OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pi dels Balcans

El pi dels Balcans (Pinus heldreichii) és una espècie de conífera de la família Pinaceae que es troba a les muntanyes del sud-est d'Europa, al sud-oest de Bulgària, Bòsnia, Albània, Macedònia del Nord, Sèrbia, nord de Grècia (sud del mont Olimp), i localitzadament al sud d'Itàlia (és el símbol del Parc nacional de Pollino); creix de 900–2.500 m d'altitud. Sovint és qui marca el límit arbori d'aquesta zona. Arriba a fer 25–35 m d'alt.
Les fulles tenen fascicles de dos en dos que fan 4,5–10 cm de llarg. Les pinyes fan 5–9 cm de llarg de color blau porpra abans de madurar, els pinyons fan 6–7 mm de llarg.

## Nomenclatura

Aquesta espècie es va descriure primer com Pinus heldreichii pel botànic suís K. Hermann Christ en honor de Theodor von Heldreich el 1863 d'espècimens recollits al mont Olimp, i després descrit com P. leucodermis el 1864 d'espècimens d'Orjen; ara es considera la mateixa espècie.

## Arbres vells

Un exemplar localitzat a Itàlia, al parc nacional de Pollino, tenia l'honor de ser l'arbre més vell d'Europa, amb 1229 anys comptats, competint amb un altre exemplar destacat a les muntanyes Pirin de Bulgària, conegut com el pi de Baikushev, que té 24 m d'alçada, 2,2 m de diàmetre i una edat estimada d'uns 1.300 anys. De tota manera, a principis de 2025 s'ha trobat un ginebre més vell que supera els 1600 anys comptats.

## Cultiu i usos

És una planta ornamental en parcs i jardins especialment per les seves pinyes porpres, és molt tolerant al fred sever fins com a mínim -45 °C i al vent.
* el pi milenari de Baikushev (Bulgària)
* Detall de les pinyes i fulles
* Pinus heldreichii a Orjen (Bòsnia)

## Referències

* ↑ «Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana | TERMCAT». [Consulta: 19 març 2023].
* ↑ «OLDLIST, a database of old trees» (en anglès). Rocky Mountain Tree-Ring Research. [Consulta: 18 febrer 2025].
* ↑ Gianluca Piovesan et al. «The oldest dated tree of Europe lives in the wild Pollino massif: Italus, a strip-bark Heldreich's pine». Ecology, 99, Issue7, 7-2018, pàg. 1682-1684.
* ↑ «baikushevs-pine» (en anglès). luckybansko.com. [Consulta: 19 febrer 2025].
* Simone Morris (2018) Loricati in the fog | ASIN B07H5CQ4WG.
* Conifer Specialist Group (1998). Pinus heldreichii. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 12 maig 2006 (en anglès).
* Businský, R. Beitrag zur Taxonomie und Nomenklatur von Pinus heldreichii. Mitt. Deutsch. Dendrol. Ges. 79: 91-106.
* Farjon, A. (2005). Pines. Drawings and Descriptions of the genus Pinus. Second edition. Brill, ISBN 90-04-13916-8.
# Sara Ruddick

Sara Ruddick (nom de naixement, Sara Elizabeth Loop; 17 de febrer de 1935 – 20 de març de 2011) va ser una filòsofa feminista, autora del llibre Maternal Thinking: Toward a Politics of Peace.

## Biografia

Ruddick va estudiar al Vassar College en 1957 i es va llicenciar a la Universitat Harvard en 1964. Va donar classes de filosofia i estudis de la dona a la New School of Social Research durant quaranta anys. Va ser distingida amb el premi de Distinguished Woman Philosopher of the Year per la Society for Women in Philosophy en 2002. Un panell celebrant el seu treball es va dur a terme en la trobada de la American Philosophical Association a San Diego en 2012. Va participar en el projecte d'història oral, Feminist Philosophers: In Their Own Words, que proporciona entrevistes amb importants filòsofes feministes involucrades en el moviment feminista durant les dècades dels 60 i 70.

## Investigació i publicacions

Ruddick és coneguda pels seus anàlisis de les pràctiques de pensament que emergeixen de la cura dels nens. Va argumentar que la maternitat és una activitat conscient que requereix eleccions, decisions diàries i una reflexió contínua i alerta. Lisa Baraitser descriu així la seva contribució: "Juntament amb Adrienne Rich, Ruddick va ser probablement la pensadora filosòfica més important per abordar el tema de maternar ('mothering') i la maternitat ('motherhood') des de la segona onada del feminisme, i en un esperit similar al de Grace Paley, per estendre la seva anàlisi de maternar sota el patriarcat al desenvolupament dels valors necessaris per oposar-se al militarisme i la guerra."

## Referències

* ↑ Grimes, William «Sara Ruddick, Philosopher Who Defended Mothering, Dies at 76». The New York Times, 22-03-2011.
* ↑ Bailey, Alison «Mothering, Diversity and Peace Politics: A Critical Analysis of Sara Ruddick's Maternal Thinking: Toward a Politics of Peace». Hypatia, 9, 2, 1994, pàg. 188–198. DOI: 10.1111/j.1527-2001.1994.tb00440.x.
* ↑ Tong, Rosemary. «Feminist Ethics». A: Stanford Encyclopedia of Philosophy, 2009 [Consulta: 23 abril 2010].
* ↑ 'Maternal Thinking' as Intellectual Gold for International Relations: A Panel in Honor of Sara Ruddick (1935-2011)."
* ↑ «Sara Ruddick, 1935-2011 [updated again]», 22-03-2011.
* ↑ Baraitser, Lisa. «Sara Ruddick 1935-2011». Radical Philosophy, 2011. [Consulta: 28 abril 2014].

## Bibliografia

* Polly F. Radosh, "Sara Ruddick's Theory of Maternal Thinking Applied To Traditional Irish Mothering," Journal of Family History, 33,3 (2008), 304–315.
# Gran Premi d'Alemanya del 2005

Resultats del Gran Premi d'Alemanya de Fórmula 1 de la temporada 2005, disputat al circuit de Hockenheim el 24 de juliol del 2005.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 5 | Fernando Alonso | Renault | 67 | 1h 26' 28.599 | 3 | 10 |
| 2 | 10 | Juan Pablo Montoya | McLaren - Mercedes | 67 | + 22.5 s | 20 † | 8 |
| 3 | 3 | Jenson Button | BAR - Honda | 67 | + 24.4 s | 2 | 6 |
| 4 | 6 | Giancarlo Fisichella | Renault | 67 | + 50.5 s | 4 | 5 |
| 5 | 1 | Michael Schumacher | Ferrari | 67 | + 51.6 s | 5 | 4 |
| 6 | 17 | Ralf Schumacher | Toyota | 67 | + 52.2 s | 12 | 3 |
| 7 | 14 | David Coulthard | Red Bull - Cosworth | 67 | + 52.7 s | 11 | 2 |
| 8 | 12 | Felipe Massa | Sauber - Petronas | 67 | + 56.5 s | 13 | 1 |
| 9 | 15 | Christian Klien | Red Bull - Cosworth | 67 | + 1' 09.8 min. | 10 | |
| 10 | 2 | Rubens Barrichello | Ferrari | 66 | + 1 Volta | 15 | |
| 11 | 8 | Nick Heidfeld | Williams - BMW | 66 | + 1 Volta | 7 | |
| 12 | 4 | Takuma Sato | BAR - Honda | 66 | + 1 Volta | 8 | |
| 13 | 21 | Christijan Albers | Minardi - Cosworth | 65 | + 2 Voltes | 16 | |
| 14 | 16 | Jarno Trulli | Toyota | 64 | + 3 Voltes | 9 | |
| 15 | 11 | Jacques Villeneuve | Sauber - Petronas | 64 | + 3 Voltes | 14 | |
| 16 | 19 | Narain Karthikeyan | Jordan - Toyota | 64 | + 3 Voltes | 19 | |
| 17 | 18 | Tiago Monteiro | Jordan - Toyota | 64 | + 3 Voltes | 18 | |
| 18 | 20 | Robert Doornbos | Minardi - Cosworth | 63 | + 4 Voltes | 17 | |
| NC | 7 | Mark Webber | Williams - BMW | 55 | + 12 Voltes | 6 | |
| Ret | 9 | Kimi Räikkönen | McLaren - Mercedes | 32 | Hidràulics | 1 |

## Altres

* Pole: Kimi Räikkönen 1' 14. 320
* Volta ràpida: Kimi Räikkönen 1' 14. 873 (a la volta 24)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-12-25. [Consulta: 12 octubre 2010].
# Cucafera de Begues

La Cucafera de Begues és un element de bestiari festiu de Begues (Baix Llobregat).
Alexandre Nolla (actor, escultor i pintor), un estiuejant que a primers del segle venia a passar els estius a Begues, va pensar a construir un animal fantàstic, com els que alegraven les festes populars d'arreu de Catalunya. Només en un mes va fer un animal de catrópedra que calien set persones a l'interior per poder moure'l. Ramon Bech va escriure l'Himne a la cuca fera de Begues i Josep Maria Torrens en feu la música. La Cuca Fera de Begues va sortir per primera vegada els dies 1 i 2 de setembre de l'any 1934 amb motiu de les Festes de Pau i Germanor. Va recórrer el poble pels carrers encara no asfaltats que destrossaren les petites rodes de ferro i deixaren la bèstia tan desgavellada que no se'n va tornar a sentir parlar. No va ser fins a l'any 1976 que va sorgir la idea de ressuscitar la Cuca Fera d'abans de la guerra i els del club de futbol Begues van proposar a Santiago Maluquer que col·laborés en la reconstrucció d'un animal fantàstic i amb l'ajuda d'algunes fotografies i dibuixos que li van servir de guia, va reproduir de la manera més fidel possible l'escultura de Nolla. Finalment el dia 24 de juliol la Cuca Fera va renéixer després de 42 anys d'oblit. Des d'aleshores cada any per la festa major, la Cuca Fera surt al carrer i és l'acte més esperat i que més gent congrega tant de fora com del mateix municipi. També és convidada a assistir a altres festes majors properes.

## Referències

* ↑ Cucafera de Begues, Cucafera de Begues Arxivat 2014-01-24 a Wayback Machine.
* ↑ Fortuny, Jordi «La paorosa Cuca Fera de Begues». Setmanari del Baix Llobregat, 22-07-1977.
* ↑ «Begues. Festes de Pau i Germanor». Cartell Festes de Pau i Germanor, 01-09-1934.
* Masana, Heribert. 50 singulars de la festa. Petita guia de figures singulars de Catalunya, 2015. ISBN 978-84-92745-44-9.
# Sarnatxo

Un sarnatxo o senatxo és una mena de cabàs o cistell de mà, normalment fet d'espart i herbes seques o fulles de palma que serveix per anar al mercat i omplir-lo amb productes frescos, fruita, verdura de l'horta o el camp i altres queviures. El mot prové del mossàrab sannáǧ, que significa senalla. La terminació «-atxo» és originària de les comarques de l'Alcoià i el Comtat. Possibles mots amb la mateixa etimologia serien senatxo (que és una bossa de xarxa que serveix per a portar-hi animals caçats), o bé senalla (que és un cabàs d'espart o de palma, més ample de boca que de baix, quasi tan alt com ample de boca; cabàs), més prop del sarnatxo original.
La dita «del mateix color tinc un sarnatxo» és una expressió usada per donar suport a la veritat en el comentari d'algú.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Senatxo». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
* ↑ Jose Gargallo Gregori, Dites i refranys
# Quora

Quora és un servei en línia de knowledge market, creat el juny de 2009, llançat com una beta privada el desembre de 2009. Es llançà el 21 de juny de 2010.
El servei de Quora permet fer preguntes i donar respostes. Els usuaris poden comentar les preguntes i respostes, i valorar les respostes mitjançant vots positius o negatius. A més, poden editar les preguntes i respostes de la resta d'usuaris, així com afegir un sumari de les respostes per reflectir el consens de la comunitat. El 2010, s'hi ha afegit un sistema de blogging anomenat Quora Post. Quora afegeix preguntes i respostes de diferents temes i permet als usuaris col·laborar-hi. Quora fou fundada conjuntament per Adam D'Angelo (antic CTO de Facebook) i Charlie Cheever. El març de 2010, Quora rebé fons de Benchmark Capital, segons els rumors, com un capital inicial de 86 milions de dòlars. El 2019 va comptabilitzar el seu ús per 300 milions d'usuaris mensuals, i un valor de mercat de 2.000 milions de dòlars.

## Referències

* ↑ Quora’s Highly Praised Q&A Service Launches To The Public (And The Real Test Begins)
* ↑ Yung Hui, Lim. «Quora added Posts, a microblogging feature». greyreview.com, 21-09-2010. [Consulta: 28 desembre 2015].
* ↑ Wortham, Jenna «Facebook Helps Social Start-Ups Gain Users». New York Times, 12-03-2010 [Consulta: 29 març 2010].
* ↑ «Benchmark Invests at $86 Million Valuation». TechCrunch. [Consulta: 29 març 2010].
* ↑ Schleifer, Theodore. «Yes, Quora still exists, and it’s now worth $2 billion» (en anglès). Vox, 16-05-2019. [Consulta: 9 novembre 2020].

## Enllaços externs

* Quora - Lloc web oficial
# Toril (tauromàquia)

El toril és el lloc annex a la plaça de toros, dins del qual són tancats els toros que hom ha de torejar.

## Descripció

El toril consisteix en un conjunt de compartiments adjacents a la plaça de toros, els chiqueros, cel·les fosques de 3x2 metres, en les quals els toros esperen el moment de la corrida de toros per ser alliberats a l'arena en el moment desitjat.
A cada toro se li assigna un compartiment en el moment de l'apartado, una operació que segueix el sorteo (sorteig), que consisteix a separar els toros l'un de l'altre i col·locar-los un a un en un chiquero.
A la suerte «a porta gayola», el torero espera l'entrada al toro a l'arena, sol i de genolls davant de la porta del toril.
El toril i els chiqueros difereixen del «corral», que és un conjunt d'espais que es comuniquen entre ells amb portes i forma part de les dependències de la plaça de toros (sense ser-ne adjunt). Els toros són transportats amb camió cap al corral, on viuen en diverses desenes de metres quadrats durant uns quants dies abans de ser traslladats als chiqueros, i després s'alliberen per torns a l'arena per la porta del toril.

## Galeria d'imatges

* Part posterior del toril de la Plaça de toros de Plumançon, Lo Mont de Marçan (França)
* Part posterior del toril de la Plaça de toros de Morlanne, Sent Sever (França)
* Porta del toril de la Plaça de toros d'Alès, Alès (França)
* Portes dels chiqueros de la Plaça de toros de Las Ventas, Madrid (Espanya)

## Referències

* ↑ Toril, Enciclopèdia catalana SAU. Grup Enciclopèdia Catalana

## Bibliografia

* Siméon, Jacky. Dictionnaire de la course camarguaise (en francès). Vauvert: Au Diable Vauvert, 2013, p. 122. ISBN 978-2-846-26424-2.
# Gran Premi d'Austràlia del 1993

Resultats del Gran Premi d'Austràlia de Fórmula 1 de la temporada 1993 disputat al circuit d'Adelaida el 7 de novembre de l1993.

## Curiositats

Aquesta va ser l'última victòria d'Ayrton Senna abans del seu tràgic accident a Imola.
Va ser també l'última cursa del 4 vegades campió del món Alain Prost.
També va ser l'última cursa per Riccardo Patrese que establia amb aquesta carrera un rècord (256 curses disputades) que ha perdurat fins a la temporada 2008 en la que Rubens Barrichello ha superat aquesta marca (Rècord de GP disputats a la Fórmula 1).

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 8 | Ayrton Senna | McLaren - Ford | 79 | 1h 43' 27. 4 | 1 | 10 |
| 2 | 2 | Alain Prost | Williams - Renault | 79 | + 9.259 s | 2 | 6 |
| 3 | 0 | Damon Hill | Williams - Renault | 79 | + 33.902 s | 3 | 4 |
| 4 | 27 | Jean Alesi | Ferrari | 78 | + 1 Volta | 7 | 3 |
| 5 | 28 | Gerhard Berger | Ferrari | 78 | + 1 Volta | 6 | 2 |
| 6 | 25 | Martin Brundle | Prost - Renault | 78 | + 1 Volta | 8 | 1 |
| 7 | 10 | Aguri Suzuki | Footwork - Mugen-Honda | 78 | + 1 Volta | 10 | |
| 8 | 6 | Riccardo Patrese | Benetton - Ford | 77 | Bomba combustible | 9 | |
| 9 | 26 | Mark Blundell | Prost - Renault | 77 | + 2 Voltes | 14 | |
| 10 | 9 | Derek Warwick | Footwork - Mugen-Honda | 77 | + 2 Voltes | 17 | |
| 11 | 14 | Rubens Barrichello | Jordan - Hart | 76 | + 3 Voltes | 13 | |
| 12 | 20 | Érik Comas | Larrousse - Lamborghini | 76 | + 3 Voltes | 21 | |
| 13 | 4 | Andrea de Cesaris | Tyrrell - Yamaha | 75 | + 4 Voltes | 15 | |
| 14 | 19 | Toshio Suzuki | Larrousse - Lamborghini | 74 | + 5 Voltes | 24 | |
| 15 | 29 | Karl Wendlinger | Sauber | 73 | Frens | 11 | |
| Ret | 30 | Jyrki Järvilehto | Sauber | 56 | Accident | 12 | |
| Ret | 23 | Jean-Marc Gounon | Minardi - Ford | 34 | Accident | 22 | |
| Ret | 11 | Mika Häkkinen | McLaren - Ford | 28 | Frens | 5 | |
| Ret | 5 | Michael Schumacher | Benetton - Ford | 19 | Motor | 4 | |
| Ret | 3 | Ukyo Katayama | Tyrrell - Yamaha | 11 | Accident | 18 | |
| Ret | 15 | Eddie Irvine | Jordan - Hart | 10 | Accident | 19 | |
| Ret | 12 | Johnny Herbert | Lotus - Ford | 9 | Suspensions | 20 | |
| Ret | 24 | Pierluigi Martini | Minardi - Ford | 5 | Caixa canvi | 16 | |
| Ret | 11 | Pedro Lamy | Lotus - Ford | 0 | Accident | 23 | |

## Altres

* Pole: Ayrton Senna 1' 13. 371
* Volta ràpida: Damon Hill 1' 15. 381 (a la volta 64)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». Arxivat de l'original el 2014-12-02. [Consulta: 20 maig 2010].
# Can Patet (Argentona)

Can Patet és una masia d'Argentona (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una masia de tres cossos, un perpendicular a la façana i els altres dos paral·lels a ella. A més de la planta baixa i el primer pis n'hi ha un segon aprofitant el cos central més elevat, destinat a graner i amb la teulada amb les vessants dirigit a les façanes. La masia té, per tant, teulada a quatre vessants. El portal és de punt rodó.
La masia, que té inscrita la data de 1623, ha passat per diferents propietaris, l'últim d'ells el senyor Garí.

## Referències

* 1 2 «Can Patet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 novembre 2016].
# Sigrid de Thule

Sigrid de Thule és un personatge de ficció que trobem als còmics d'El Capitán Trueno com la intrèpida princesa vikinga que esdevindrà reina de Thule i l'enamorada del capità.

## El personatge

Apareix com a personatge del còmic a partir del número 3 de la sèrie original, quan es troba a bord del vaixell del seu pare, el pirata viking Ragnar Logbrodt, que s'enfronta amb l'heroi. A partir del número 7 les trobades amb Trueno començaran a ser més amistoses. Just abans de morir, Ragnar revela a la seva filla el nom del seu pare veritable, el rei Thorwarld de Thule, i l'insta a ocupar el tron que li correspon. Així, després de diverses aventures amb el capità i els seus companys, esdevindrà reina de Thule, una tasca a la qual es dedicarà amb atenció i que durà a terme amb encert i sense tutela masculina. Quan li és possible, acompanya en moltes aventures el Capità Trueno i els seus companys Crispín i Goliath, com una més, i més d'un cop els ha de salvar la vida.
El seu aspecte físic correspon al d'una vikinga: forta, amb ulls blaus i una cabellera rossa. Però alguns trets del personatge, d'acord amb els guions de Víctor Mora, l'allunyen dels perfils clàssics d'heroïnes submises i pacients. Així, Sigrid regna en un territori amb Parlament i no desatén les seves responsabilitats de bon govern, per la qual cosa no sempre pot acompanyar l'heroi, amb qui mai no s'arriba a casar.

## El nom

El nom de Sigrid és d'origen escandinau. Prové de Sigríðr, que en l'antiga llengua nòrdica significaria victòria, aquella que condueix a la victòria.
Thule no és tampoc gratuït. Els gots anomenaven Tiel o Tiule les terres remotes en general. L'origen d'aquest indret mític té les arrels en la descripció que l'explorador i geògraf grec Píteas (Πυθέας, 380 -310 aC) va fer d'una illa que va conèixer en un dels seus viatges per l'Atlàntic Nord. Ptolemeu la situa a les actuals illes Shetland, mentre que altres més aviat creuen que podria ser Islàndia o algun lloc de la costa noruega. Així, doncs, Thule és, en l'imaginari europeu, el territori mític i inabastable, lluny de tota terra coneguda, fred i inhòspit.

## Referències

* ↑ «Antonio Bernal Romero. Capitán Trueno: Una aventura col·lectiva». Sicoris. [Consulta: abril 2019].
* ↑ Casas, Narciso. Historia y Análisis de los Personajes en el Cómic. Bubok, 2015. ISBN 9788468661568.
* ↑ «El secret de Sigrid i el Capitán Trueno». Bereshit: la reconstrucció de Barcelona i altres mons. Enric H. March. [Consulta: abril 2019].

## Bibliografia complementària

* García Vinyals, Marisa «Thule, altre cop». La Mañana. El diari digital de Ponent, 11-01-2019. Arxivat de l'original el 2019-04-13 [Consulta: 13 abril 2019]. Arxivat 2019-04-13 a Wayback Machine.
* Herráiz, Víctor «Entre dos culturas. Sigrid: la novia sueca». Crisis. Revista de crítica cultural. Erial Ediciones, 1-2015.
# Raggamuffin

El raggamuffin o ragga és un subgènere de la música dancehall i reggae d'origen jamaicà on l'instrumentació és principalment electrònica i de la mateixa manera que passa amb el rap, se sol emprar la tècnica del sampleig. L'artista canta sobre la base instrumental i -a diferència del rap- la lletra s'interpreta amb entonaments melòdics heretats del reggae. El raggamuffin és fruit de la fusió del reggae jamaicà i el rap.
El raggamuffin va néixer i emergir la segona meitat de la dècada dels 80. El 1985 l'artista Wayne Smith va crear (emprant un sintetitzador Casio MT-40) Under me sleng teng, considerat el tema inicial i germinal del gènere.

## Origen

El terme raggamuffin deriva de la paraula Ragamuffyn de l'anglès mitjà, que s'utilitzava als anys 80 d'una manera insultant i denigrant per anomenar als nens del carrer. Al llarg dels anys la paraula va evolucionar prenent el significat de persona bruta, descuidada i mal vestida, que sovint era aplicada per referir-se als nens i nenes orfes. Com que va ser àmpliament emprada per descriure la població jove del ghetto de Kingston (Jamaica), els propis joves van apropiar-se de la paraula per a descriure el subgènere musical que havien creat.

## Raggamuffin i rap

A finals de 1980, els esforços dels pioners d'influència jamaicana com és el cas del rapper Daddy Freddy de mesclar el ragga amb la música hip hop li varen valer per aconseguir el reconeixement internacional i així popularitzar el ragga.
El 1987, Ragamuffin Hip-Hop de Daddy Freddy i Asher D's es va convertir en el primer single internacional amb la paraula "ragga" al seu títol. El 1992, el grup de rap canadenc Rascalz va llançar el seu àlbum debut sota el nom de Ragga Muffin Rascals.
A mesura que el ragga va anar madurant, un nombre creixent d'artistes de dancehall van començar a apropiar-se d'elements estilístics del rap, mentre que la música reggae, al seu torn, va influir alguns artistes de hip hop, com KRS-One, Boot Camp Clik, Das EFX o Busta Rhymes, així com alguns artistes amb estils d'influència ragga, com Fu-Schnickens, i Redman.
Artistes com Mad Lion van augmentar la seva popularitat durant els inicis de la dècada dels 90 degut al pas del reggae al hip-hop. Alguns artistes de ragga creuen que la influència hip hop és crucial per a la comercialització internacional de la música ragga.

## Artistes

Jamaica
* Lee Perry
* Jah cure
* Mavado
* U-Roy
* I-Roy
* Eek A Mouse
* Tenor Saw
* Wayne Smith
* Capleton
* Sizzla
* Bounty Killer
* Elephant Man
* Beenie Man
* Skarra Mucci
Alemanya
* Gentleman
Espanya
* Swan Fyahbwoy
* El Hermano Ele
* Mr. Rango
* Little pepe
* Ras boti
* Jahsta
* Rapsusklei
* Pinnacle rockers
* Ijah
* Shabu one shant
* Ras-Kuko
* Morodo
Xile
* Tiro de gracia
Argentina
* Zona ganjah
* Alika
* Fidel Nadal
França
* Dub incorporation
Estats Units
* Matisyahu
Veneçuela
* Papashanti sound system

## Referències

* 1 2 3 «The Strange History of 'Ragamuffin'» (en anglès). Merriam. [Consulta: 23 novembre 2019].
* ↑ «Origin and meaning of ragamuffin» (en anglès). Online Etymology Dictionary. [Consulta: 23 novembre 2019].
# Jaume de Casanova

Jaume de Casanova (Xàtiva, 1435 - Roma, 4 de juny de 1504) va ser un cardenal valencià de començaments del segle xvi.

## Biografia

Casanova és el protegit del futur papa Alexandre VI i protonotari apostòlic.
El papa Alexandre VI el fa cardenal en el consistori del 31 de maig de 1503, i li dona el títol cardenalici de la basílica San Stefano Rotondo. La seva creació és publicada el 2 de juny de 1503.
L'agost de 1503, és present a les misses papals per al papa agonitzant. El papa Alexandre Vi mor el 18 d'agost, i l'endemà, el seu fill Cèsar Borja envia el seu tinent Micheletto Corella, al cap d'un grup armat, a les portes dels pisos pontificis, per exigir-ne els claus i requisar els béns preciosos i els diners deixats al cofre del papa difunt. El cardenal Casanova, guardià de les claus, s'hi oposa, declarant els pisos pontificis inviolables fins a l'elecció del papa successor. Micheletto Corella treu llavors un punyal i amenaça perillosament el cardenal. Commocionat i aterrit, el cardenal Casanova no pot fer altra cosa que lliurar les claus.
El cardenal Casanova participa als dos conclaves de 1503 (elecció dels papes Pius III i a continuació Juli II), però hi té un paper desdibuixat a causa de la seva mala salut. És enterrat a la Basílica de Santa Maria del Popolo.

## Referències

* 1 2 3 4 «Biographical Dictionary of the Cardinals of the Holy Roman Church».
* 1 2 «Jaime Cardinal de Casanova [Catholic-Hierarchy]». [Consulta: 17 maig 2020].