OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Àcid teïcoic

Els àcids teïcoics són polímers de glicerol o ribitol units mediant enllaços fosfodièster. Aquests àcids es troben a la paret bacteriana de bacteris Gram-positius, com ara Staphylococci, Streptococci, Bacillus, Clostridium, Corynebacterium i Listeria, estenent-se per la superfície de la capa de peptidoglicà. Els àcids teïcoics no es presenten als bacteris gramnegatius. S'enllacen bé covalentment amb l'àcid N-acetilmuràmic de la capa de peptidoglicà i també unir-se amb els lípids presents a la membrana plasmàtica. Les unitats combinades formades per àcids teïcoics i lípids s'anomenen àcids lipoteïcoics. Els àcids teïcoics estan carregats negativament i augmenten la càrrega negativa de la paret bacteriana Gram-positiva. També poden proporcionar suport estructural a la paret cel·lular.

## Referències

* ↑ «àcid teïcoic | enciclopedia.cat». [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ «àcid teïcoic - Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ «Teichoic+acid». US National Library of Medicine - Medical Subject Headings (MeSH). [Consulta: 16 gener 2022].
* ↑ «àcid teïcoic». Cercaterm | TERMCAT. [Consulta: 16 gener 2022].
* ↑ «àcid teïcoic». Gran Enciclopèdia Catalana, 01-05-1989. [Consulta: 16 gener 2022].
* ↑ Swoboda, Jonathan G.; Campbell, Jennifer; Meredith, Timothy C.; Walker, Suzanne «Wall Teichoic Acid Function, Biosynthesis, and Inhibition». ChemBioChem, 11, 1, 2010, pàg. 35–45. DOI: 10.1002/cbic.200900557. ISSN: 1439-7633. PMC: PMC2798926. PMID: 19899094.
# Milió

Un milió és un nombre natural que s'escriu 1000000 en el sistema de numeració àrab i M en el romà. En el sistema binari és 11110100001001000000 i en l'hexadecimal és F4240. La seva factorització en nombres primers és 2⁶ × 5⁶. A vegades s'usa per designar quantitats imprecises molt altes. Al SI, el prefix del milió és mega-, i el seu símbol es M (megawatt: un milió de watts; símbol: MW).
Ocurrències del milió:
* La riquesa es compta en milions
* És el nom popular d'un joc, el pinball
* La llum viatja un milió de quilòmetres en menys de 3 segons i mig (3'33564 segons).

## Referències

* ↑ million. Dictionary.com Unabridged, Random House, Inc. Accessed 4 October 2010.
# Flat Genesis

Flat Genesis és una escultura d'acer feta per l'artista Beverly Pepper el 1999 i situada des de l'any 2010 al campus de la Universitat Autònoma de Barcelona, davant de l'Escola de Postgrau, però que forma part del fons del Museu d'Art Contemporani de Barcelona. Aquesta escultura condensa el llenguatge d'aquesta artista de Nova York. Coneguda per les seves peces totèmiques de grans dimensions, sovint d'acer i d'altres vegades realitzades amb miralls, les obres de Pepper estan sempre integrades en l'entorn, i es poden trobar a espais públics de diferents ciutats dels Estats Units i d'Europa.

## Descripció

Una incisió recorre de dalt a baix el centre d'una gran peça d'acer de quasi tres metres d'alçada, que alhora ha estat muntada sobre una base rectangular separada per una altra incisió transversal. La peça evoca el minimalisme escultòric d'autors com Robert Morris o Richard Serra, i crea un joc de línies i d'ombres que va canviant al llarg dels diferents moments del dia. La incisió vertical, que deixa entreveure el darrere com una línia de llum, acaba amb una forma de petit triangle a la part inferior. Les referències a la sexualitat femenina i a la idea de gènesi són habituals en les obres de Pepper.
Per les dimensions, les formes i també per la seva simplicitat, Flat Genesis recorda els tòtems de l'art primitiu. Les obres d'aquesta artista acostumen a posar en diàleg termes oposats com sòlid i buit, horitzontal i vertical, terra i cel, llum i ombra, o natura i tecnologia. Com la mateixa artista explicava als seus alumnes del Dartmouth College el setembre de 1977, la seva pràctica de l'escultura pública té a veure amb la creença que l'experiència estètica pot convertir-se en un acte social: «L'escultura monumental es dirigeix a l'home i a la seva percepció, no al seu funcionament. No cal adaptar. No cal utilitzar l'obra. L'única cosa que cal fer ineludiblement és relacionar i crear una interacció entre l'home i l'experiència estètica. Que aquí esdevé un acte social.»
A l'Estació del Nord de Barcelona es pot trobar una altra obra pública d'aquesta artista, Sol i Ombra Park (1987-1992), una instal·lació d'art natura.

## Referències

* ↑ «Patrimoni: obres per visitar». Universitat Autònoma de Barcelona. [Consulta: 27 gener 2016].
* ↑ «Flat Genesis». web. MACBA (CCBYSA). Arxivat de l'original el 2 de febrer 2016. [Consulta: 26 gener 2016].
# The Soloist

The Soloist és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Joe Wright, estrenada el 2009. El guió, signat per Susannah Grant, és tret del llibre de Steve Lopez que explica la veritable història de la seva trobada amb Nathaniel Ayers.

## Argument

Fascinat per la música que un home amb esquizofrènia aconsegueix produir amb el seu violí de dues cordes, Steve Lopez, cronista de Los Angeles Times, va a buscar-lo i es guanya la seva confiança. Aquest home, Nathaniel Ayers, havia après a tocar el violoncel a la Juilliard School de Nova York, vint anys abans.
L'aparició d'un primer text de Lopez sobre Nathaniel Ayers, incita una violoncel·lista retirada a donar el seu instrument a l'ambulant, per intermediació del periodista. Agafant l'oportunitat, aquest últim força Nathaniel a deixar el seu violoncel en un centre pels sense sostre, per així obligar-lo a freqüentar el lloc. Steve, que viu sol des del seu divorci amb la seva editora, multiplica els esforços per portar Nathaniel a la vida activa. Però la seva poca traça posa a prova la seva amistat.

## Repartiment

* Robert Downey Jr.: Steve Lopez, periodista al Los Angeles Times
* Jamie Foxx: Nathaniel Ayers
* Catherine Keener: Mary, l'ex-dona de Steve
* Nelsan Ellis: David, responsable al Lamp
* Tom Hollander: Graham Laydon, el professor de Nathaniel
* Justin Martin: Nathaniel, de jove

## Rebuda

* "Té tots els elements per ser un drama inspirador, tots excepte la inspiració. La història és irresistible i els actors són al seu lloc, però en cap moment no estic segur del que el director vol que senti."
* "La pel·lícula és imperfecta, a estones sentimental -que no sorprèn-, massa pulcra i amb freqüència molt emocionant. "

## Referències

* ↑ Ebert, Roger. Chicago Sun-Times. The Soloist (en anglès). Chicago Sun-Times, 22 d'abril de 2009.
* ↑ Dargis, Manohla. The New York Times. The Soloist (en anglès). The New York Times, 23 d'abril de 2009.
# Savage Grace

Savage Grace és una pel·lícula dramàtica de 2007 dirigida per Tom Kalin i escrita per Howard A. Rodman, basada en el llibre homònim de Natalie Robins i Steven M.L. Aronson. La història es basa en la relació disfuncional, suposadament incestuosa, entre l'hereva i socialite Barbara Daly Baekeland i el seu fill, Antony. La pel·lícula és protagonitzada per Julianne Moore, Stephen Dillane, Eddie Redmayne, Elena Anaya i Hugh Dancy. Es va escollir per a la selecció oficial al Festival de Cinema de Londres, al Festival de Cinema de Sundance i al Festival de Cinema de Cannes de 2007. Savage Grace va ser nominada a un premi Independent Spirit al millor guió el 2008. El 25 de juliol de 2011 es va estrenar el doblatge en català a TV3.

## Referències

* ↑ Sciretta, Peter «The Wrestler Sweeps the 2009 Independent Spirit Awards». /Film, 22-02-2009 [Consulta: 25 juliol 2010].
* ↑ «Savage Grace». ésAdir. [Consulta: 8 gener 2022].

## Enllaços externs

* O ara o mai a Goita què fan, ara!
# Plataner de Vila-sana

El plataner de Vila-sana (Platanus × hispanica) és un arbre que es troba al municipi de Vila-sana (el Pla d'Urgell).

## Dades descriptives

* Perímetre del tronc a 1,30 m: 4,70 m.
* Perímetre de la base del tronc: 9,93 m.
* Alçada: 30,5 m.
* Amplada de la capçada: 23 m.
* Altitud sobre el nivell del mar: 247 m.

## Entorn

L'arbre és a l'entrada de Vila-sana, molt a prop d'una àrea de pícnic, un circuit de BMX i uns conreus de fruiters (pomeres, sobretot). A prop, l'acompanyen diferents menes d'arbre de jardí (com ara, el negundo, l'àlber piramidal i el xiprer d'Arizona comú). Tot i ser un espai molt freqüentat, no són rares algunes espècies silvestres de caràcter ruderal: ortiga, malva, ravenissa blanca, vincapervinca, morró, morró negre, cinc-en-rama i dent de lleó. Pel que fa a la fauna, hi podem trobar gafarró, verderol, cadernera, cogullada, pardal comú, tudó i picot verd. A la capçada hi nidifiquen les garses, mentre que als conreus dels voltants hi ha perdius.

## Aspecte general

Té un estat extraordinari de salut i vigor, i tot l'arbre és espectacular, especialment el gegantisme de la capçada, la plenitud i, sobretot, la seua enorme bellesa. La seua capçada es ramifica en tres branques als 8 metres.

## Curiositats

Fou declarat Arbre Monumental l'any 1995 i és propietat de l'Ajuntament de Vila-Sana.

## Accés

Es troba a tocar del poble, a la vora d'un rec just al costat de l'àrea de pícnic municipal i del circuit de motocròs, al camí que porta a la Novella Alta i la Novella Baixa i que acaba a la carretera LP-3322, la qual va fins a Mollerussa i Linyola. GPS 31T 0327112 4614298. És visible des de ben lluny.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Boada, Martí; Boada, Arnau, 2011. Arbres remarcables de Catalunya. 100 ombres colossals. Edicions Brau, Figueres. ISBN 9788496905535. Pàgs. 168-169.
* 1 2 3 Parcs de Catalunya - Arbres Monumentals Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (català)
* ↑ Arbres Monumentals del Pla d'Urgell (català)

## Enllaços externs

* Wikiloc
* Plataner monumental - Fires, festes, oci i llocs per visitar
# Fonaments de la matemàtica

Fonaments de la matemàtica és el terme amb què sovint s'identifiquen certs camps de la matemàtica, com ara la filosofia de la matemàtica, la lògica matemàtica, la teoria de conjunts axiomàtica, la teoria de la demostració, la teoria de models i la teoria de la recursió, que tenen en comú la cerca d'una fonamentació per a la matemàtica. Aquesta recerca consisteix essencialment en l'intent d'elucidar en què consisteix i què garanteix la veritat de les proposicions matemàtiques.

## Vegeu també

* Epistemologia
* Teoria de categories
# A Star Is Born

«A Star Is Born» té aquests significats:
* Ha nascut una estrella (pel·lícula de 1937), (títol original A Star Is Born) dirigida per William A. Wellman
* A Star Is Born (pel·lícula de 1954), dirigida per George Cukor
* Ha nascut una estrella (pel·lícula de 1976), (títol original A Star Is Born) dirigida per Frank Pierson
* A Star Is Born (pel·lícula de 2018), dirigida per Bradley Cooper
# The Butcher Boy

The Butcher Boy és una pel·lícula muda escrita i dirigida per Roscoe Arbuckle i protagonitzada per ell mateix, Al St. John i Buster Keaton, entre d'altres. La pel·lícula, que es va estrenar el 23 d'abril de 1917. Va ser la primera pel·lícula dirigida per Arbuckle per a la Comique Film Co.(REF1) i també la primera experiència de Buster Keaton en el mon del cinema.

## Argument

Fatty, un carnisser en una botiga de poble, està enamorat d'Almondine, la filla del senyor Grouch, el propietari de la botiga. Els intents de Fatty per aconseguir que Almondine li faci cas es veuen forçats pel seu rival Alum, un dependent de la mateixa botiga. Un dia Almondine explica Fatty que Alum es casarà amb ell, cosa que inicia una baralla entre ells dos que també involucra Buster, un amic d'Alum, i el senyor Grouch. Durant la baralla es llencen bosses de farina, pastissos, escombres, etc. Al final, el senyor Grouch, enfadat, envia la seva filla a estudiar a un internat per a noies.
Decidit a casar-se amb Almondine, Fatty es disfressa, es fa passar per una cosina seva i la segueix a l'internat. En paral·lel, Alum ha tingut la mateixa idea, i s'acaben trobant cara a cara. Després d'una altra baralla entre els dos rivals, la senyoreta Teachem, la directora de l'escola, s'enduu Fatty a una habitació. Mentrestant, Alum, amb l'ajuda de Buster i un altre còmplice, intenten segrestar Almondine. Luke, el gos d'en Fatty, distreu el grup mentre Fatty i Almondine s'escapen. Un cop fora, veuen en un arbre un rètol que indica la direcció d'una església, i cap a la qual corren agafats del bracet per casar-s'hi.

## Repartiment

* Roscoe Arbuckle (Fatty)
* Buster Keaton (Buster, client de la botiga)
* Al St. John (Alum)
* Alice Lake (Almondine)
* Joe Bordeaux (amic d'Alum)
* Arthur Earle (l'amo de la botiga)
* Josephine Stevens (caixera)
* Luke (el bull terrier de Fatty)
* Agnes Neilsen (Miss Teachem)
* Charles Dudley (no acreditat)

## Referències

* ↑ «The Butcher Boy». Variety XLVI, 8, 20-04-1917, pàg. 24.
* ↑ Knopf, Robert. The Theater and Cinema of Buster Keaton (en anglès). Princeton University Press, 1999-08-22, p. 179. ISBN 978-0-691-00442-6.
* ↑ Knopf, Robert. The Theater and Cinema of Buster Keaton (en anglès). Princeton University Press, 1999-08-22, p. 30-31. ISBN 978-0-691-00442-6.

## Enllaços externs

* Pel·lícula complerta a YouTube
# Aerosvit Airlines

Aerosvit Airlines (en ucraïnès Авіакомпанія АероСвіт, Aviakompaniya AeroSvit; en rus Авиакомпания АэроСвит, Aviakompaniya AyeroSvit) és una aerolínia amb base a la ciutat de Kíiv, Ucraïna. Duu a terme vols internacionals des d'Ucraïna a destinacions en països com Israel, Rússia, Turquia, Bulgària, Grècia, Xipre i Hongria. A més s'encarrega de vols domèstics i lliuraments internacionals. El seu principal centre d'operacions és l'Aeroport Internacional Boryspil, a Kíiv.

## Codis

* IATA: VV
* OACI: AEW
* Codi Boeing: UKA

## Història

L'aerolínia es va establir el 25 de març de 1994, i va començar operacions a l'abril del mateix any amb vols des de Kíev a Tel-Aviv, Odessa, Salónica, Atenes i Larnaca en cooperació amb Air Ukraine. A l'octubre del mateix any va començar a operar amb Boeing 737-200 i la xarxa es va expandir per a incloure vols a Moscou. Aerosvit Airlines és part de Aerotur-Agency for Air Communications and Tourism (Ucraïna)(40%), Gilward Investments (Països Baixos)(38%), i el Fons de la Propietat de l'Estat d'Ucraïna (22%).

## Serveis

Cap a gener del 2005, Aerosvit operava en les següents destinacions:
* Vols Domèstics: Dniprò, Donetsk, Ivano-Frankivsk, Khàrkiv, Kíev, Luhansk, Lviv, Odessa, Simferòpol, Txernivtsi i Zaporíjia.
* Vols Internacionals: Aşgabat, Atenes, Bakú, Bangkok, Pequín, Belgrad, Birmingham, El Caire, Nova Delhi, Hamburg, Dubai, Istanbul, Làrnaca, Moscou, Nova York, Praga, Sofia, Sant Petersburg, Estocolm, Tel-Aviv, Toronto i Varsòvia.

## Accidents i Incidents

* El desembre de 1997 el vol de 241 d'Aerosvit es va estavellar prop de Salònica, matant a tots els 70 passatgers a bord.

## Flota

Cap a gener de 2006, aquesta era la flota de Aerosvit:
* 1 Boeing 737-200
* 2 Boeing 737-300
* 5 Boeing 737-400
* 2 Boeing 737-500
* 2 Boeing 767-300ER
# Salvador Moyà i Solà

Salvador Moyà i Solà (Palma, Mallorca, 1955) és un paleontòleg, codescobridor de tres noves espècies de Myotragus, expert en primats del Miocè i codescobridor de les noves espècies d'homínids Pierolapithecus catalaunicus i Anoiapithecus brevirostris.
Moyà es llicencià en geologia a la Universitat de Barcelona (UB) on fou un dels darrers alumnes de Miquel Crusafont i Pairó (1910-1983). Els primers treballs de recerca els realitzà a les Illes Balears amb Joan Pons i Moyà, i el resultat fou la descripció de tres noves espècies de Myotragus: M. binigausensis (1980), M. kopperi (1981) i M. pepgonellae (1982). El 1984 es doctorà a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) amb una tesi sobre els bòvids fòssils del Miocè de la conca del Vallès-Penedès, grup sobre el qual ha publicat nombrosos articles d’investigació. És professor del Departament de Biologia Animal, de Biologia Vegetal i d'Ecologia de la UAB i cap del Grup de Recerca de Paleoprimatologia i Paleontologia Humana de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont, del qual n'ha sigut director.
Ha participat en diversos projectes nacionals i internacionals, entre ells el Projecte RHOI (Revealing Hominid Origin Initiative). El seu principal interès de recerca és l'evolució dels homínids en el context del canvi climàtic neogènic, tenint en compte el context faunístic i paleoecològic. L'objectiu principal és reconstruir la seva història evolutiva, en particular l'origen i la primera radiació d'aquest grup. Aquesta discussió aborda actualment la qüestió del paper de l'àrea mediterrània com el bressol d'Hominidae i dels dos clades principals que formen aquest grup, l'asiàtic (Pongo) i l'africà (Pan, Gorilla i Homo). Porta la direcció de dos importants jaciments a Catalunya:
* Can Llobateres (Sabadell), on recuperà restes de Dryopithecus laietanus (després també conegut com a Hispanopithecus laietanus), fòssil conegut com a Jordi, el primer català.
* Barranc de Can Vila 1 (Els Hostalets de Pierola), on trobà Pierolapithecus catalaunicus, conegut com a Pau, i Anoiapithecus brevirostris, conegut com a Lluc.
L'11 de juliol de 2018 va rebre el premi a la trajectòria professional de la Societat Catalana de Biologia.

## Referències

* 1 2 «Salvador Moyà i Solà | enciclopèdia.cat». [Consulta: 19 gener 2021].
* ↑ Pons, G. X.; Moyà i Solà, S. «In memoriam Joan Pons Moyà (1955-2003)». Bolletí de la Societat d'Història Natural de les Balears, 2003, pàg. 153–159. ISSN: 2444-8192.
* 1 2 3 «Salvador Moyà Solà». Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont. [Consulta: 19 gener 2021].
* ↑ Barcelona, UAB-Universitat Autònoma de. «Salvador Moyà-Solà, premi de la Societat Catalana de Biologia». [Consulta: 19 gener 2021].
* ↑ «El paleontólogo Salvador Moyà-Solà, premio de Sociedad Catalana de Biología». La Vanguardia.
* ↑ «Salvador Moyà, exdirector de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont de Sabadell, rep el premi de la Societat Catalana de Biologia per la seva trajectòria professional | Ràdio Sabadell». [Consulta: 16 juliol 2018].

## Enllaços externs

* «Salvador Moyà Solà». Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont.
# Jeroni de Requesens i Roís de Liori

Jeroni de Requesens i Roís de Liori (? - † Barcelona, 1548). Bisbe d'Elna (1533-1542), bisbe de Tortosa (1542-1548) i President de la Generalitat de Catalunya (1539-1542).
Va ser nomenat president de la Generalitat el 23 de setembre de 1539. Prèviament, a l'extracció del 22 de juliol, fou escollit pel braç eclesiàstic, l'arquebisbe de Tarragona Girolamo Doria, però no es va presentar dins del termini. El nomenament de Girolamo com a arquebisbe de Tarragona havia aixecat protestes per la seva condició de genovès. Probablement per aquest motiu no va accedir al càrrec de President.
Jeroni de Requesens era fill natural de Berenguer Joan de Requesens i Joan de Soler. Alhora, era net d'en Galceran de Requesens, lloctinent del principat. La seva família estava ben relacionada amb els Trastàmara i la seva cosina Estefania de Requesens i Roís de Liori, comtessa de Palamós, era l'esposa del preceptor de Felip II i vivia a la cort reial. Serà el marit d'Estefania, Juan de Zuñiga i Avellaneda, qui li facilitarà el bisbat d'Elna.
El 1542 va ser nomenat bisbe de Tortosa. Mentre era al càrrec feu estampar el Breviari de la diòcesi de Tortosa (1547) i el Breviari diocesà (1547). Va morir a Barcelona el 1548.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents (Vol. 2). Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0885-9
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Ferran de Lloaces i Peres

Ferran de Lloaces i Peres (Oriola, Regne de València, 1498 - València, 29 de febrer de 1568) va ser un eclesiàstic valencià, bisbe d'Elna (1542-1543), Lleida (1543 – 1553) i Tortosa (1553-1560), Arquebisbe de Tarragona (1560-1567) i patriarca d'Antioquia (1566). Va ésser elegit President de la Generalitat de Catalunya el 26 de novembre de 1559 en substitució de Pere Àngel Ferrer, per defunció. També és el màxim responsable de la creació del Bisbat d'Oriola la seva ciutat nadiua, la qual s'independitzà del Bisbat de Cartagena per motius polítics i lingüístics. El català es mantingué a Oriola com a llengua popular fins, almenys, el segle xviii.
Era fill de Roderic de Lloaces i estava doctorat en ambdós drets a Bolonya i París. Va tenir un paper molt important en l'oposició de les Germanies; va ser inquisidor a València i a Barcelona. El 1547 va fundar Sant Domènec una de les millors Universitats d'Espanya, avui dia Col·legi diocesà de prestigi, inspirat en el seu Col·legi d'Estudis de Dret, Col·legi d'Espanya de Bolonya.
Durant el seu mandat a la Generalitat, el recent coronat Felip II, continuà els enfrontaments amb la flota turca. Dins d'aquests episodis, el 29 de maig de 1560 el duc de Medinaceli i virrei de Sicília, Joan de la Cerda i Silva, és derrotat a les costes mediterrànies. D'altra banda, la Generalitat creà el càrrec d'advocat fiscal, confirmat a les Corts de Barcelona (1599).
Posteriorment al seu pas per la Generalitat, va ser arquebisbe de Tarragona (1560-1567), de València (1567-1568) i patriarca d'Antioquia (1566), nomenat per Pius V el 8 de febrer de 1566.
Va escriure l'obra De matrimonio regis Angliae (Bruges, 1528), dedicat a l'emperador Carles i en defensa de Caterina d'Aragó.

## Referències

* 1 2 3 Arquebisbat de Tarragona

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Vol.2, Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0885-9
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Sofia Alaoui

Sofia Alaoui (Casablanca, 1990) és una cineasta marroquina reconeguda pel seu treball com a directora i guionista. Va guanyar reconeixement per al seu curtmetratge titulat "So What If The Goats Die?", el qual va estrenar-se al Festival de Cinema de Cannes el 2019 i va guanyar el prestigiós Premi Cinefondation.
La seua narrativa sovint explora temes culturals i experiències humanes, mostrant una perspectiva única a través de les seues pel·lícules. El talent i l'estil narratiu distintiu d'Alaoui l'han fet mereixedora d'admiració i elogi dins de la indústria cinematogràfica.

## Biografia

Nascuda a Casablanca de pare marroquí i mare francesa, va créixer entre el Marroc i la Xina. Després de graduar-se de batxillerat a Casablanca, es va traslladar a París per estudiar cinema. El 2017, va tornar al Marroc per desenvolupar la seua pròpia productora, Jiango Films.
El seu primer curtmetratge de ficció, Kenza des choux, es va projectar en diversos festivals.
La seua següent pel·lícula, Qu'importe si les bêtes meurent, es va rodar a les muntanyes de l'Atles, amb actors no professionals i diàlegs exclusivament en tamazight. Va guanyar el Gran Premi del Jurat al Festival de Cinema de Sundance el 2020, i el César al millor curtmetratge de ficció el 2021.
El debut com a director d'Alaoui, Animalia, es va estrenar al Festival de Cinema de Sundance 2023.

## Referències

* ↑ S.L, EDICIONES PLAZA. «Sofia Alaoui: "Marruecos puede ser un lugar para la ciencia ficción, con camellos y cous cous”» (en castellà). [Consulta: 22 novembre 2023].
* ↑ «FIFM: La película "Animalia" de Sofia Alaoui será preestrenada el 26 de noviembre | MapNews». [Consulta: 22 novembre 2023].
* ↑ Goury, Karim. «Animalia, de Sofia Alaoui, es un thriller sobrenatural rodado en Marruecos» (en castellà), 07-08-2023. [Consulta: 22 novembre 2023].
* ↑ (en francès) , 14-11-2021 [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «Sofia Alaoui» (en anglès americà). Académie des César. Arxivat de l'original el 2021-11-20. [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «Jiango Films» (en francès). www.unifrance.org. [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «KENZA DES CHOUX – FIFOG 2018» (en francès). [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «Kenza des Choux | Plein la Bobine» (en francès), 08-05-2019. [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «Sofia Alaoui : "Je souhaite faire un cinéma marocain ambitieux et international avant tout"» (en francès). Telquel.ma. [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «so-what-if-the-goats-die» (en anglès). www.sundance.org. Arxivat de l'original el 2021-10-08. [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «Sofia Alaoui remporte le César du meilleur court métrage» (en francès). L'Economiste, 13-03-2021. [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ Kudláč, Martin. «An in-person Sundance returns with a raft of rising European voices». Cineuropa, 08-12-2022. [Consulta: 27 gener 2023].
# Mussola

«Mussola» té aquests significats:
* Aus:
** Mussola o Perdiu blanca, ocell
* Peixos:
** Mussola gravatja, espècie de tauró
** Mussola mediterrània o Mussola de taques negres, espècie de tauró
** Mussola vera, espècie de tauró