OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gaël Kakuta

Gaël Kakuta (Lilla, França, 21 de juliol de 1991) és un futbolista professional francès que actualment milita a les files del RC Lens.
Producte juvenil de Lens, Kakuta es va traslladar al Chelsea el 2007 després d'una controvertida transferència. Al Chelsea FC va gaudir de pocs minuts i va ser cedit a sis equips de cinc països diferents abans de marxar a jugar amb el Sevilla després de l'expiració del seu contracte el 2015.
Als primers anys com a futbolista va defensar la samarreta de França com a internacional, en tots els grups d'edat fins a la categoria sub-21. Tanmateix el 2017 va decidir canviar de selecció nacional i des de llavors defensa els colors de la República Democràtica del Congo.

## Referències

* ↑ «Gael Kakuta» (en anglès). Barry Hugman's Footballers. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «Gaël Kakuta de retour à Lens !» (en francès). Ligue 1, 09-07-2020. Arxivat de l'original el 2020-09-18. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «Kakuta entra en los planes de la República Democrática del Congo para un amistoso» (en castellà). RC Deportivo da Coruña, 13-03-2017. [Consulta: 5 setembre 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa tècnica al web del Chelsea (anglès)
* Fitxa a ESPN Arxivat 2010-10-20 a Wayback Machine. (anglès)
* Estadístiques a Soccerway (castellà)
# Auteuil

«Auteuil» té aquests significats:
* Toponímia:
** Auteuil (Oise), municipi francès del departament d'Oise
** Auteuil (Yvelines), municipi francès d'Yvelines
** Auteuil (Laval), barri de Laval (Québec)
** Auteuil (Sena), antic municipi francès del Departament del Sena, el qual l'any 1860 va ser repartit entre els termes de París i Boulogne-Billancourt
** Auteuil (barri), barri de París, part de l'antic municipi del Sena
** hipòdrom d'Auteuil
** Notre-Dame-d'Auteuil, església
** Porte d'Auteuil
* Biografies:
** Daniel Auteuil (1950), actor francès
** Aurore Auteuil (1981), actriu francesa
# Barra

«Barra» té aquests significats:
* Barra (heràldica), peça honorable que travessa diagonalment el camper d'un escut d'armes
* Barra de dalt o maxil·la
* Barra de baix o mandíbula
* Barra o cordó litoral, llenca de sorra que es forma a la desembocadura d'un riu, en una platja, paral·lelament a la costa
* Barra o taulell de botiga, lloc d'un bar on se serveixen menjars i begudes per ser consumits allà mateix
* Toponímia:
** Barra Mansa, municipi de l'estat brasiler de Rio de Janeiro
** Illa de Barra, illa escocesa del petit arxipèlag de les Illes de Barra
** Barra Isles o illes de Barra, petit arxipèlag de les Hèbrides Exteriors
** Barra o Bardia, principat desaparegut a l'estat de l'Índia central
** Regne de Barra, antic regne nadiu de Gàmbia
* Gimnàstica:
** Barra d'equilibris, aparell usat en la gimnàstica artística femenina
** Barra fixa o barra horitzontal, aparell usat en la gimnàstica artística masculina
* Música:
** Barra de compàs, línia vertical que travessa el pentagrama
** Barra harmònica, llistó que porten alguns instruments de corda fregada de la família del violí
* Tipografia:
** Barra obliqua o barra inclinada «/», signe de puntuació que es representa com una barra diagonal
** Barra obliqua inversa o barra invertida «\», signe tipogràfic molt usat en informàtica
** Barra vertical «|», signe gràfic que serveix per separar blocs de text de diversa naturalesa
* Miscel·lània: Hotinet Barra
# Beli

«Beli» té aquests significats:
* Andrei Beli, literat rus
* Beli (Leningràdskaia), localitat del krai de Krasnodar, a Rússia
* Beli (Strelka), localitat del krai de Krasnodar, a Rússia
# Brama (desambiguació)

«Brama» té aquests significats:
* Brama, tipus de divinitat dins de la cosmologia vegeu Brama#Brama en el budisme
* Brama, concepte filosòfic hinduista vegeu braman
* Braman (casta), una de les castes de l'Índia
* Brama, crit d'amor dels cèrvids com el cervol
* Brama (gènere), un gènere de peixos perciformes
* Brama (biologia),
* Brama o saputa (Brama brama), espècie de peix marí de la família dels bràmids i de l'ordre dels perciformes
# Ca n'Anglada

«Ca n'Anglada» té aquests significats:
* Ca n'Anglada (l'Ametlla del Vallès), edifici del municipi de l'Ametlla del Vallès (Vallès Oriental)
* Barri de Ca n'Anglada, barri de Terrassa que ocupa la meitat occidental del districte 2 o de Llevant
* Ca n'Anglada (Terrassa), masia del municipi de Terrassa (Vallès Occidental)
# Josep Coromina

Josep Coromina i Feralt (Barcelona 1756 - 1834) fou un dibuixant i gravador català format a l'escola de la Llotja.
Fou l'autor de diverses escarapel·les i fulls polítics, gravats al metall, en favor de Ferran VII d'Espanya. Va ser professor molts anys, amb el parèntesi de la Guerra del Francès, període durant el qual es distingí per la seva postura antinapoleònica. Acabada la guerra, emprengué com a editor i gravador una sèrie d'estampes que reflectien episodis d'aquella lluita.
A la Biblioteca de Catalunya, es conserven algunes de les seves matrius calcogràfiques. Fou un gravador molt versàtil, que es dedicà tant al retrat, com a la composició, la cartografia i a l'estampa tècnica.
Es conserven les obres Goig per a 4 veus i orquestra, Goig per a 4 veus i acompanyament i Mètode per a piano als fons musicals de l'església parroquial de Sant Esteve d'Olot (OloSE).

## Referències

* 1 2 3 Catàleg de la Biblioteca de Catalunya.
* ↑ Obres de Coromina a l'IFMuc. Base de dades dels fons musicals de Catalunya

## Enllaços externs

* Memorias de Agricultura y Artes
# Cama de perdiu

La cama de perdiu o pota de perdiu (Chroogomphus rutilus) és un bolet del grup de les pampes, té la superfície del barret viscosa o glutinosa (com la d’un molleric), les làmines decurrents i de fosques a negres en la maduresa, la cama allargada i de groguenca a ataronjada. Sempre creixen vora coníferes; probablement parasiten el miceli de mollerics o fetjons micorrízics.

## Morfologia

Barret de 20-90 mm, cònic quan és jove, després convex a gairebé pla en madurar, de vegades umbonat; superfície una mica viscosa, fibril·losa, de bru vermellós pàl·lid a bru groguenc, marge involut.
Làmines de decurrents a adnades, de denses a molt denses.
Cama de fins a 15 cm de longitud i 3 cm de diàmetre, cilíndric, sovint atenuada cap al peu, de color vermellós pàl·lid a groc pàl·lid, de vegades amb una tonalitat rosada, de color groc més profund cap al peu; miceli basal blanc.
Carn de color crem al barret, de vermellós a vinaci a la cama; tast i olor no distintives.

## Hàbitat

Comú; des de mitjan estiu fins a final de tardor; en tota mena de sòls, però més abundant sobre sòls calcaris; des de l’estatge subalpí fins a la muntanya mediterrània, més rar a la terra baixa i el litoral on acostuma a predominar el bitxac; exclusiu de boscos de coníferes o mixtes; només vora tota mena de pins, també pícees, també en jardins, parcs i altres espais urbans.

## Comentaris

D'aspecte molt similar al bitxac (Chroogomphus mediteraaneus), només l'anàlisis microscòpica permet una diferenciació segura.
En àrees de muntanya es pot confondre amb la cama de perdiu helvética (Chroogomphus helveticus), però aquesta darrera té la superfície del barret de cotonosa a vellutada i les làmines i la carn de color diferent.

## Gastronomia

Comestible; llepissós i morat un cop cuinat, interessant en barreges de bolets.

## Referències

* 1 2 Vidal, Josep Maria; Ballesteros, Enric. Bolets dels Països Catalans i els seus noms populars. Figueres: Brau Edicions, 2013. ISBN 9788496905986.
* 1 2 Gràcia i Barba, Enric. La Clau dels Bolets. Volum 1. El Papiol: efadòs, 2021, p. 112. ISBN 978-84-19239-32-7.
* ↑ Scambler, Ross; Niskanen, Tuula; Assyov, Boris; Ainsworth, A. Martyn; Bellanger, Jean-Michel; Loizides, Michael; Moreau, Pierre-Arthur; Kirk, Paul M.; Liimatainen, Kare «Diversity of Chroogomphus (Gomphidiaceae, Boletales) in Europe, and typification of C. rutilus». IMA Fungus, 9, 2018, pàg. 271–290.
# Musaranya de Lucina

La musaranya de Lucina (Crocidura lucina) és una espècie de musaranya endèmica d'Etiòpia. Els hàbitats naturals són pastures subtropicals o tropicals i pantans situats entre els 3.000 ai 4.000 metres d'altitud. Pesa uns 20 g.

## Referències

* ↑ «musaranya de Lucina». Diccionari dels mamífers del món. Fundació Barcelona Zoo i TERMCAT, 2023 i 2024. [Consulta: 22 desembre 2024].
* ↑ Kennerley, R. & Lavrenchenko, L. 2016. Crocidura lucina (errata version published in 2017). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2016: e.T5572A115075017. https://dx.doi.org/10.2305/IUCN.UK.2016-3.RLTS.T5572A22304095.en. Accessed 27 October 2022.
* ↑ Fordham et al. (2006). Crocidura lucina. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 14 desembre 2007 (en anglès).
* ↑ Moncunill-Solé, 2016, p. 198.

## Bibliografia

* Moncunill-Solé, B. «Evolution of body size of extinct endemic small mammals from Mediterranean Islands» (en anglès), 2016.
# Camarasa (desambiguació)

«Camarasa» té aquests significats:
* Toponímia:
** Camarasa, vila i municipi a la comarca de la Noguera
** Castell de Camarasa, castell termenat al municipi de Camarasa (la Noguera)
** Central de Camarasa, edifici a Camarasa (la Noguera)
** Palau dels Camarasa, Antic palau dels senyors de Camarasa a Montgai (la Noguera)
** Pantà de Camarasa, embassament al riu Noguera Pallaresa, creat per una presa situada al municipi de Camarasa
** Vegueria de Camarasa, antiga demarcació administrativa de Catalunya al voltant de la marca de Camarasa
* Biografies:
** Alba Camarasa
** Francisco Camarasa Pina
** Francisco José Camarasa Castellar
** Ginés Camarasa García (Villena, 1899 - Barcelona, 1972), anarcosindicalista valencià, especialment actiu durant la dictadura franquista
** Jaume Maspons i Camarasa (Granollers, 1872 - Barcelona, 1934), escriptor i agrònom, germà de Pere Maspons i Camarasa
** José Camarasa Albertos (Cabdet, Albacete, 1952), advocat i polític valencià d'origen castellà, diputat a les Corts Valencianes
** Paco Camarasa Yáñez
** Víctor Camarasa Ferrando (Meliana, 1994), futbolista valencià
# Pronycticebus

Pronycticebus és un gènere extint de primats de la família dels notàrctids que visqueren a l'Europa occidental durant l'Eocè mitjà i tardà. Se n'han trobat restes fòssils a les fosforites del Carcí (França). Eren adapoïdeus de mida mitjana, amb un pes estimat d'aproximadament 1 kg. El seu musell curt i la grandària de les seves òrbites oculars fan pensar que eren animals nocturns, mentre que les dents apunten a una dieta insectívora o frugívora. Eren força més grossos que Agerinia roselli. El nom genèric Pronycticebus significa ‘abans de Nycticebus’.

## Referències

* 1 2 Entrada «Pronycticebus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2024].
* 1 2 Rose, 2006, p. 185.
* ↑ Rose, 2006, p. 180.
* ↑ Femenias Gual et al., 2016, p. 4.

## Bibliografia

* Femenias Gual, J.; Minwer-Barakat, R.; Marigó, J.; Moyà-Solà, S. «New dental material and redescription of Agerinia roselli (Primates, Adapiformes) from Les Saleres (early Eocene, NE Iberian Peninsula)» (en anglès). Palaeontologia Electronica, 19, 2, 2016, pàg. 1-17.
* Rose, K. The Beginning of the Age of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2006. ISBN 0801884721.
# Cassia

«Cassia» té aquests significats:
* Cassia (llei), llei romana
** Cassia de suffragiis
** Cassia agraria
** Cassia Terentia frumentaria
** Cassia de Pauli triumpho
** Cassia Terentia frumentaria
** Licinia Cassia
** Cassia de senatu
** Cassia de senatu suplendo
* Via Cassia (llatí) o Via Càssia (llatí), via romana a Itàlia, que duia de Roma a Arretium per Florència i Lucca
* Cassia (gènere), gènere de plantes de la subfamília de les cesalpiniàcies
* Cassia o Cinnamomum aromaticum, un arbre d'espècia
* Comtat de Cassia, un dels comtats de l'estat d'Idaho (EUA)
# Can Súria

Can Súria és una masia de Maçanet de la Selva (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici quadrangular de dues plantes i coberta de dues aigües a laterals format per quatre adossats al cos central o principal. L'adossat més antic és el que està a l'esquerra del cos principal i té una coberta a un sol vessant. Aquesta part, que eren antigues corts de bestiar, actualment, està coberta d'heures i romagueres. La majoria de les obertures tenen marcs de pedra, i la resta són de rajol. L'adossat de la part dreta és bàsicament de rajol amb una arcada de mig punt també de rajol que serveix de tancat per una mitja dotzena de gossos. L'interior està en molt mal estat i han començat a caure el sostre i les bigues.

## Història

Mas documentat des de 1780. La construcció sembla que fou acabada el 1788.
La llinda de la porta principal té una inscripció datada de 1788, sobre la qual hi ha gravades les lletres "Ave Maria" i una creu. També és anomenat Can Súria de les Bòries i al segle xix, Can Carbonell.

## Referències

* 1 2 3 «Can Súria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 setembre 2017].
# Universitat de Sherbrooke

La Université de Sherbrooke, fundada el 1954, és una universitat francòfona situada a Sherbrooke, a la regió d'Estrie (Quebec). La Universitat compta amb 35.000 alumnes i el seu cos docent es compon de 3.200 persones (dades de 2007). En total, la Universitat empra a 6.400 persones. Compta així mateix amb més de 100.000 graduats i ofereix 46 programes de llicenciatura, 48 programes de mestratge i 27 programes de doctorat. Posseeix 61 càtedres de recerca que abasten àmbits com la farmacologia, la microelectrònica o el medi ambient, entre d'altres.
La Université de Sherbrooke posseeix sis campus :
* El Campus principal de Sherbrooke
* El Campus de la salut de Sherbrooke
* El Campus del centre urbà de Sherbrooke
* El Campus de Longueuil
* El Campus conjunt de Saguenay
* El Campus conjunt de Moncton a Nou-Brunswick

## Referències

* ↑ Canada Post Stamp
* ↑ https://www.usherbrooke.ca/accueil/fr/accueil/nouvelles/nouvellesdetails/article/3670/%5BEnllaç+no+actiu%5D

## Enllaços externs

* Web oficial de la Université de Sherbrooke
# Crims irlandesos. Llaços familiars

Crims irlandesos. Llaços familiars (títol original en alemany, Der Irland-Krimi: Familienbande) és un telefilm policial alemany del 2022 dirigit per Matthias Tiefenbacher. És la cinquena entrega de la sèrie de pel·lícules de ficció criminal d'ARD Crims irlandesos. La primera emissió va tenir lloc el 29 de setembre de 2022 en horari de màxima audiència al canal Das Erste. S'ha doblat i subtitulat al català per a TV3, que el va estrenar el 20 d'octubre de 2024.
El rodatge de Llaços familiars, sota el títol provisional d'Überführt, va durar del 3 de novembre de 2021 al 12 de gener de 2022 i va tenir lloc a la costa oest d'Irlanda i a Galway.

## Sinopsi

L'Abbie Campbell va matar el seu marit en defensa pròpia cinc anys enrere. La seva filla petita, Maisie, creix al costat de la germana, l'Erin Campbell, i del seu marit Devlin, a la casa familiar. La psicòloga Catherin Blake, aconsegueix finalment un permís oficial perquè l'Abbie pugui visitar a domicili la seva filla. En la primera ocasió, la jove fuig amb la nena. Aviat apareix la Maisie, però hi ha mostres evidents que la nena ha estat maltractada. Les investigacions posteriors comencen a revelar una fosca i antiga trama de maltractaments i abusos en el si de la família, aparentment respectable. L'Abbie i la seva germana també n'haurien estat víctimes temps enrere.

## Repartiment

* Désirée Nosbusch: Cathrin Blake
* Rafael Gareisen: Paul Blake
* Declan Conlon: Sean Kelly
* Mercedes Müller: Emma Walsh
* Luisa-Céline Gaffron: Abbie Campbell
* Thomas Sarbacher: Matt

## Referències

* ↑ «Crims irlandesos - T1xC5 - Llaços familiars». 3Cat. [Consulta: 8 novembre 2024].
* ↑ «Der Irland-Krimi - Familienbande» (en alemany). Crew united.
# Estació d'Auditori - Teatre Nacional

* El títol d'aquest article és incorrecte a causa de limitacions tècniques. El títol correcte de l'article és Estació d'Auditori | Teatre Nacional.
Mapa TramBesòs T4, T5 i T6 :
Auditori | Teatre Nacional és una estació de tramvia de la línies T5 i T6 de la xarxa del Trambesòs situada sobre l'avinguda Meridiana, davant del Teatre Nacional de Catalunya, entre els districtes de Sant Martí i l'Eixample de Barcelona i es va inaugurar el 2004 en entrar en funcionament el recorregut de tramvia per l'Avinguda Meridiana des de les Glòries fins al carrer Wellington.
El projecte i la ubicació de l'estació van ser aprovats a l'inici del 2002, començant les obres el gener del 2003. A més del traçat per la Meridiana, també es preveia un segon enllaç des de la parada fins a l'Estació del Nord, però la construcció d'aquesta segona connexió va quedar paralitzada a la primavera del 2003.
L'estació rebé els primers passatgers el 14 de juliol de 2004 amb la prolongació de la línia T4 entre Glòries i Ciutadella | Vila Olímpica.
Les línies T5 i T6 passaren a servir l'estació el 21 d'octubre de 2024 en substitució de la T4, per la preparació de l'ampliació del Trambesòs de Glòries fins a Verdaguer.
Trambesòs :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Ciutadella - Vila Olímpica | Marina | | Glòries | Gorg |
| Ciutadella - Vila Olímpica | Marina | | Glòries | Estació de Sant Adrià |

## Referències

* ↑ «Entra en servei la connexió del Trambesòs entre les Glòries i la Vila Olímpica». CCMA, 14-07-2004. [Consulta: 10 novembre 2022].
* ↑ «[https://pandora.girona.cat/viewer.vm?id=0001248815&page=25&search=tramvia%20bes%C3%B2s&lang=ca&view=hemeroteca Llum verda al projecte de tramvia del Besòs, que s'estrenarà el 2004]». Avui, 01-02-2002. [Consulta: 10 novembre 2022].
* ↑ «[https://pandora.girona.cat/viewer.vm?id=0001267157&page=21&search=tramvia%20bes%C3%B2s&lang=ca&view=hemeroteca El tramvia del Besòs inicia unes obres que es faran contra rellotge]». Avui, 04-01-2003. [Consulta: 10 novembre 2022].
* ↑ «Colls d’ampolla al Trambesòs». Avui, 08-06-2003. [Consulta: 10 novembre 2022].
* ↑ «Entra en servei el tram Ciutadella/Vila Olímpica Glòries del tramvia Sant Martí Besòs». Generalitat de Catalunya, 14-07-2004. [Consulta: 20 juliol 2022].
* ↑ «Canvis a les línies del Tram per preparar l’ampliació fins a Verdaguer». El Món, 17-10-2004. [Consulta: 14 febrer 2025].

## Vegeu també

* Llista d'estacions de tramvia de la regió metropolitana de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Da­mià Vidal Burdils

Damià Vidal Burdils (Felanitx, 1894 - sa Pobla, 1961). Notari i pintor.
Era fill de Salvador Vidal i de Coloma Burdils “de Can Vica”, de Felanitx. Notari. Simpatitzà amb el mallorquinisme conservador. Es relaciona amb els cercles intel·lectuals del catalanisme a Mallorca i va ser col·laborador de “La Nostra Terra”. Va ser notari de Santa Maria i després de sa Pobla. Signà la Resposta als Catalans del juny de 1936. El 1945, influït per Pilar Muntaner i Tito Cittadini, comença a pintar. Exposà a Palma (1948 i 1951) i a Felanitx (1952). Pintà sobretot paisatges de Búger, Campanet i Felanitx, en un estil clàssic, dolç i intimista.

## Referències

* ↑ «Vidal Burdils, Damià». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 18. Palma: Promomallorca, p. 128. ISBN 84-8661702-2.
# María Consuelo Huertas Calatayud

María Consuelo Xelo Huertas Calatayud (Palma, 1959), primera Presidenta del Parlament de les Illes Balears en la IX legislatura, fins al 25 de gener de 2017, càrrec en el que fou succeïda, el 14 de febrer, per Baltasar Picornell com a segon President de la legislatura.
Treballa com a funcionària de l'Ajuntament de Marratxí. Llicenciada en Ciències Politiques. Va militar en el PSIB-PSOE que abandonà en 2012 per fer activisme social a la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH). Al 2014 va ingressar a Podem de les Illes Balears, amb el qual fou la número 2 de la llista a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 2015. Va proposar a la cambra rebaixar-se el salari un 15%, però el PP i el PSIB-PSOE rebutjaren la proposta.
En la sessió constitutiva de la IX legislatura del Parlament balear, la seva, presentada per Podem, va ser l'única candidatura a la Presidència. La votació va donar un resultat de 33 vots a favor, amb la qual cosa va quedar proclamada Presidenta del Parlament de les Illes Balears. El desembre de 2016 va ser expulsada de Podem per un presumpte cas de corrupció, però ella va mantenir l'escó, passant al grup mixt. Tot i la seva resistència, la Mesa de la cambra, amb el suport dels juristes del Parlament, la van destituir en la sessió, a la qual ella no va assistir, del 25 de gener de 2017.
Xelo Huertas va crear el partit Moviment 4 Illes, amb el qual encapçala una llista al Parlament en les eleccions de maig de 2019.

## Referències

* ↑ Los 59 diputados que formarán el Parlament
* ↑ '¿Si vamos a ser la mosca cojonera? Si Armengol y Barceló no cumplen, sí', entrevista a El Mundo, 27 de juny de 2015
* ↑ «Diari de Sessions del Ple del Parlament de les Illes Balears», 18-06-2015. Arxivat de l'original el 25 de febrer 2019. [Consulta: 14 febrer 2017].
* ↑ «Podem expulsa del partit a la presidenta del Parlament balear, Xelo Huertas». Ara.cat.
* ↑ «La crisi de Podem debilita la majoria d'esquerres de les Illes». VilaWeb, 07-12-2016 [Consulta: 14 febrer 2017].
* ↑ «Xelo Huertas ha estat destituïda com a presidenta del Parlament». dBalears, 25-01-2017 [Consulta: 14 febrer 2017]. Arxivat 15 de febrer 2017 a Wayback Machine.
* ↑ «Xelo Huertas presentarà 'Moviment 4 Illes', que vol encapçalar una candidatura en el Parlament». Arxivat de l'original el 2019-05-10. [Consulta: 10 maig 2019].
# Victor Ciorbea

Victor Ciorbea (Ponor, Alba, Romania, 26 d'octubre de 1954) és un polític, jurista i advocat romanès, va ser des de 1996 fins a 1998 Primer ministre de Romania, i Alcalde de Bucarest el 1996. Actualment és membre del Partit Nacional Democristià Agrari. Actualment es troba retirat de la política activa.

## Infància i estudis

Victor Ciorbea va néixer a Ponor, Alba, Romania el 26 d'octubre de 1954, tot i que més tard marxà a viure a Cluj-Napoca, i més tard a Bucarest. Es graduà en dret a la Facultat de dret de la Universitat Babeş-Bolyai de Cluj-Napoca, el 1979. Més tard marxà a treballar a tribunal municipal de Bucarest, on finalment tornà a estudiar per doctorar-se en dret, tot i que finalment s'especialitzà en gestió i administració d'empreses.

## Vida política

El 1981 ingressà al Partit Comunista Romanès, tot i que no entrà en l'administració del partit.
Després de la Revolució Romanesa de 1989, Ciorbea s'afilià al Partit Nacional Democristià Agrari (PNŢ-CD).
Va ocupar diversos alts càrrecs sindicals, com a President de la Federació de Sindicats Lliures d'Educació (1990-1996) i Líder de la Confederació Nacional dels Sindicats Lliures de Romania "Fraternitat" (1990-1993).
En les eleccions locals de 1996 fou candidat a l'alcaldia de Bucarest per la CDR, i guanyà les eleccions, i fou elegit Alcalde de Bucarest, càrrec que mantingué des de 10 de juny de 1996, fins al 12 de desembre del mateix any.

## Primer Ministre (1996-1998)

La CDR el nomenà candidat a les eleccions legislatives romaneses de 1996, i guanyà les eleccions, obtenint 122 diputats. Fou nomenat Primer Ministre amb el suport de la CDR, el PD i la UDMR, el 12 de desembre de 1996.
El seu mandat va estar caracteritzat per les exhaustives reformes en l'economia de mercat i en pressupost públic (1997); això provocà l'enfonsament de l'economia, i la crisi, cosa que li provocaren, la seva dimissió, el 30 de març de 1998, deixà a Gavril Dejeu com a Primer Ministre interí.

## Vida post governamental

Després de la seva fi al capdavant del govern, entrà amb un conflicte amb el President del PNŢ-CD, Ion Diaconescu. Fundà l'Aliança Nacional Democristiana de Romania, que participà en les eleccions legislatives del 2000, però a causa de la gran derrota, poc després Diaconescu dimití, i s'integrà un altre cop al PNŢ-CD.
Fou President del PNŢ-CD (2000-2004), deixà el càrrec per tornar a repetir sense escons en les eleccions legislatives de 2004. Nomenà a Gheorghe Ciuhandu com a nou líder del PNŢ-CD. Des de llavors està retirat de la política activa.