# Gaceta Médica Catalana

La Gaceta Médica Catalana, originàriament Gaceta Médica de Cataluña, va ser una revista de medicina escrita en llengua castellana i publicada entre el 1878 i el 1921 a Barcelona.
Fundada el 1878 amb el nom Gaceta Médica de Cataluña, va passar a anomenar-se Gaceta Médica Catalana el 1881 i va desaparèixer el 1921. Entre els seus directors hi va haver l'andalús Rafael Rodríguez Méndez (des de la fundació de la revista fins a la seva mort el 1919) i Lleó Formiguera i Soler.
En destaquen els col·laboradors següents: Guillermo Serra y Bennasar, Bartomeu Robert, Ramon Coll i Pujol, Enrique Alabern, Julio Altabás, Félix Antigüedad y Díez, N. Azcarreta, N. Bové y Piqué, Josep Brunet i Bellet, Francesc de Paula Campà i Porta, Narciso Carreras y Piñana, Josep Codina i Castellví, Lluís Comenge i Ferrer, Pere Esquerdo i el seu germà Álvar, Jaume Ferrán, Eduardo García Solá, Juan Heredia, Federico León, Andrés Martínez Vargas, Antonio Muñoz, Jaume Pi i Sunyer, Joan Ribas Perdigó, Antonio Rodríguez-Morini, Santiago Ramón y Cajal, Lluís Suñé o Ramon Turró, entre d'altres.
Rodríguez Méndez, catedràtic d'Higiene a la facultat de Medicina de la UB, impulsà el corrent higienista propi d'aquells anys. La revista fou la primera en fer arribar a la comunitat científica catalana la reproducció dels informes que Koch enviava a les autoritats alemanyes sobre el Vibrio cholerae i les seves implicacions infeccioses, juntament amb comentaris del seu director (1883-1884). També exposà i avaluà amb molta freqüència els treballs i les idees de Pasteur, absolutament innovadores i motiu de polèmica en aquells temps. Entre 1890 i 1891 publicà diversos articles sobre la tuberculina, les seves utilitats i les complicacions derivades de l'aplicació terapèutica de dit estret microbiològic. Durant anys, 'La Gaceta' fou l'òrgan d'expressió de la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya.
Entre 1885 i 1906 la revista edità com a secció especial un suplement anomenat Boletín de clínica y terapéutica. D'aquest període cal destacar els articles del pioner de la psiquiatria organicista Joan Giné i Partagàs i del neuròleg Lluís Barraquer i Roviralta.
Josep Antoni Barraquer i Roviralta donà a conèixer en aquesta publicació, sobretot durant els seus primers anys, nombrosos procediments mèdico-quirúrgics i casos clínics relacionats amb l'Oftalmologia.
Francesc Vidal i Careta, metge i compositor, publicà en ella la primera tesi doctoral sobre musicoteràpia (1882) de la que es té constància fins a la dècada de 1940.
L'any 1889, Cajal escrigué en forma de cas clínic un peculiar article sobre la hipnoanalgèsia, fonamentat en els procediments que va aplicar a la seva dona, considerat un dels primers estudis sobre l'ús d'aquest mètode en el part.

## Referències

* 1 2 Alcaide González, 1999.
* ↑ Martínez Vargas, 1921, p. 53-54.
* ↑ Pueyo Fernández, Corbella i Corbella i Pueyo Fernández, 1985, p. 295-298.
* ↑ Izquierdo Ballester, S «Esbós biogràfic del doctor Robert en el centenari de la seva mort». Cercles: revista d'història cultural, 2002; 5, pp: 116-129. ISSN: 1699-7468 [Consulta: 19 abril 2018].
* ↑ Pueyo Fernández, Corbella i Corbella i Pueyo Fernández, 1986, p. 299-302.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 5.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 11.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 18-19.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 130.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 54.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 55.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 65.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 74.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 87.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 89.
* ↑ González Esquerdo, A «El doctor Pere Esquerdo (1851-1922), un il·lustre viler». La Marina d'ahir, 2011 Nov 25;, pàgs: 10 [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 119.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 136.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 164.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 196.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 224.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 263.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 296.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 349.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 376.
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 388.
* ↑ Ramón y Cajal, S «Sobre la existencia de células nerviosas especiales en la primera capa de las circunvoluciones cerebrales» (en castellà). Gaceta Médica Catalana, 1890 Des 15; Any XIII (323), pp: 737-739. Arxivat de l'original el 20 d’abril 2018 [Consulta: 19 abril 2018].
* ↑ Suñé Molist, L «Osteosarcoma del aparato auditivo». Gaceta Médica Catalana, 1882 Maig 15; Any II (33), pp: 257-259 [Consulta: 19 abril 2018].
* ↑ Ossorio y Bernard, 1903, p. 455.
* ↑ Calbet i Camarasa, JM; Ausín i Hervella, JL «La introducció de la tuberculina a Barcelona». Gimbernat, 2004; 42, pp: 145-155. ISSN: 0213-0718 [Consulta: 26 maig 2018].
* ↑ Roca Rosell, A «Història del Laboratori Municipal de Barcelona: de Ferran a Turró». Ajuntament de Barcelona, Regidoria d'Edicions i Publicacions, 1988, pàgs: 220 ISBN 84-7609-226-1 [Consulta: 1r maig 2018].
* ↑ Biblioteca de Catalunya «Boletín de clínica y terapéutica: lecciones, discursos, memorias». CCUC/CBUC, 2018; NR b1556057, pàgs: 1 [Consulta: 12 maig 2018].
* ↑ Barraquer, J «Tratamiento de los abscessos de la córnea» (en castellà). Gaceta Médica Catalana, 1882 Mar 31; Any II (30), pp: 161-166 [Consulta: 14 maig 2018].
* ↑ COMB «Francesc Vidal i Careta (Barcelona, 1860–Madrid, 1923)». Galeria de Metges Catalans, 2015, pàgs: 3 [Consulta: 30 abril 2018].
* ↑ Vidal i Careta, F «La música en sus relaciones con la medicina: estudio especulativo, fisiológico, higiénico y terapéutico» (en castellà). La Gaceta Médica Catalana, Estab. Tip. de los Sucesores de N. Ramírez y Cª. Barcelona, 1882, pàgs: 32 [Consulta: 30 abril 2018].
* ↑ Ramón y Cajal, S «Dolores del parto considerablemente atenuados por la sugestión hipnótica» (en castellà). Gaceta Médica Catalana, 1889 Ag 31; Any XII (16), pp: 484–486. Arxivat de l'original el 12 de maig 2018 [Consulta: 12 maig 2018].
* ↑ Lanfranco RC, Canales-Johnson A, Huepe D «Hypnoanalgesia and the study of pain experience: from Cajal to modern neuroscience» (en anglès). Front Psychol, 2014 Set 30; 5, pp: 1126. DOI: 10.3389/fpsyg.2014.01126. PMC: 4179709. PMID: 25324822 [Consulta: 12 maig 2018].

## Bibliografia

* Alcaide González, Rafael «La introducción y el desarrollo del higienismo en España durante el siglo XIX: Precursores, continuadores y marco legal de un proyecto científico y social». Scripta Nova. Revista Electrónica de Geografía y Ciencias Sociales. Universitat de Barcelona, 50, 15-10-1999. ISSN: 1138-9788.
* Martínez Vargas, Andrés «Necrología del doctor don Rafael Rodríguez Méndez». Anales de la Real Academia de Medicina y Cirugía de Barcelona, 4, 1, 1921, pàg. 49-67. ISSN: 0210-7155.
* Ossorio y Bernard, Manuel. Ensayo de un catálogo de periodistas españoles del siglo XIX. Madrid: Imprenta y litografía de J. Palacios, 1903.
* Pueyo Fernández, Luis; Corbella i Corbella, Jacint; Pueyo Fernández, Mª Julia «La Medicina Legal en la Gaceta Médica Catalana del siglo XIX». Gimbernat. Universitat de Barcelona, 5, 1985, pàg. 295-298. ISSN: 2385-4200.
* «La intoxicación por metales en la Gaceta Médica de Cataluña durante el siglo XIX». Gimbernat. Universitat de Barcelona, 6, 1986, pàg. 299-302. ISSN: 2385-4200.
* Rodríguez Méndez, Rafael «Historia de la Gaceta Médica de Cataluña». Gaceta Médica Catalana, 54-55, 157, 1919.
* «La Psicología y la Psiquiatría en la España de principios de siglo a través de la revista "Gaceta Médica Catalana" (1878-1921)». A: Manuel Valera Candel, Carlos López Fernández (coord.). Actas del V Congreso de la Sociedad Española de Historia de las Ciencias y de las Técnicas, Murcia, 1989. 2, 1991, p. 802-814. ISBN 84-7665-818-4.

## Enllaços externs

* Volum II de la Gaceta Médica Catalana (1882) a Internet Archive (castellà)
* Volum XII de la Gaceta Médica Catalana (1889) a Internet Archive (castellà)
* Volum XIII de la Gaceta Médica Catalana (1890) a Internet Archive (castellà)
* Volum XXIII de la Gaceta Médica Catalana (1900) a Internet Archive (castellà)
* Volum XXVII de la Gaceta Médica Catalana (1904) a Internet Archive (castellà)