# 31 d'agost

El 31 d'agost és el dos-cents quaranta-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quaranta-quatrè en els anys de traspàs. Queden 122 dies per finalitzar l'any.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 1038 - Vic, Comtat d'Osona: es consagra la Catedral de Vic.
* 1719 - La Seu d'Urgell (l'Alt Urgell): el Castell de Ciutat i la Seu d'Urgell van caure en mans franceses després del Setge de la Seu d'Urgell (1719) durant la Guerra de la Quàdruple Aliança.
* 1995 - Vilafranca del Penedès: Els Castellers de Vilafranca carreguen per primera vegada al S.XX el pilar de 8 amb folre i manilles durant la Diada de Sant Ramon.

### Resta del món

* 1707 - Altranstädt (Saxònia, Alemanya): Carles XII de Suècia i Josep I del Sacre Imperi Romanogermànic signen el Tractat d'Altranstädt de 1707 que va establir els drets dels protestants a Silèsia.
* 1803 - Estats Units: Tractat de Hoe Buckintoopa entre els Estats Units i els choctaws.
* 1839 - Ratificació del Conveni de Vergara.
* 1897 - Thomas Edison patenta el Kinetoscope, la primera càmera cinematogràfica.
* 1916 - En el context de la Primera Guerra Mundial, Bulgària envaeix Romania sense declaració de guerra.
* 1928 - Turquia adopta l'alfabet llatí i abandona l'àrab.
* 1936 - la Corunya: és afusellat el diputat republicà gallec Manuel Guzmán García.
* 1957 - La Federació de Malaia (avui Malàisia) adquireix la seva independència del Regne Unit.
* 1961 - Espanya retira les seves tropes del Marroc.
* 1972 - Bobby Fischer es corona campió mundial d'escacs quan venç el soviètic Borís Spasski.
* 1986 - Mar Negra: El vaixell soviètic Admiral Nakhimov s'enfonsa després de topar amb un vaixell de càrrega, moren 398 persones al Mar Negra.
* 1991 - Kirguizstan: s'independitza de la Unió Soviètica.
* 2004 -
** Moscou (Rússia): una kamikaze fa deu morts i una cinquantena de ferits en un atemptat al metro.
** Beerxeba (Israel): dos kamikazes de Hamàs hi fan esclatar sengles autobusos de línia i hi causen una vintena de morts i gairebé un centenar de ferits.
** l'Iraq: l'anomenat Exèrcit d'Ansar al-Sunna hi assassina dotze treballadors nepalesos que havia segrestat a principis d'agost.
** The Passion of the Christ, de Mel Gibson, es llança en DVD i VHS. Als magatzems dels Estats Units se'n venen aproximadament 4,1 milions d'exemplars el primer dia.

## Naixements
### Països Catalans

* 1775 - Perpinyà (Catalunya del Nord): Francesc de Paula de Fossà, conegut com a François de Fossa, guitarrista i compositor (m. 1849).
* 1777 - Reus (Baix Camp): Pròsper de Bofarull i Mascaró, arxiver i historiador català (m. 1859).
* 1869 - Palma: Joan Torrendell i Escalas, escriptor i periodista mallorquí, fundador de l'editorial TOR a Buenos Aires (m. 1937).
* 1879 - Vilanova i la Geltrú (Garraf): Eulàlia Rosell i Capdevila, activista cultural i esperantista catalana (m. 1953).
* 1887 - Malgrat de Mar (Maresme): Zenòbia Camprubí i Aymar, escriptora i traductora (m. 1956).
* 1901 - Sant Vicenç de Castellet (Bages): Marina Torres i Buxadé, actriu de cinema mut i de doblatge.
* 1902 - Barcelona: Maria Dolors Bargalló i Serra, política catalana (m. 1980).
* 1910 - Molins de Rei (Baix Llobregat): Jaume Pahissa i Bonsoms, tècnic català de renom internacional dins el camp de l'automobilisme i el motociclisme (m. 1983).
* 1913 -
** Albuixech (l'Horta Nord): Miguel Ambrosio Zaragoza, conegut com a Ambrós, dibuixant de còmics valencià i autor d'El Capitán Trueno, entre altres (m. 1992).
** Granollers, (Vallès Oriental): Antoni Cumella i Serret, ceramista d'anomenada mundial, Creu de Sant Jordi de la Generalitat (m. 1985).
* 1920 - El Poble-sec (Barcelona, Barcelonès): Francesc Boix i Campo, fotògraf català. Va passar a la història com el fotògraf de Mauthausen (m. 1951).
* 1944 - Esparreguera, Baix Llobregat: Anna Lizaran i Merlos, actriu catalana (m. 2013).
* 1965 - Requena, País Valencià: Pablo Motos i Burgos és un presentador de televisió, locutor de ràdio i humorista valencià.
* 1989 - Alcúdia, Mallorca: Malena Costa Sjögren, model de publicitat.

### Resta del món

* 12 - Calígula, emperador de Roma.
* 1821 - Potsdam (Regne de Prússia): Hermann von Helmholtz, físic i metge alemany (m. 1894).
* 1842 -
** Londresː Mary Corinna Putnam, metgessa, escriptora, i sufragista nord-americana (m. 1906).
** Bostonː Josephine St. Pierre Ruffin, editora, periodista i sufragista afroamericana que lluità pels drets civils (m. 1924).
* 1870 - Chiaravalle, Ancona, Itàlia: Maria Montessori, pedagoga, científica, metgessa, psiquiatra i filòsofa, i una devota catòlica, feminista i humanista italiana (m. 1952).
* 1879 -
** Viena, Àustria: Alma Marie Schindler, de casada Alma Mahler, pianista, compositora i pintora vienesa (m. 1964).
** Riga, Imperi Rusː Ida Kerkovius, pintora, teixidora de tapissos i vitrallera alemanya.
* 1885 - La Chaux-de-Fonds (Suïssa): Henriette Ith-Wille, una esperantista i pacifista suïssa (m. 1978).
* 1903 - Pagosa Springs, Colorado, Estats Units: Hugh Harman, director, productor, actor i guionista estatunidenc.
* 1930 - La Plata, Buenos Airesː María Esther Biscayart de Tello, integrant de Madres de Plaza de Mayo (m. 2015).
* 1935 - Veracruz: Rosenda Monteros, actriu mexicana (m. 2018).
* 1949 -
** Nova York (EUA): David Politzer, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 2004.
** Filadèlfia, Pennsilvània, Estats Units: Richard Gere és un actor estatunidenc.
* 1961 - Nyanza (Ruanda)ː Rose Mukantabana, advocada i activista ruandesa, ha estat presidenta de la Cambra de Diputats de Ruanda.
* 1970
** Brooklyn, Nova York, EUA: Debbie Gibson, cantant estatunidenca.
** Al-Kuwait, Kuwait: Rània de Jordània, reina de Jordània, esposa del rei de Jordània, Abdallah II.
* 1975 - Mazaltán, Sinaloa: Sara Ramirez, actriu, orientadora i cantant mexicana.
* 1982 - Madrid, Espanya: José Manuel Reina Páez, més conegut com a Pepe Reina, porter de futbol professional.
* 1985 -
** Sevilla, Espanya: Marina Alabau Neira, regatista espanyola.
** Jiddah, Aràbia Saudita: Mohammed bin Salman, aristòcrata àrab, príncep-hereu de l'Aràbia Saudita.
** Torrejón de Ardoz, Espanya: Esmeralda Moya, actriu espanyola.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 1240 - Cardona, Bages: Sant Ramon Nonat, religiós mercedari, cardenal. És venerat com a sant de l'església catòlica.
* 1934 - Barcelona (Barcelonès): Josep Ribas i Gabriel, compositor català (n. 1882).
* 2006 - Barcelona: Marina Clotet i Guasch, dirigent veïnal catalana (n. 1941).

### Resta del món

* 1247 - Conrad I de Masòvia, duc de Masòvia, fundador de l'Orde de Dobrin.
* 1442 - Castell de Vincennes, Vinecennes, França - Enric V d'Anglaterra, rei d'Anglaterra des del 1413 fins al 1422 (n. 1386).
* 1724 - Madrid (Espanya) - Lluís I d'Espanya, rei d'Espanya, successor de Felip V.
* 1867 - París: Charles Baudelaire, poeta, crític i traductor francès (n. 1821).
* 1963:
** - Washingtonː Edith Hamilton, escriptora i hel·lenista nord-americana (n. 1867).
** París (França): Georges Braque, pintor i escultor francès que, juntament amb Pablo Picasso, desenvolupà el moviment artístic conegut com a cubisme (n. 1882).
* 1973 - Culver City (EUA): John Ford, director i productor cinematogràfic (n. 1894).
* 1985 - Port Fairy (Austràlia): Frank Macfarlane Burnet, viròleg i biòleg australià, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1960 (n. 1899).
* 1986:
** Santiago de Xile (Xile): Jorge Alessandri Rodríguez, enginyer, polític i empresari xilè, fill de l'expresident Arturo Alessandri Palma. Va ser President de la República entre 1958 i 1964 (n. 1896).
** Much Hadham (Anglaterra): Henry Moore, artista i escultor britànic (n. 1898).
* 1997 - París (França): Diana Spencer, princesa de Gal·les (n. 1961).
* 2002:
** - Nova York: Lionel Hampton, vibrafonista, pianista, bateria, cantant i director estatunidenc de blues (n. 1908).
** - Canterbury (Anglaterra): George Porter, químic anglès, Premi Nobel de Química de l'any 1967 (n. 1920).
* 2005 - Londres (Anglaterra): Józef Rotblat, físic polonès, Premi Nobel de la Pau de l'any 1995 (n. 1908)
* 2010 - París (França): Laurent Fignon, ciclista francès (n. 1960).
* 2017 - Potsdam, Alemanya: Egon Günther fou un director de cinema i guionista alemany.
* 2018 - Belluno (Itàlia): Luigi Luca Cavalli-Sforza, genetista i biòleg. Premi Internacional Catalunya de l'any 1993 (n. 1922)
* 2019 - Oberhausenː Marita Lorenz, espia nord-americana, amant de Fidel Castro.
* 2020 - Roma: Nina Botxarova, gimnasta artística soviètica que destacà als Jocs Olímpics d'Estiu de 1952 (n. 1924).

## Festes i commemoracions
### Països Catalans

* Santoral: sants Josep d'Arimatea i Nicodem; Ramon Nonat, mercedari; sant Domènec del Val, nen màrtir; Llàtzer d'Ais, bisbe (no canonitzat), Osori Gutiérrez, comte.
* Festa Major i Romeria a Sant Ramon, municipi de la Segarra.
* Santa Pola: Dia del pregó. Comencen les festes patronals i de moros i cristians en honor de la Maredéu de Lorito.

## Referències

* ↑ Beckett, Ian Frederick William. The Great War, 1914-1918 (en anglès). Pearson Education, 2007, p.109. ISBN 1405812524.
* ↑ «Two Soviet Ships Collide in the Night» (en anglés). The New York Times, 07-09-1986 [Consulta: 26 juny 2016].
* ↑ «Germanes Rosell, Teresa i Eulalia Rosell i Capdevila». Patrimoni de VNG, 23-11-2017. [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ «Vida-Biografía Zenobia Camprubí Aymar, al web "Fundación Zenobia - Juan Ramón Jiménez» (en castellà), 01-04-2015. [Consulta: juliol 2020].
* ↑ Vall i Segura, Josep. «Maria Dolors Bargalló i Serra». Memòria.esquerra.cat. Fundació Josep Irla.
* ↑ «Anna Lizaran i Merlos | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 juny 2020].
* ↑ «Hermann Ludwig Ferdinand Helmholtz». Enciclopèdia Brockhaus. [Consulta: 13 agost 2021].
* ↑ «Mary Putnam Jacobi» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 22 febrer 2021].
* ↑ «Josephine St. Pierre Ruffin» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 6 juliol 2022].
* ↑ «Maria Montessori». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Alma Mahler» (en castellà). Huellas De Mujeres Geniales, 01-06-2017. [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ «Ida Kerkovius» (en anglès). Bauhaus Kooperation. [Consulta: 21 juny 2024].
* ↑ Girard, Jacques «L'incroyable vie d'Henriette Rémi». Le journal du Jura, 07-07-2014.
* ↑ «El adiós a la Madre de Plaza de Mayo Esther Biscayart de Tello» (en castellà). Clarín, 02-04-2015. [Consulta: 17 febrer 2025].
* ↑ Martínez, Alegría. «Recuerdos de Rosenda Monteros». Milenio 2020, 04-01-2019. [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ «The Nobel Prize in Physics 2004» (en anglès americà). [Consulta: 3 agost 2020].
* ↑ «Rose Mukantabana. Biography» (en anglès). Famous Biografy. Arxivat de l'original el 2021-07-09. [Consulta: 4 juliol 2021].
* ↑ «Rania de Jordania. Noticias, fotos y biografía de Rania de Jordania». Hola!. Arxivat de l'original el 2020-07-06. [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ Rodarte, Jorge. «Es mazatleca y triunfa en los escenarios internacionales» (en castellà). Debate, 10-10-2016. [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ Olmeda, Fernando. «Marina Alabau, amazona del viento» (en castellà). Tribuna Olímpica, 17-08-2007. [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ «Marina Clotet». Ajuntament de Barcelona. Biblioteca La Sagrera-Marina Clotet. [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ «Henry V | Biography, Facts, & Significance» (en anglès). [Consulta: 18 agost 2020].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Charles Baudelaire» (en francès). [Consulta: 31 agost 2020].
* ↑ «Edith Hamilton» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 14 juny 2020].
* 1 2 Argan, Giulio Carlo, 1909-1992.. El arte moderno : del Iluminismo a los movimientos contemporaneos. 2a. ed. Tres Cantos (Madrid): Akal, [1998]. ISBN 84-460-0034-2.
* ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1960» (en anglès americà). [Consulta: 3 agost 2020].
* ↑ Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
* ↑ «Diana, princess of Wales | Biography, Marriage, Children, & Death» (en anglès). [Consulta: 18 agost 2020].
* ↑ Aguirre, Pablo «Los 100 años de Lionel Hampton» (en anglès). BBC Mundo.com, 19-04-2008.
* ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1967» (en anglès americà). [Consulta: 3 agost 2020].
* ↑ «The Nobel Peace Prize 1995» (en anglès americà). [Consulta: 3 agost 2020].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Laurent Fignon» (en francès). [Consulta: 31 agost 2020].
* ↑ Roberts, Sam «Marita Lorenz, la agente que no quiso envenenar a Fidel Castro» (en castellà). The New York Times, 07-09-2019. ISSN: 0362-4331.
* ↑ Gajdoš, Anton «SHORT HISTORICAL NOTES XIX: NINA BOCHAROVA (24 September 1924 Suprunovka, Ukraina – 31. August 2020 Roma, Italy)» (en anglès). Science of Gymnastics Journal, 12, 3, 01-10-2020, pàg. 431–432. DOI: 10.52165/sgj.12.3.431-432. ISSN: 1855-7171.