OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Safranera alpina

La safranera alpina (Colias phicomone) és una espècie de lepidòpter papilionoïdeu de la família dels pièrids (Pieridae) present als Països Catalans. Segons la Llista Vermella de la UICN és una espècie gairebé amenaçada (NT).

## Distribució

Es troba a la Serralada cantàbrica, els Pirineus, els Carpats i els Alps.

## Descripció i costums

És una papallona de mida mitjana amb una envergadura alar de 40-50 mm. El mascle és de color groc pàl·lid; la femella és gairebé blanca. Tots dos tenen una franja vermella als marges de les seves ales, amb un punt negre o blanc en el centre de les ales anteriors. El revers de les ales anteriors és de color blanc verdós fins a l'àpex groc, mentre que la part posterior de l'ala posterior és de color gris groguenc.

## Història natural

Vola a altituds de 900 a 2800 metres. Els adults volen de juny a agost, depenent de la ubicació. Les larves s'alimenten d'espècies de lleguminoses.
* Colias phicomone ♂
* Colias phicomone ♂ △
* Colias phicomone ♀
* Colias phicomone ♀ △

## Subespècies

* Colias phicomone phicomone als Alps, nord d'Itàlia i Carpats.
* Colias phicomone juliana (Hospital, 1948) a la Serralada cantàbrica.
* Colias phicomone oberthueri (Verity, 1909) als Pirineus.
* Colias phicomone phila Fruhstorfer, 1903 al Caixmir.

## Galeria

* Colias phicomone
* Colias phicomone
* Distribució de Colias phicomone

## Referències

* ↑ «Noms de papallones | TERMCAT». [Consulta: 13 febrer 2025].
* 1 2 «IUCN Red List of Threatened Species™» (en anglès). [Consulta: 5 abril 2016].
* ↑ «Funet» (en anglès). [Consulta: 5 abril 2016].

## Enllaços externs

* EuroButterflies.com : Colias phicomone (anglès)
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa: Colias phicomone (anglès)
* European Butterflies and Moths: Colias phicomone (anglès)
* Biodiversidad Virtualː Colias phicomone (castellà)
# The Englishman and the Girl

The Englishman and the Girl és una pel·lícula muda de la Biograph dirigida per D. W. Griffith i interpretada per Mary Pickford entre d'altres. Es va estrenar el 17 de febrer del 1910. Es considera una pel·lícula perduda.

## Argument

Al poble de Cedarville hi ha una companyia amateur que està assajant a casa dels Thayer l'obra de Pocahontas. Dorothy Thayer rep una carta en la qual s'anuncia l'arribada d'un anglès, Arthur Wilbeforce, que està imbuït amb la idea que pot trobar indis salvatges a qualsevol punt del país. El grup té una idea de gastar una broma al visitant. El grup es disfressa d'indis i quan aquest arriba el capturen. Aleshores arriba Dorothy per rescatar-lo i els actors deixen les armes i el deslliguen. En aquell moment l'anglès agafa una destral i una pistola i comença a perseguir els suposats indis. Aquests s'amaguen a la botiga del poble. Arthur hi entra i destrossa la botiga i tot el que hi ha als prestatges. Després es dirigeix a casa dels Thayer on es troba Dorothy que l'observa admirada i en aquell moment s'adona que ha estat una broma.

## Repartiment

* Charles Craig (Albert Wilberforce)
* Mary Pickford (Dorothy)
* George Nichols (Mr. Thayer)
* Kate Bruce (Mrs. Thayer)
* Francis J. Grandon (a la botiga/actor)
* Mack Sennett (a la botiga/actor)
* Linda Arvidson (actriu)
* Dell Henderson (actor)
* Gladys (la nena)
* Ruth Hart (un amic)
* Anthony O'Sullivan (a la botiga/actor)
* Dorothy West (una amiga/actriu)
* W. Chrystie Miller (actor)
* Gertrude Robinson (actriu)
* Thomas H. Ince
* Florence Barker

## Referències

* ↑ NIver, Kemp R. Motion Pictures From The Library of Congress Paper Print Collection 1894-1912 (en anglès). Cambridge: University of California Press, 1967, p. 31.
* ↑ «“The Englishman and the Girl” He laughs best who laughs last». The Moving Picture World, 19-02-1910, pàg. 266.
* ↑ «The Englishman and the Girl» (en anglès). Silent Era : Progressive Silent Film List. Arxivat de l'original el 2010-05-28. [Consulta: 29 gener 2020].
* ↑ «Biograph Company “The Englishman and the Girl”». The Moving Picture World, 19-02-1910, pàg. 267.

## Enllaços externs

* The Englishman and the Girl al catàleg de l'American Film Institute
# The Eternal Three

The Eternal Three és una pel·lícula muda de la Samuel Goldwyn Productions dirigida per Marshall Neilan i protagonitzada per Hobart Bosworth, Bessie Love i Claire Windsor, entre d'altres. La pel·lícula, basada en una història del propi director, es va estrenar el 23 de setembre de 1923. Rodada a finals d'hivern de 1923, algunes de les escenes es van rodar al Parc Nacional del Canyó Bryce, la Ciutat de Mèxic i Chapultepec. Es considera una pel·lícula perduda.

## Argument

El Dr. Frank R. Walters és un prominent neurocirurgià casat de fa poc amb una dona molt més jove que ell a la que té abandonada per culpa de la seva feina. El doctor té un fill adoptiu, Leonard Foster, que sedueix a totes les dones amb les que fa coneixença. Primer sedueix Hilda, la secretària del Dr. Frank, i després intenta seduir també la dona del seu pare adoptiu, a la que promet dur a Europa quan guanyi prou diners. Walters l'acaba fent fora de casa seu. Poc després el metge rep una trucada que la seva dona i Leonard han patit un accident de cotxe i tot i que a la seva dona no li ha passat res, Leonard té una fractura cranial que l'ha deixat molt malmès. El pare, oblidant el que li ha fet el noi aconsegueix operar-lo amb èxit. Mentre està a casa convalescent, Tommy Tucker, el xicot de Hilda i el seu germà troben a aquesta en un hospital de maternitat. Malgrat la seva infidelitat, Tommy continua enamorat de Hilda i li demana que es casi amb ell. Després, Tommy i Bob van a casa del doctor Frank Walters per enfrontar-se a Leonard i, quan el metge s'assabenta que també ha seduït Hilda, castiga al fill adoptiu. Tommy i Bob també li donen una pallissa a Leonard. Frances admet el seu error i la parella es reconcilia. Leonard marxa definitivament de la casa però un cop fora veu una jove caminant i la recull.

## Repartiment

* Hobart Bosworth (Dr. Frank R. Walters)
* Claire Windsor (senyora Walters)
* Raymond Griffith (Leonard Foster)
* Bessie Love (Hilda Gray)
* Alec B. Francis (Dr. Steven Browning)
* George Cooper (Bob Gray)
* Tom Gallery (Tommy Tucker)
* Helen Lynch (Miriam Barnes)
* William Orlamond (propietari de l'Hacienda)
* Charles West (majordom)
* Marion Aye (criada)
* William Norris (Old Roué)
* James F. Fulton (governador)
* Irene Hunt (dona del governador)
* Peaches Jackson (filla del governador)
* Victory Bateman (Mrs. Tucker)
* Billie Bennett (amiga de Mrs. Tucker)
* Lillian Leighton (dona de fer feines)

## Referències

* ↑ «“Eternal Three”- [Class B 65%]». Screen Opinions 13, 5, 1-15 novembre 1923, pàg. 64.
* 1 2 «'Eternal Three' Near Completion".». Motion Picture News 27, 9, 03-03-1923, pàg. 1072.
* ↑ «Goldwyn's fall release notes». Film Daily XXV, 14, 17-07-1923, pàg. 2.
* ↑ Jessen, J.C. «Studio and Player Breveties». Motion Picture News 27, 15, 14-04-1923, pàg. 1782.
* ↑ «“The Eternal Three”». Motion Picture News XXVIII, 15, 13-10-1923, pàg. 1786.

## Enllaços externs

* The Eternal Three al catàleg de l'American Film Institute
# The First Violin

The First Violin és una pel·lícula muda dirigida per Van Dyke Brooke i interpretada per Van Dyke Brooke, John Bunny, Maurice Costello i Flora Finch, entre d'altres. Es va estrenar el 2 de febrer de 1912.

## Argument

El vell Von Shultz, primer violí de l'orquestra, a mesura que es fa gran cada cop troba més a faltar tenir algú que li faci companyia. Un dia, sortint del teatre, es troba la petita Helen dormint a l'escala de l'escenari. La pren amb ell i la porta a casa seva on l'acull confortablement. El vell es torna juganer i està molt content amb la presència de la nena a la que li dona tot l'amor que té. L'endemà llegeix al diari que els pares de la nena han mort en un incendi i se l'afilla.
Ell passa moltes hores jugant amb la nena i fins i tot la porta a assajos amb ell, on és la mascota dels músics. Un any més tard, Helen mostra una aptituds per a l'escenari. Això encanta el vell músic i fa que cada vegada la senti més propera al seu cor.
Tot i això, la nena és reclamada per l'orfenat deixant-lo sol. Helen és adoptada per una família que no l'estima gens. Passen els anys, però, i acaba entrant en contacte amb gent que l'ajuda a aconseguir feina en el teatre on guanya fama i fortuna. Mentrestant, el vell violinista ha perdut la seva feina. Un dia és atropellat per un automòbil que passa, que és ocupat per Helen i la seva criada. Ella acull el vell músic al cotxe el porta a casa amb ella. Allà, quan el vell toca el violí, ella s'adona que es tracta del seu vell amic el violinista.

## Repartiment

* Van Dyke Brooke (Von Schultz)
* Flora Finch (mare adoptiva de Helen)
* John Bunny (pare adoptiu de Helen)
* Helen Costello (Helen)
* Alec B. Francis
* Maurice Costello
* Norma Talmadge
* Kate Price
* Hazel Neason
* Charles Eldridge
* James Morrison

## Referències

* ↑ Abel, Richard. Encyclopedia of Early Cinema (en anglès). Routledge, 2004-03-01, p. 607. ISBN 9781134566754.
* ↑ «Vitagraph». The Moving Picture World 11,5, 03-02-1912, pàg. 367.
* ↑ «Complete record of current Films». Motography VII, 2, 2-1912, pàg. 95.
* ↑ «The First Violin». Moving Picture World XI, 4, 27-01-1912, pàg. 326.
# The Gallop of Death

The Gallop of Death és una pel·lícula muda dirigida per Henry J. Vernot, estrenada el 21 de gener de 1913 i protagonitzada per Alec B. Francis, entre d'altres. La pel·lícula, produïda per l'Éclair America, es caracteritzava pel fet que, igual que en una anterior (A Tammany Boarder) hi actuava un tigre de Bengala.

## Argument

En arribar de lluna de mel després d'haver fet la volta al món els Bryan arriben a casa a Nova York amb un tigre domat que han comprat a l'Índia. Amb ells arriba el domador hindú que el cuida. Poc després apareix la tensió en el matrimoni en arribar una carta del primer marit de Mrs. Bryan, Sir Henry Abernathy, amb qui havia estat casat a Anglaterra. La carta diu que s'ha assabentat que s'ha tornat a casar contradient l'acord de divorci. Diu que ha vingut als Estats Units i que la vol veure. Per tal d'evitar l'escàndol amb el seu marit li concedeix una entrevista i es troben passejant a cavall. Ell li demana que deixi el seu marit i que fugin plegats a Anglaterra. Ella s'hi nega i en intentar Sir Henry forçar la situació ella el pega amb el fuet i fuig al galop. Davant això ell decideix venjar-se.
Volent evitar l'escàndol, Mrs. Bryan convenç el seu marit de vendre la casa i canviar d'aires. Sir Henry es presenta a casa seva pretenent ésser un possible comprador. Quan li ensenyen el bany, sense que ningú se n'adoni vessa vidriol en una palangana d'aigua de rentar-se. Quan ella retorna de galopar una estona, decideix anar-se a refrescar i cau en el parany. Els crits atreuen els criats i també el domador hindú que troba a terra un mocador que li fa despertar les seves sospites. El fa olorar el tigre i l'allibera per tal que segueixi el rastre. Aconsegueixen atrapar Sir Henry i el porten a la policia.
Mentrestant, Mrs Bryan està convençuda que ha quedat cega a causa de l'àcid i decideix morir que abans que el seu marit conegui el seu passat. Per això es fa ensellar de nou el cavall i cavalca cap als penya-segats del Hudson per estimbar-s'hi i morir arrossegada pel corrent. En aquell moment arriba el seu marit i en veure els plans de la dona es llença a cavall a la seva persecució i aconsegueix detenir-la. Poques setmanes després ella recupera la visió i també la felicitat amb el seu marit.

## Repartiment

* Alec B. Francis (Sir Henry Abernathy)
* Lamar Johnstone (Mr. James Bryan)
* Nancy Avril (Mrs. Bryan)

## Referències

* ↑ «Calendar of Independent Releases.». The Moving Picture World 15, 3, 18-01-1913, pàg. 278.
* ↑ «“The Gallop of Death”». The Cinema II, 13 (suplement), 19-03-1913, pàg. 131.
# The Holy City

The Holy City és una pel·lícula muda de l'Éclair American dirigida per Étienne Arnaud i protagonitzada per Alec B. Francis, Robert Frazer, en el seu debut cinematogràfic, i Julia Stuart, entre d'altres. Inspirada en les escenes descrites en l'himne nord-americà “The Holy City”, la pel·lícula, es va estrenar el 2 de juliol de 1912.

## Argument

Un clergue s’adorm i somnia amb Jerusalem, la ciutat santa. Al llarg de dues bobines la pel·lícula presenta les diferents escenes descrites en l’himne “The Holy City”, la lletra del qual s’usa com a subtítols inclou escenes de la passió de Jesucrist com l'entrada a Jerusalem o el Sant Sopar.

## Repartiment

* Alec B. Francis (el clergue)
* Louis R. Grisel (Dr. Bacine, el seu amic / Sant Pau)
* Julia Stuart (Martha, la majordoma del clergue)
* Robert Frazer (Jesucrist)
* John G. Adolfi (Sant Pere)
* Lamar Johnstone (Sant Marc)
* George Larkin (Judes)
* Guy Oliver (Sant Lluc)
* Barbara Tennant (Rachel)
* Muriel Ostriche (Rebecca)
* Isabel Lamon (Miriam)
* Mathilde Baring (Muriel)
* Helen Drew (Ruth)
* Richard Sterling (Sant Simó)
* L. Suarez (Sant Mateu)
* John Burkell (Sant Jaume)
* M.E. Hannefy (Sant Andreu)
* Van Dyke Sheldon (Sant Felip)
* Mr. Coupe (Sant Bartomeu)
* Evelyn Shunk (Sant Joan)

## Referències

* ↑ «Éclair notes». Moving Picture News VI, 5, 3 d’agost 1912, pàg. 13.
* ↑ «The Holy City (1912)» (en anglès). Internet Movie Database. [Consulta: 26 gener 2021].
* 1 2 «Eclair films». Moving Picture News V, 25, 22-06-1912, pàg. 36.

## Enllaços externs

* Lletra de l'himne "The Holy City"
# The Impostor (pel·lícula de 1915)

The Impostor és una pel·lícula muda dirigida per Albert Capellani i protagonitzada per Jose Colins i Alec B. Francis, entre d'altres. Rodada a Fort Lee, els exteriors es van rodar a Pittsburg i Boston. La pel·lícula, basada en la peça de teatre homònima de Douglas Murray, es va estrenar el 6 de setembre de 1915. Es tracta de la primera pel·lícula en que va participar Collins i la segona que va filmar el director als Estats Units.

## Argument

Després que el milionari propietari de mines, Sir Anthony Gregson, compri les accions del negoci familiar al seu germà, aquest, un mercenari a qui anomenen "Blink", viatja a Amèrica. Allà, el fill de Sir Anthony, Aubrey, es nega a casar-se amb el partit escollit pel seu pare, per lo que el pare decideix retallar-li l'assignació. A la vegada, Sir Anthony, després de rebutjar les demandes de millores laborals dels seus treballadors en vaga pateix una crisi per lo que el seu metge li recomana un viatge per mar.
El seu iot fondeja davant on viu Blink, i durant una discussió a la cabana d'aquest, Sir Anthony pateix un embòlia i mor. Blink es fa passar pel seu germà i, amb "Tearer", una noia que ha fet amistat, salpa cap a Anglaterra. Un cop allí Blink accepta les demandes dels treballadors, millora les condicions dels habitatges dels seus inquilins i redueix el preu del lloguer. També accepta que Aubrey es casi amb la noia que estima. Mentrestant, Gouger, un amic de Blink, descobrieix el cos de Sir Anthony i pensa que es tracta del cos de Blink, que ha estat assassinat pel seu germà i viatja a Anglaterra. Allà Blink li aclareix el misteri. Malgrat que Aubrey ha escoltat la conversa decideix que les coses segueixin com estan i finalment Blink es casa amb Tearer.

## Repartiment

* Jose Collins (“Tearer”)
* Alec B. Francis (Sir Anthony Gregson/Blink)
* Leslie Stowe (Gouger)
* Summer Gard (Aubrey, fill de Sir Anthony)
* Edward Kimball (Mr. Priestley)
* Dorothy Fairchild (Mary Priestley)
* Jacqueline Morhange

## Referències

* ↑ Kennedy, Thomas C. «“The Impostors”». Motography XIV, 11, 11-09-1915, pàg. 528-529.
* ↑ «Notes from all over». Motography XIV, 6, 07-08-1915, pàg. 268.
* ↑ MacDonald, Margaret I. «“The Impostor”». Moving Picture World, 11-09-1915, pàg. 1845.
* ↑ «Complete record of current films». Motography XIV, 10, 04-09-1915, pàg. 483.
* ↑ «The Impostor» (en anglès). American Film Institute Catalog. [Consulta: 28 abril 2020].
* ↑ Leteux, Christine. Albert Capellani: Pioneer of the Silent Screen (en anglès). University Press of Kentucky, 2015-12-02, p. 67-68. ISBN 978-0-8131-6645-2.
* ↑ «Jacqueline Morhange». Moving Picture World 25, 9, 28-08-1915, pàg. 1460.

## Enllaços externs

* The Impostor al catàleg de l'American Film Institute
# The Perfidy of Mary

The Perfidy of Mary és una pel·lícula muda de la Biograph dirigida per D. W. Griffith i protagonitzada per Dorothy Gish i Mae Marsh, entre d'altres. La pel·lícula es va estrenar el 5 d'abril de 1913.

## Argument

Mary i Rose són dues cosines que viuen a dues ciutats diferents. Les dues tenen un somni en el qual es troben en la "Terra de l'amor", un regne fantàstic i romàntic inspirat en un llibre que han llegit. En despertar-se, Mary rep una proposta de matrimoni, però el seu pare, descontent, l'envia amb la seva cosina Rose perquè s'oblidi del seu pretendent. Al seu torn, Rose rep la visita d'un altre pretendent tímid, que decideix rebutjar. Apareix aleshores un altre pretendent per a Rose, un Lothario seductor amb males intencions. L'arribada de Mary fa que el malvat canviï els seus interessos. Per ajudar al tímid pretendent de Rose, Mary accepta fugar-se amb el seductor al que li envia un misteriós missatge ... tot per reunir la seva cosina amb el tímid noi i ella mateixa amb el seu primer amant, deixant Lothario amb un pam de nas. A l'escena final, Rose i Mary passegen felices a la seva "Terra de l'amor" amb els seus enamorats.

## Repartiment

* Dorothy Gish (Rose)
* Mae Marsh (Mary)
* Walter Miller pretendent de Rose)
* Harry Hyde (pretendent de Mary)
* Lionel Barrymore (pare de Mary)
* Kate Bruce (mare de Mary)
* Gertrude Bambrick (personatge del llibre)
* Viola Barry (personatge del llibre)
* Olive Carey (camarera)
* William Gorman
* Robert Harron noi que dona indicacions
* J. Jiquel Lanoe (personatge del llibre)
* W.C. Robinson (porter)
* Henry B. Walthall (personatge del llibre)

## Referències

* ↑ «The Perfidy of Mary». Moving Picture World, 09-04-1913, pàg. 280.
* ↑ «Licensed release dates». Moving Picture World, 12-04-1913, pàg. 222.
# The Pit (pel·lícula 1914)

The Pit és una pel·lícula muda dirigida per Maurice Tourneur i interpretada per Milton Sills i Alec B. Francis, entre d'altres. Basada en la novel·la homònima de Frank Norris (1903), la seva producció va costar uns 60.000 dòlars. Es va estrenar el 28 de desembre de 1914. Es considera una pel·lícula perduda.

## Argument

A Chicago, el neòfit empresari Curtis Jadwin és introduït al món de l'especulació del blat pel veterà corredor de borsa Charles Cressler. Aquest, però, s'acaba suïcidant en arruïnar-se a la borsa. En una representació de Faust, Curtis coneix Laura Dearborn i se n'enamora, tot i que ella és la parella de l'artista Sheldon Corthell. Curtis corteja Laura i finalment la convenç perquè es casi amb ell, però poc després del casament, la deixa abandonada per dedicar-se al seu negoci. En la seva solitud, Laura renova la seva relació amb Sheldon i els amants planegen fugar-se. Curtis s'arruïna a la borsa i aleshores Laura rebutja el seu amant i retorna amb el seu marit.

## Repartiment

* Wilton Lackaye (Curtis Jadwin)
* Milton Sills (Sheldon Corthell)
* Alec B. Francis (Charles Cressler)
* Gail Kane (Laura Dearborn)
* Chester Barnett (Landry, secretari de Cressler)
* E. F. Roseman (Crookes)
* Julia Stuart (tieta Wess)
* Bert Starkey (Scannell)
* Sim Wiltsie (Hargus)
* W. A. Orlemond (empleat de Cressler)
* Gunnis Davis (empleat de Cressler)
* George Ingleton (majordom de Jadwin)

## Referències

* ↑ «Peter Milne “The Pit”». Motion Picture News 10, 26, 02-01-1915, pàg. 70.
* ↑ «Wilton Lackaye in “The Pit”». Moving Picture World, 02-01-1915, pàg. 26.
* ↑ «Selznick discusses feature pictures' future». Motography XIII, 5, 30-01-1915, pàg. 158.
* ↑ «Release dates for ready reference». Motion Picture News 10, 25, 26-12-1914, pàg. 57.
* ↑ Kear, Lynn; King, James. Evelyn Brent: The Life and Films of Hollywood's Lady Crook (en anglès). McFarland, 2009-10-21, p. 123. ISBN 978-0-7864-5468-6.
* ↑ «The Pit- Brady». Motography XIII, 2, 09-01-1915, pàg. 80.

## Enllaços externs

* The Pit al catàleg de l'American Film Institute
# The Smiling Lombana

The Smiling Lombana és una pel·lícula documental colombiana de 2019 dirigida per Daniela Abad. Estrenat el 17 de gener de 2019, el documental, basat en la vida de l'artista colombià Tito Lombana, va participar en el Festival Internacional de Cinema de Cartagena de Indias, al Festival Internacional del Nou Cinema Llatinoamericà de l'Havana i el Festival Internacional de Cinema de Tunja, entre d'altres. En 2019 va guanyar dos Premis Macondo, lliurats per la Acadèmia Colombiana d'Arts i Ciències Cinematogràfiques, incloent el de Millor Documental.

## Sinopsi

El documental, dirigit per la seva neta, explora la vida i obra de Tito Lombana, escultor colombià d'origen costaner al qual se li atribueix, entre altres coses, la creació del famós monument de "Los Zapatos Viejos". a aconseguir plasmar la fauna marina en escultures de marbre molt benvolgudes. L'escultor va morir en 1998.

## Reconeixements

Va participar en els documentals de la secció oficial de la XXV Mostra de Cinema Llatinoamericà de Catalunya Va obtenir el gran premi i el premi de l'audiència documentals al Festival de Cinema Llatinoamericà de Tolosa de Llenguadoc de 2019.

## Referències

* ↑ «The Smiling Lombana, un documental que sorprende» (en castellà), 18-01-2019. [Consulta: 11 juny 2019].
* ↑ «Cine Colombiano: The Smiling Lombana» (en castellà). [Consulta: 11 juny 2019].
* ↑ «The Smiling Lombana, sonríe y reinarás» (en castellà), 16-01-2019. [Consulta: 11 juny 2019].
* ↑ «Premios Macondo: estas fueron las películas ganadoras». , 10-11-2019 [Consulta: 9 febrer 2022].
* ↑ Ocho documentales compiten en la Mostra de Cine Latinoamericano de Catalunya, 20 Minutos, 29 d'abril de 2019
* ↑ "The smiling Lombana" y "Monos", premiadas en el Festival de Cine de Toulouse, El Espectador, 31 de març de 2019

## Enllaços externs

* Tràiler a YouTube
# The Tender Hour

The Tender Hour és una pel·lícula muda dirigida per George Fitzmaurice i protagonitzada per Billie Dove, Ben Lyon i Montagu Love, entre d'altres. Es va estrenar l'1 de maig de 1927.

## Argument

Marcia Kane, filla d'un capitalista nord-americà, és persuadida pel seu pare de casar-se amb el Gran Duc rus Sergei, un rus expatriat, després que aquest li faci creure que Wally, el seu autèntic amor, ha mort. Al descobrir després de la cerimònia que el seu pare l'ha enganyada, Marcia declara que només serà l'esposa de Sergei de nom però també rebutja la proposta de Wally de fugar-se plegats. Per sort, Chinilly, un amic de la seva dona, aconsegueix reunir-los París. Sergei es malfia i en descobrir que ha passat amenaça de matar Wally, però Marcia es compromet a tornar amb el seu marit. Amb l'ajuda dels seus amics, Wally entra a la vil·la del duc la salva Marcia en el darrer instant. Sergei es veu obligat a acceptar el divorci i Chinilly porta els amants a la seva casa a la Riviera.

## Repartiment

* Billie Dove (Marcia Kane)
* Ben Lyon (Wally McKenzie)
* Montagu Love (Gran Duc Sergei)
* Alec B. Francis (Francis Chinilly)
* Constantine Romanoff (Gorki)
* Laska Winter Tana)
* T. Roy Barnes (Tough-House Higgins)
* George Kotsonaros (el lluitador)
* Charles A. Post (Pussy-Finger)
* Anders Randolf (líder de la banda)
* Frank Elliott (convidat a la festa)
* Lionel Belmore (convidat a la festa)
* Lon Peff (convidat a la festa)
* August Tollaire (prefecte de policia)
* Yola d'Avril (noia del cabaret)
* George Bunny (no surt als crèdits)

## Referències

* ↑ «Coming to Dazzle Broadway!». Variety, 01-06-1927, pàg. 13.
* ↑ «First Nat’l releasing five during month of may». Motion Picture News, 22-04-1927, pàg. 1450.

## Enllaços externs

* The Tender Hour al catàleg de l'American Film Institute