2014: José Sacristán
2015: Carlos Saura
2016: Rosa Maria Sardà
2017: Narciso Ibáñez Serrador
2018: Verónica Forqué
2019: José Luis Cuerda
2020: Julia Gutiérrez Caba / Emilio Gutiérrez Caba
2021: Victoria Abril
2022: Cecilia Bartolomé
2023: Pedro Almodóvar
2024: Mònica Randall
2025: Jaime Chávarri
Premi Platino a la millor direcció
Amat Escalante (2014)
Damián Szifron (2015)
Ciro Guerra (2016)
Pedro Almodóvar (2017)
Sebastián Lelio (2018)
Alfonso Cuarón (2019)
Pedro Almodóvar (2020)
Fernando Trueba (2021)
Fernando León de Aranoa (2022)
Rodrigo Sorogoyen (2023)
Juan Antonio Bayona (2024)
Premi Platino al millor guió
Sebastián Lelio i Gonzalo Maza (2014)
Damián Szifron (2015)
Pablo Trapero (2016)
Andrés Duprat (2017)
Sebastián Lelio i Gonzalo Maza (2018)
Alfonso Cuarón (2019)
Pedro Almodóvar (2020)
David Trueba (2021)
Fernando León de Aranoa (2022)
Santiago Mitre i Mariano Llinás (2023)
Estibaliz Urresola (2024)
Premi al millor director del Festival de Gramado1973-1979
Luis Sérgio Person (1973)
Denoy de Oliveira (1974)
Walter Hugo Khouri (1975)
Eduardo Escorel (1976)
Bruno Barreto (1977)
João Batista de Andrade (1978)
Jorge Bodansky i Wolf Gauer (1979)
1980-1989
Carlos Hugo Christensen (1980)
Carlos Alberto Prates Correia (1981)
Djalma Limongi Batista (1982)
Ana Carolina (1983)
Denoy de Oliveira (1984)
André Klotzel (1985)
Carlos Reichenbach (1986)
Wilson Barros (1987)
Guilherme de Almeida Prado (1988)
Murilo Salles (1989)
1990-1999
Miguel Faria Jr. (1990)
Neville D'Almeida (1991)
Pedro Almodóvar (1992)
Eliseo Subiela (1993)
Mario Brenta (1994)
Jorge Fons (1995)
Murilo Salles (1996)
Beto Brant (1997)
Bruno Stagnaro / Adrián Caetano (1998)
Julio Medem (1999)
2000-2009
Francisco José Lombardi (2000)
André Klotzel (2001)
Anna Muylaert (2002)
Ricardo Elias (2003)
Joel Zito Araújo (2004)
Tizuka Yamasaki (2005)
Andrea Tonacci (2006)
Paulo Caldas (2007)
Domingos de Oliveira (2008)
Vincent Carelli / Paulo Nascimento (2009)
2010-2019
Jeferson De (2010)
Gustavo Pizzi (2011)
Kleber Mendonça Filho (2012)
Andradina Azevedo / Dida Andrade (2013)
Marcelo Galvão (2014)
Chico Teixeira (2015)
Domingos de Oliveira (2016)
Laís Bodanzky (2017)
André Ristum (2018)
Allan Deberton (2019)
Ruy Guerra (2020)
Aly Muritiba i Cristiane Oliveira (2021)
Cristiano Burlan (2022)
Premi Princesa d'Astúries de les Arts1981: Jesús López Cobos  · 1982: Pablo Serrano Aguilar  · 1983: Eusebio Sempere  · 1984: Orfeón Donostiarra  · 1985: Antonio López García  · 1986: Luis García Berlanga  · 1987: Eduardo Chillida  · 1988: Jorge Oteiza  · 1989: Oscar Niemeyer  · 1990: Antoni Tàpies  · 1991: Victòria dels Àngels, Teresa Berganza, Montserrat Caballé, Josep Carreras, Pilar Lorengar, Alfredo Kraus i Plácido Domingo  · 1992: Roberto Matta Echaurren  · 1993: Francisco Javier Sáenz de Oiza  · 1994: Alícia de Larrocha  · 1995: Fernando Fernán Gómez  · 1996: Joaquín Rodrigo  · 1997: Vittorio Gassman  · 1998: Sebastião Salgado  · 1999: Santiago Calatrava  · 2000: Barbara Hendricks  · 2001: Krzysztof Penderecki  · 2002: Woody Allen  · 2003: Miquel Barceló  · 2004: Paco de Lucía  · 2005: Maia Plissétskaia i Tamara Rojo  · 2006: Pedro Almodóvar  · 2007: Bob Dylan  · 2008: Orquestas Juveniles e Infantiles de Venezuela  · 2009: Norman Foster  · 2010: Richard Serra  · 2011: Riccardo Muti  · 2012: Rafael Moneo  · 2013: Michael Haneke  · 2014: Frank Gehry  · 2015: Francis Ford Coppola  · 2016: Núria Espert  · 2017: William Kentridge  · 2018: Martin Scorsese  · 2019: Peter Brook  · 2020: Ennio Morricone i John Williams  · 2021: Marina Abramović  · 2022:Carmen Linares i María Pagés  · 2023: Meryl Streep  · 2024: Joan Manuel Serrat
Premi de l'Associació de Crítics de Cinema de Los Angeles al millor director1975–2000
Sidney Lumet (1975)
Sidney Lumet (1976)
Herbert Ross (1977)
Michael Cimino (1978)
Robert Benton (1979)
Roman Polanski (1980)
Warren Beatty (1981)
Steven Spielberg (1982)
James L. Brooks (1983)
Miloš Forman (1984)
Terry Gilliam (1985)
David Lynch (1986)
John Boorman (1987)
David Cronenberg (1988)
Spike Lee (1989)
Martin Scorsese (1990)
Barry Levinson (1991)
Clint Eastwood (1992)
Jane Campion (1993)
Quentin Tarantino (1994)
Mike Figgis (1995)
Mike Leigh (1996)
Curtis Hanson (1997)
Steven Spielberg (1998)
Sam Mendes (1999)
Steven Soderbergh (2000)
2001–present
David Lynch (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Peter Jackson (2003)
Alexander Payne (2004)
Ang Lee (2005)
Paul Greengrass (2006)
Paul Thomas Anderson (2007)
Danny Boyle (2008)
Kathryn Bigelow (2009)
Olivier Assayas / David Fincher (2010)
Terrence Malick (2011)
Paul Thomas Anderson (2012)
Alfonso Cuarón (2013)
Richard Linklater (2014)
George Miller (2015)
Barry Jenkins (2016)
Guillermo del Toro / Luca Guadagnino (2017)
Debra Granik (2018)
Bong Joon-ho (2019)
Chloé Zhao (2020)
Jane Campion (2021)
Todd Field (2022)
Premis Satellite al millor guió original1990s
John Sayles / Scott Alexander i Larry Karaszewski (1996)
Matt Damon i Ben Affleck (1997)
Gary Ross (1998)
M. Night Shyamalan (1999)
2000s
Kenneth Lonergan (2000)
Milo Addica i Will Rokos (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Sofia Coppola (2003)
James L. White (2004)
George Clooney i Grant Heslov (2005)
Peter Morgan (2006)
Diablo Cody (2007)
Tom McCarthy (2008)
Scott Neustadter i Michael H. Weber (2009)
2010s
David Seidler (2010)
Terrence Malick (2011)
Mark Boal (2012)
Eric Warren Singer i David O. Russell (2013)
Dan Gilroy (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Barry Jenkins (2016)
Martin McDonagh (2017)
Alfonso Cuarón (2018)
Noah Baumbach (2019)
2020s
Emerald Fennell (2020)
Kenneth Branagh (2021)
Martin McDonagh (2022) :