OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Locus eremus

Locus eremus (en llatí "lloc erm") és un tòpic literari particularment utilitzat en la literatura medieval, renaixentista i barroca. S'oposa a l' locus amoenus i es caracteritza per ser una ambientació apartada del món, sense arbres, aus ni rierols. És símbol de la vida àrdua i sacrificada, per la qual cosa sol emprar-se en la poesia religiosa ascètica o per marcar la crueltat de la dama i el seu rebuig, a la lírica petrarquista. També, en alguna ocasió, és un motiu polític que critica el mal govern.
Els elements que el componen són els oposats al locus amoenus: en comptes de prat herbós, el desert o els penyals de la serra; en comptes de rossinyols, feres, feristeles, serps; en comptes d'aigua, sorra o pedres; en comptes d'ombra d'arbres, la sequera del sol i el foc. Pot aparèixer també el fred, el gel, la neu. És un paisatge solitari i, per tant, no convida a la conversa com el locus amoenus, sinó al lament, la penitència, la pregària. Àfrica, Líbia, Tebaida són les regions usualment identificades amb aquest talps o tòpic, com la Arcadia o el Edén en el locus amoenus.

## notes

* ↑ Sobre el calificativo eremus, "yermo", ver http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=eremus&fromdoc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0059"
* ↑ LENGUAJE Y COMUNICACIÓN – 2013 CARLOS OBAID A. Disponible en http://es.scribd.com/doc/165477640/1%C2%BA-Medio-Leng-Unidad-n%C2%BA4-Narrativa-Guia-Docente#scribd
* ↑ Cf. Antonio Azaustre y Juan Casas, Manual de retórica española. Barcelona: Ariel, 1997, p. 60.
# RCA

RCA té els següents significats:
* Radio Corporation of America, antiga companyia de ràdio estatunidenca
* RCA Victor, discogràfica estatunidenca
* Connector RCA, connector elèctric usat en el mercat d'àudio/vídeo
# Sortes

Les sortes (en llatí: sortes, en singular sors) eren un sistema d'endevinació freqüent entre els antics romans. Havia existit també a Grècia, però allà van adquirir més importància els oracles i la inspiració a través dels somnis. El mètode consistia en una mena de loteria (sortes, també 'sorteig'), amb la que es podia conèixer l'auspici, i saber el que passaria en el futur. Aquest mètode s'usava en molts temples romans antics per saber la voluntat dels déus, com ara a Praeneste a Falerii i a Caere.
Les sortes eren petites tauletes fetes de fusta o d'altres materials, que habitualment es posaven en un pot o sitra o en una capsa plena d'aigua d'on s'extreien per sorteig. De vegades es llençaven sobre una superfície plana com si fossin daus. El nom de sortes s'aplicava de fet a qualsevol sistema que s'utilitzés per per endevinar el futur, i també es donava a les respostes verbals d'un oracle.
A les tauletes s'escrivien diverses paraules, segons les circumstàncies, com ara els noms de les persones que les utilitzaven. Sembla que en temps posteriors va ser una pràctica freqüent escriure versos de poetes il·lustres i extreure'ls després de l'urna juntament amb altres tauletes, suposant que els versos així obtinguts eren adequats per donar la resposta a una persona o un situació determinada. Es coneixen les Sortes Homericae, i les Sortes Vergilianae, que fan referència als versos d'Homer i Virgili que s'usaven.
De la mateixa manera que els antics utilitzaven Homer o Virgili, i els musulmans actuals utilitzen l'Alcorà, els cristians també feien servir la Bíblia i el Saltiri, obrint-los a l'atzar, i agafant la primera línia que cridava l'atenció del consultant com a anunci d'esdeveniments futurs.
Les Sortes Conviviales eren unes tauletes segellades, que es venien als espectacles públics i quan s'obrien atorgaven al comprador coses de valor molt desigual. Eren també una mena de loteria.

## Notes

* ↑ Segons el Diccionari Llatí-Català, pàg. 1395, significa 'sort', 'sortilegi, en endevinació.

## Referències

* 1 2 Ciceró. De divinatione, I, 3-4; 76; II, 56
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXI, 62
* ↑ Suetoni. Vides dels dotze cèsars: Tiberi, 14
* ↑ Virgili. Eneida, IV, 346, 377
* ↑ Eli Lampridi. Alexandre Sever, 14
* ↑ Deli Espartià, Hadrià, 2
* ↑ Agustí d'Hipona. Confessions, IV, 3
* ↑ Suetoni. Vides dels dotze cèsars: August, 75
* ↑ Eli Lampridi. Elagàbal, 22

## Bibliografia

* «Sortes» AWilliam Smith. A Dictionary of Greek and Roman Antiquities [Consulta 16 de febrer de 2025]
# Gran Premi de França del 1977

Resultats del Gran Premi de França de Fórmula 1 de la temporada 1977, disputat al circuit de Dijon-Prenois el 3 de juny del 1977.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 5 | Mario Andretti | Lotus - Ford | 80 | 1h 39' 40. 13 | 1 | 9 |
| 2 | 7 | John Watson | Brabham - Alfa Romeo | 80 | + 1.55 s | 4 | 6 |
| 3 | 1 | James Hunt | McLaren - Ford | 80 | + 33.87 s | 2 | 4 |
| 4 | 6 | Gunnar Nilsson | Lotus - Ford | 80 | + 1' 11.08 min. | 3 | 3 |
| 5 | 11 | Niki Lauda | Ferrari | 80 | + 1' 14.15 min. | 9 | 2 |
| 6 | 12 | Carlos Reutemann | Ferrari | 79 | + 1 Volta | 6 | 1 |
| 7 | 22 | Clay Regazzoni | Ensign - Ford | 79 | + 1 Volta | 16 | |
| 8 | 26 | Jacques Laffite | Ligier - Matra | 78 | + 2 Voltes | 5 | |
| 9 | 2 | Jochen Mass | McLaren - Ford | 78 | + 2 Voltes | 7 | |
| 10 | 24 | Rupert Keegan | Hesketh - Ford | 78 | + 2 Voltes | 14 | |
| 11 | 28 | Emerson Fittipaldi | Fittipaldi - Ford | 77 | + 3 Voltes | 22 | |
| 12 | 3 | Ronnie Peterson | Tyrrell - Ford | 77 | + 3 Voltes | 17 | |
| 13 | 19 | Vittorio Brambilla | Surtees - Ford | 77 | + 3 Voltes | 11 | |
| NC | 10 | Ian Scheckter | March - Ford | 69 | No Classificat | 20 | |
| Ret | 20 | Jody Scheckter | Wolf - Ford | 66 | Accident | 8 | |
| Ret | 8 | Hans Joachim Stuck | Brabham - Alfa Romeo | 64 | Accident | 13 | |
| Ret | 17 | Alan Jones | Shadow - Ford | 60 | Transmissió | 10 | |
| Ret | 37 | Arturo Merzario | March - Ford | 27 | Caixa canvi | 18 | |
| Ret | 4 | Patrick Depailler | Tyrrell - Ford | 21 | Accident | 12 | |
| Ret | 16 | Riccardo Patrese | Shadow - Ford | 6 | Motor | 15 | |
| Ret | 31 | David Purley | LEC - Ford | 5 | Accident | 21 | |
| Ret | 34 | Jean-Pierre Jarier | Penske - Ford | 4 | Accident | 19 | |
| NVQ | 9 | Alex Ribeiro | March - Ford | | | | |
| NVQ | 27 | Patrick Neve | March - Ford | | | | |
| NVQ | 30 | Brett Lunger | McLaren - Ford | | | | |
| NVQ | 25 | Harald Ertl | Hesketh - Ford | | | | |
| NVQ | 18 | Larry Perkins | Surtees - Ford | | | | |
| NVQ | 39 | Hector Rebaque | Hesketh - Ford | | | | |
| NVQ | 18 | Patrick Tambay | Surtees - Ford | | | | |
| NVQ | 35 | Conny Andersson | BRM | | | | |

## Altres

* Pole: Mario Andretti 1' 12. 21
* Volta ràpida: Mario Andretti 1' 13. 750 (a la volta 76)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-10-21. [Consulta: 8 abril 2010].
# Island Records

Island Records és una discogràfica anglesa, filial d'Universal. Island és una de les companyies més importants a nivell mundial, en el qual destaca per tenir música Pop i R&B, i destaquen artistes i grups d'èxit internacional, com Bon Jovi, Sugababes, Mutya Bona, The Feeling, Hoobastank, Ashanti, Mariah Carey, Amy Winehouse, Justin Bieber, B 52 o Keane, entre d'altres. Va ser també el segell de Bob Marley i U2.

## Referències

* ↑ «Island Records | British company» (en anglès). [Consulta: 22 octubre 2020].
# Retorn al paradís

«Retorn al paradís» té aquests significats:
# Geneviève Darrieussecq

Geneviève Darrieussecq (Pèirahorada, 4 de març de 1956) és doctora i política francesa, Ministra delegada encarregada de la Memòria i dels Antics combatents al Ministeri de Defensa en els governs dels Primers ministres Édouard Philippe i Jean Castex des de 2017.

## Carrera

Darrieussecq va ser alcaldessa de Lo Mont de Marsan (2008-2017).
Des de 2017 Darrieussecq ha estat membre de l'Assemblea Nacional pels Landes.
El 21 de juny de 2017, Darrieussecq va ser nominada Ministra delegada encarregada de la Memòria i dels Ancians combatents amb la Ministra de Defensa Florence Parly en el Segon govern Philippe. Charles Dayot la va succeir com a alcalde de Lo Mont de Marsan el 7 de juliol de 2017. El diari Contexte destaca que "Geneviève Darrieussecq és discreta amb Florence Parly al Ministeri de Defensa. Té una missió específica: el "costat humà", mentre la ministra cuida del material. La memòria, la joventut, la formació, el servei de salut dels exèrcits, el desenvolupament durador en els exèrcits, el pla familiar són els seus primers temes d'importància. Però ha de dominar la resta, per ser capaç de contestar en cas d'absència de Florence Parly.

## Referències

* 1 2 Par Jeanne Travers. «Landes : qui est Geneviève Darrieussecq, votre nouvelle députée ? - France 3 Nouvelle-Aquitaine» (en francès). France3-regions.francetvinfo.fr.
* ↑ «Législatives : Darrieussecq, première femme élue députée dans les Landes». Sud Ouest.fr.
* ↑ Samuel Le Goff, Simon Prigent, Diane de Fortanier and Hortense Goulard. «Les attributions informelles des secrétaires d'État " sans attribution "» (en francès). Contexte, 22-03-2018.
# Gran Premi de França del 1986

Resultats del Gran Premi de França de Fórmula 1 de la temporada 1986, disputat al circuit de Paul Ricard el 6 de juliol del 1986.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 5 | Nigel Mansell | Williams - Honda | 80 | 1h 37' 19. 2 | 2 | 9 |
| 2 | 1 | Alain Prost | McLaren - TAG | 80 | + 17.128 s | 5 | 6 |
| 3 | 6 | Nelson Piquet | Williams - Honda | 80 | + 37.545 s | 3 | 4 |
| 4 | 2 | Keke Rosberg | McLaren - TAG | 80 | + 48.703 s | 7 | 3 |
| 5 | 25 | René Arnoux | Ligier - Renault | 79 | + 1 Volta | 4 | 2 |
| 6 | 26 | Jacques Laffite | Ligier - Renault | 79 | + 1 Volta | 11 | 1 |
| 7 | 7 | Riccardo Patrese | Brabham - BMW | 78 | + 2 Voltes | 16 | |
| 8 | 27 | Michele Alboreto | Ferrari | 78 | + 2 Voltes | 9 | |
| 9 | 8 | Derek Warwick | Brabham - BMW | 77 | + 3 Voltes | 14 | |
| 10 | 3 | Martin Brundle | Tyrrell - Renault | 77 | + 3 Voltes | 15 | |
| 11 | 17 | Christian Danner | Arrows - BMW | 76 | + 4 Voltes | 18 | |
| NC | 18 | Thierry Boutsen | Arrows - BMW | 67 | No Classificat | 21 | |
| Ret | 16 | Patrick Tambay | Lola - Ford | 64 | Frens | 13 | |
| Ret | 11 | Johnny Dumfries | Lotus - Renault | 56 | Motor | 12 | |
| Ret | 14 | Jonathan Palmer | Zakspeed | 46 | Motor | 22 | |
| Ret | 4 | Philippe Streiff | Tyrrell - Renault | 43 | Foc | 17 | |
| Ret | 29 | Huub Rothengatter | Zakspeed | 32 | Accident | 24 | |
| Ret | 22 | Allen Berg | Osella - Alfa Romeo | 25 | Turbo | 26 | |
| Ret | 20 | Gerhard Berger | Benetton - BMW | 22 | Caixa canvi | 8 | |
| Ret | 19 | Teo Fabi | Benetton - BMW | 7 | Motor | 9 | |
| Ret | 28 | Stefan Johansson | Ferrari | 5 | Turbo | 10 | |
| Ret | 12 | Ayrton Senna | Lotus - Renault | 3 | Accident | 1 | |
| Ret | 21 | Piercarlo Ghinzani | Osella - Alfa Romeo | 3 | Accident | 25 | |
| Ret | 24 | Alessandro Nannini | Minardi - Motori Moderni | 3 | Accident | 19 | |
| Ret | 23 | Andrea de Cesaris | Minardi - Motori Moderni | 3 | Turbo | 23 | |
| Ret | 15 | Alan Jones | Lola - Ford | 2 | Accident | 20 | |

## Altres

* Pole: Ayrton Senna 1' 06. 526
* Volta ràpida: Nigel Mansell 1' 09. 993 (a la volta 57)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-11-13. [Consulta: 26 abril 2010].
# Iurreta

Iurreta és un municipi de Biscaia, a la comarca de Duranguesat. Es divideix en les cofraries d'Iurreta, Orozketa, Goiuria, Oromiño, Santa Maña i San Fausto.

## Història

Com en totes les anteiglesias els seus orígens es perden en el temps i es confonen amb els de la Terra Plana de Biscaia. Es tenen notícies de la batalla que es va produir el 16 d'abril de 890 en terres de Orobio entre moros, vinguts de Navarra, i cristians. Alguns historiadors situen en l'any 899 la construcció de la casa torre de Iurreta per part de Pascual de Yurreta; entorn d'aquesta casa torre es conformaria l'anteiglesia. En 1072 el rei de Navarra fa cessió del monestir de San Martín de Iurreta al monestir de San Millán de la Cogolla a La Rioja. Iurreta va formar part de la Merindad de Durango. Tenia seient i vot en les Juntes de Gerediaga. Ostentava el seient i vot nombre 5.
L'activitat industrial del ferro sempre ha estat unida al municipi. Les ferreries, moltes vegades també molins (d'on pot venir la seva denominació), han estat habituals. Juan I. Delmas en el segle xix ja la considerava com una de les més fabrils de Biscaia amb 6 ferreries. Aquestes ferreries van donar pas a petites instal·lacions generadores d'electricitat en les albors de la revolució industrial al començament del segle xx. En la guerra de la Independència es veu afectada en les batalles contra els francesos. La situació al costat del riu Ibaizabal ha fet que es produeixin inundacions rellevants, com la de 8 de setembre de 1651, la de maig de 1801 o la d'agost de 1983, entre d'altres.
El 12 de novembre de 1926 s'annexiona a la Vila de Durango. Aquesta annexió va ser molt impopular i durament rebutjada pel poble, que sempre que va poder demanar la desannexió, que es va produir l'1 de gener de 1990. La raons de l'annexió cal buscar-les en l'escassa extensió territorial de la vila de Durango (que es va fundar en terrenys de l'anteiglesia), i el creixement d'aquesta. La cultura popular compte que l'annexió es va produir per altres causes: l'alcalde de Iurreta va veure la font que al costat de l'Església de Santa María tenien els de Durango. A ell la font per a agafar aigua li quedava lluny i li va proposar a l'alcalde de Durango que si posava aquesta font en la plaça de l'església de Iurreta s'annexionava aquesta a Durango. Els de Durango van col·locar la font en la plaça de Iurreta i van annexionar el poble. Quan en 1990 es desannexà l'anteesglésia, els de Durango van reclamar la seva font i aquesta va tornar al seu lloc. Qualsevol pot veure-la ara al costat de l'església de Santa María (avui ja basílica) en la seva base posa em van dur un 12 de novembre de 1926 i em van tornar a portar l'1 de gener de 1990.
# Sabatera

«Sabatera o la Sabatera» té aquests significats:
* Serrat de la Sabatera, serrat de Sant Quirze Safaja, a la comarca del Moianès.
* La Sabatera (Sant Quirze Safaja), paratge del terme municipal de Sant Quirze Safaja, al Moianès.
* Cabana Sabatera, masia de Solsona, a la comarca del Solsonès.
* Sabatera (bolet), sabatera vera (Scutiger pes-caprae)
* Sabatera (grup de bolets), varietat de bolets amb el revers del barret amb porus i carn de textura suberosa, endurida, però que es pot trencar amb un cert esforç.
* Sabatera d'agulles, varietat de bolets amb el revers del barret amb agulletes i carn de textura suberosa, compacta, però que es pot trencar amb un cert esforç.
# Casa de la Vila de Montblanc

Casa de la Vila de Montblanc és un edifici del municipi de Montblanc (Conca de Barberà) utilitzat com ajuntament. Construït a la plaça major entre els segles xiii i XIV, és una obra protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

La casa de la Vila és feta amb pedres irregulars i consta de planta baixa i dos nivells. La planta baixa és composta de dos portals, un adovellat, d'arc de mig punt i l'altra arquitravat, flanquejat per columnes d'ordre toscà. La segona planta consta d'un balcó damunt del qual hi ha l'escut del municipi i una finestra coronella amb arcs trilobulats separats per una fina columna amb capitell llis emmarcada per un arc de mig punt que descansa sobre dues impostes. L'últim pis està forma per unes galeries tancades amb finestres i coronat amb un ràfec bastant sobresortit. A l'interior, a la planta baixa es poden observar uns arcs apuntats i un mural on es narren els fets històrics més destacats de Montblanc.
Hi ha un finestral gòtic i la porta d'entrada, el balcó i la galeria superior són afegits dels segles xvii-xviii. Al vestíbul s'exposen els gegants més que centenaris.

## Història

Durant la Guerra dels Segadors va quedar molt deteriorat i al pas del segle xvii al xviii va subir una important remodelació com la porta d'entrada arquitravada, el balcó i la galeria. En canvi, la barana del balcó, de ferro forjat, s'hi va afegir al segle xix. El 1979 la façana fou restaurada i aleshores es van descobrir la primitiva estructura, el portal adovellat i el finestral gòtic.

## Referències

* ↑ «Casa de la Vila de Montblanc». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 novembre 2015].
* ↑ Oliva, Albert «Una celebració d'alçada: els gegants de Montblanc compleixen 160 anys». Nació Digital - Tarragona, 09-05-2024.

## Bibliografia

* Badia Batalla, Francesc. Guia turística de Montblanc. Ismael Balanyà, 1992. ISBN 978-84-6043-152-7.

## Enllaços externs

* «Casa de la Vila de Montblanc». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Consell Comarcal Conca de Barberà.
# Jóhannes av Skarði

Jóhannes av Skarði (Tórshavn, 7 d'abril de 1911 - 24 de gener de 1999), va ser un lingüista i escriptor feroès.

## Biografia

Jóhannes va néixer a Tórshavn l'any 1911. Era fill dels pioners en l'educació pública a les illes Fèroe Símun av Skarði i Sanna Jacobsen. També era germà de la feminista i periodista Sigrið av Skarði. El 18 de juny de 1945 es va casar amb Paulina Berg. Junts van tenir quatre fills: Símun (1945), Hans Jákup (1946), Sanna (1949) i Aleksandra (1955).
Va començar l'escola infantil l'hivern de 1925-26 i després va fer d'aprenent d'artesà fins al 1929. A l'hivern de 1929-1930 va estar a la Universitat de Voss a Noruega i després va anar a Dinamarca. Va fer l'examen preliminar el 1932 i l'examen d'estudiant el 1934. Després va estudiar a la Universitat de Copenhaguen del 1934-38, i després va tornar a les Illes Fèroe. Fins que es va jubilar el 1976 va ser professor a la Føroya Fólkaháskúli, institució que va dirigir del 1942-53.

## Obra

Jóhannes av Skarði és conegut sobretot per la publicació del diccionari danès-faroès (1967) i el diccionari anglès-feroès (1984), pel qual va rebre el premi de literatura feroès el mateix any.

### Obra publicada

* 1967 - Donsk-Føroysk Orðabók
* 1980 - Jólafundurin 1888
* 1984 - Ensk-Føroysk Orðabók

## Referències

* 1 2 «Jóhannes av Skarði» (en feroès). bokasolan.fo. Arxivat de l'original el 2011-08-11. [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ «Jóannes av Skarði» (en castellà). Geni. [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ «Jóannes av Skarði (1911-1999)» (en feroès). Snar. [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ av Skarði, Jóhannes. Donsk-Færoysk Orðabók. Thorshavn: Færøernes Videnskabelige Selskab, 1967.
# Muhàmmad Azam Xah

Abu'l Faaiz Qutb-ud-Din Muhammad Azam (28 de juny de 1653 - 8 de juny de 1707), conegut com a Muhàmmad Azam Xah o Axam Xah, va ser l'emperador mogol entre des del 14 de març de 1707 fins a la seva mort el 8 de juny del mateix any.
Era el fill gran del sisè emperador mogol, Aurangzeb "Alamgir" i l'emperadriu consort Dilras Banu Begum. El 12 d'agost de 1681 fou proclamat hereu del seu pare, i va servir com a virrei de Suba de Berar, Malwa, Bengala, Gujarat i Dècan, entre d'altres. A la mort del seu pare va ascendir al tron imperial d'Ahmednagar.
Azam Xah i els seus tres fills van ser derrotats i morts pel seu germanastre rebel, el príncep Xah Alam (posteriorment coronat amb el nom de Bahadur Xah I) a la batalla de Jajau.

## Referències

* ↑ Sir Jadunath Sarkar. Anecdotes of Aurangzib. M.C. Sarkar & Sons, 1925, p. 21.
* ↑ Sarkar, Sir Jadunath. History of Aurangzib Vol. I. Calcutta: M.C. Sarkar & Sons, 1912, p. 71.
* ↑ Sir Jadunath Sarkar. Studies in Aurangzib's reign: (being Studies in Mughal India, first series). Orient Longman, 1933, p. 43.
# Gran Premi de França del 1996

Resultats del Gran Premi de França de Fórmula 1 de la temporada 1996, disputat al circuit de Nevers Magny-Cours el 30 de juny del 1996.

## Resultats

| Posició | Númeor | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 5 | Damon Hill | Williams - Renault | 72 | 1h 36' 29. 2 | 2 | 10 |
| 2 | 6 | Jacques Villeneuve | Williams - Renault | 72 | + 8.127 s | 6 | 6 |
| 3 | 3 | Jean Alesi | Benetton - Renault | 72 | + 46.442 s | 3 | 4 |
| 4 | 4 | Gerhard Berger | Benetton - Renault | 72 | + 46.859 s | 4 | 3 |
| 5 | 7 | Mika Häkkinen | McLaren - Mercedes | 72 | + 1' 02.774 s | 5 | 2 |
| 6 | 8 | David Coulthard | McLaren - Mercedes | 71 | + 1 Volta | 7 | 1 |
| 7 | 9 | Olivier Panis | Ligier - Mugen - Honda | 71 | + 1 Volta | 9 | |
| 8 | 12 | Martin Brundle | Jordan - Peugeot | 71 | + 1 Volta | 8 | |
| 9 | 11 | Rubens Barrichello | Jordan - Peugeot | 71 | + 1 Volta | 10 | |
| 10 | 19 | Mika Salo | Tyrrell - Yamaha | 70 | + 2 Voltes | 13 | |
| 11 | 16 | Ricardo Rosset | Footwork - Hart | 69 | + 3 Voltes | 19 | |
| 12 | 20 | Pedro Lamy | Minardi - Ford | 69 | + 3 Voltes | 18 | |
| DSQ | 14 | Johnny Herbert | Sauber - Ford | 70 | Irregularitats a la carrosseria | 16 | |
| Ret | 15 | Heinz-Harald Frentzen | Sauber - Ford | 56 | Accelerador | 12 | |
| Ret | 18 | Ukyo Katayama | Tyrrell - Yamaha | 33 | Motor | 14 | |
| Ret | 22 | Luca Badoer | Forti F1 - Ford | 29 | Prob. amb el combustible | 20 | |
| Ret | 10 | Pedro Diniz | Ligier - Mugen - Honda | 28 | Motor | 11 | |
| Ret | 17 | Jos Verstappen | Footwork- Hart | 10 | Direcció | 15 | |
| Ret. | 2 | Eddie Irvine | Ferrari | 5 | Caixa canvi | 22 | |
| Ret. | 21 | Giancarlo Fisichella | Minardi - Ford | 2 | Bomba de combustible | 17 | |
| Ret. | 23 | Andrea Montermini | Forti F1 - Ford | 2 | Part elèctrica | 21 | |
| NVS | 1 | Michael Schumacher | Ferrari | 0 | Motor | 1 | |

## Altres

* Pole: Michael Schumacher 1' 15. 989
* Volta ràpida: Jacques Villeneuve 1' 18. 610 (a la volta 48)

## Referències

* «La web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-11-01. [Consulta: 23 març 2010].
# Paranasoona

Paranasoona cirrifrons, és una espècie d'aranya araneomorfa de la subfamília Erigoninae, dins de la família Linyphiidae . És l'únic membre del gènere monotípic Paranasoona.:
És un endemisme de la Xina i Vietnam.
Fou descrit per primera vegada per Stefan Heimer l'any 1984.

## Referències

* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog 12.0 (American Museum of Natural History).
* 1 2 The world spider catalog, Linyphiidae
* ↑ Linyphiid spider of the World by Tanasevitch A. V.
* ↑ Paranasoona ITIS

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# Saint-Amour

«Saint-Amour» té aquests significats:
* Saint-Amour (Jura), comú al departament de Jura (regió de Borgonya-Franc Comtat, França)
* Saint-Amour-Bellevue, comú al departament de Saona i Loira (Borgonya-Franc Comtat)
* Saint-Amour (pel·lícula), pel·lícula francobelga de 2016
# Copa Charles Drago

La Copa Charles Drago, també anomenada Challenge de la Ligue, fou una competició organitzada per la Lliga Nacional del Futbol Professional de França. Aquesta competició permetia als clubs professionals eliminats abans de quarts de final de la Copa de França de futbol, disputar aquesta competició. En certa manera és un precedent de la Copa de la Lliga francesa de futbol.

## Finals

| Data | Vencedor | Finalista | Marcador |
| 1953 | Football Club Sochaux-Montbéliard | Toulouse Football Club | 3-3 (victòria pe llançament de moneda) |
| 1954 | Stade de Reims Champagne | LOSC Lille Métropole | 6-3 |
| 1955 | AS Saint-Étienne | CS Sedan | 6-3 |
| 1956 | Nîmes Olympique | LOSC Lille Métropole | 3-1 |
| 1957 | Olympique de Marseille | Racing Club de Lens | 1-0 |
| 1958 | AS Saint-Étienne | OGC Nice | 2-1 |
| 1959 | Racing Club de Lens | US Valenciennes-Anzin | 3-2 |
| 1960 | Racing Club de Lens | Sporting Toulon Var | 3-2 |
| 1961 | AS Monaco | RC Strasbourg | 2-1 |
| 1962 | Besançon Racing Club | Le Havre AC | 1-0 |
| 1963 | Football Club Sochaux-Montbéliard | CS Sedan | 5-2 |
| 1964 | Football Club Sochaux-Montbéliard | US Forbach | 4-0 |
| 1965 | Racing Club de Lens | Football Club des Girondins de Bordeaux | 4-0 |

## Palmarès

* Football Club Sochaux-Montbéliard 3 títols
* Racing Club de Lens 3 títols
* AS Saint-Étienne 2 títols
* AS Monaco 1 títol
* Olympique de Marseille 1 títol
* Stade de Reims Champagne 1 títol
* Nîmes Olympique 1 títol
* Besançon Racing Club 1 títol