# Llengües ta-arawak

Les llengües ta-arawak, també conegudes com Ta-maipure i caribenyes, són el grup de les llengües arawak parlades pels indígenes de les costes del mar Carib d’Amèrica Central i del Sud. Es diferencien pel prefix pronominal de primera persona ta-, en oposició al na- de l'arawak comú.

## Llengües

Kaufman (1994) proporciona la següent subclassificació:
* Taïno
* Guajiro (Wahiro)
** Wayuunaiki (Guajiro, Wahiro)
** Paraujano (Parauhano, Añun) (†)
** Arawák (Lokono)
* Iñeri (Inyeri)
** Kalhíphona (Caribeny illenc, garifuna o carib negre)
Aikhenvald hi afegeix el shebaya, que Kaufman havia deixat sense classificar, i treu l'iñeri del Ta-arawak pròpiament dit:
Arawak caribeny
* Iñeri
** Kalhíphona
* Ta-Arawakan
** Taïno
** Wayuunaiki
** Paraujano
** Arawák
** Shebaya
** Caquetío

## Comparació lèxica

Els numerals en diferents llengües arawak del Carib són:
    GLOSA Guajiro Iñeri Taïno PROTO- ARAWAK DEL CARIB Arawak (Lokono) Paraujano (añu)Wayuunaiki GarifunaKalhíphona (Iñeri) '1'abãmaneiʤawɐˈneːabanábanaheketi*a-ban(e) '2'bianpimipiˈɐ.mɐbiamabiamayamoka*piama '3'kabɨnapaniwɐˈpɨ.nɨiɲ(ɨrɨwa)(íriua)kanokum*apa-ni- *kamɨn- '4'bitʰipinʧipiˈeɲ.ʧi̥(ɡadɨrɨ)(gádoro)yamonkobre bibiti*pinti '5'(a)badakʰabonadâhɐʔˈrɐi(seiŋɨ)(sęgo)*pada- '6'(a)batʰiansiamiˈɐi.pi.ru.ɐ(sisi)* '7'biantʰianberemiɐˈkɐ.rɐt.ʃi̥(sedɨ)* '8'kabɨtʰianpinjüwenmeˈkiː.sɐt̪̚(widɨ)* '9'bitʰitʰianheberemimeˈki.et̪.sɐt̪̚(nefu)* '10'biandakʰabopoˈɺoː(diːsi)*
Els numerals iñeri i garífuna a partir de 3 són préstecs del francès.

## Proto-llengua

Reconstruccions del Proto-Lokono-Guajiro proposada per Captain (1991):
    no.glossProto Lokono-Guajiro 1.‘abdomen’*Vteke 2.‘després'*dikʰi 3.‘formiga’*hayu 4.‘formiguerol’*waRiti 5.‘braç’*dɨna 6.‘armadillo’*yekerV 7.‘fletxa’*kimařa 8.‘cendra’*baliki 9.‘pregunta’*asa (?) 10.‘destral’*bařu 11.‘enrere’*asabu 12.‘ratpenat’*busiri 13.‘banyar-se’*aka 14.‘barba’*tiima 15.‘ocell’*kudibiu 16.‘sang’*itʰa 17.‘os'*Vbu-na 18.‘pit’*(u)di 19.‘trencar’*wakVdV- 20.‘per (agent)’*duma 21.‘canya’*isi 22.‘canoa’*kanuwa 23.‘pit’*Vluwa 24.‘nen’*(?)ibili 25.‘xilli’*hatʰi 26.‘picar’*lada 27.‘tenir fred*tʰunuli- 28.‘venir’*andV 29.‘cricket’*pʰuti 30.‘cocodril’*kayukutʰi 31.‘deliciós'*keme- 32.‘abaix’*unabu 33.‘beure (v)’*VtʰV 34.‘orella’*dike 35.‘garceta’*wakaRa 36.‘ull’*aku 37.‘sortir (v)’*apʰuti- 38.‘greix’*akusi 39.‘pare’*Vtʰi 40.‘dit’*kʰabu-ibira 41.‘ungla’*bada 42.‘foc’*sikʰi 43.‘peix’*hime 44.‘puça’*kʰayaba 45.‘carn humana’*kiruku 46.‘flor’*siwi 47.‘mosca’*mabuRi 48.‘peu’*ukuti 49.‘per (benefactiu)’*bura 50.‘front’*kibu 51‘de (LOC)’*-kee 52.‘pell’*Vti 53.‘anar’*kuna 54.‘carbassa’*iwida 55.‘avi’*dukutʰi 56.‘àvia’*kVtʰV 57.‘verd’*subule 58.‘pèl’*Vbařa 59.‘hamaca’*hamaka; *kura 60.‘mà’*kʰabu 61.‘odiar, ser odiat’*te- 62.‘cap’*ikiwi 63.‘escoltar’*akanaba 64.‘aquí’*yaha 65.‘mel’*maba 66.‘banya’*ukuwa 67.‘casa’*bahɨ 68.‘jo’*dakia 69.‘iguana’*iwana 70.‘a’*luku 71‘a (un fluid)’*raku 72.‘suc’*Vra 73.‘matar’*pʰarV 74.‘ganivet’*ruři 75.‘full*bana 76.‘fetge’*bana 77.‘dacsa’*mariki 78.‘mandioca’*kʰali 79.‘midó de mandioca’*hařo 80.‘molts'*yuhu 81.‘mico’*pʰudi 82.‘lluna’*katʰi 83.‘mosquit’*maRi 84.‘mare’*uyu 85.‘coll’*nuru 86.‘nas'*kiri 87.‘un’*aba 88.‘camí’*bɨna; *wabu 89.‘picot’*tuka- 90.‘penis'*ewera 91.‘rata’*kuři 92.‘cru’*iya 93.‘petició’*kʰuyabV- 94.‘resina’*Vkʰɨ 95.‘madur’*hebe 96.‘riu’*sVři 97.‘arrel’*akura 98.‘dir’*akV 99.‘mar’*bařawa 100.‘seient, tamburet’*turu 101.‘ella’*tʰukia 102.‘pell’*Vda 103.‘dormir’*dunkV 104.‘serp’*uri 105.‘gendre’*titʰi 106.‘so’*akanVkɨ 107.‘estrella’*iwiwa 108.‘pedra’*kiba 109.‘aturar’*takɨ- 110.‘batata’*halitʰi 111.‘cua’*isi 112.‘tapir’*kama 113.‘tèrmit’*kʰumutʰiri 114.‘allò (masculí)’*lira 115.‘allò (no masculí)’*tura 116.‘aquí’*yara 117.‘ells'*nakia 118.‘cuixa’*(N)bɨku 119.‘això (masculí)’*lihi 120.‘això (no masculí)’*tuhu 121.‘vosaltres'*bukia 122.‘tres'*kabɨnV 123.‘consell’*kiruku 124.‘gripau’*kiberu 125.‘tabac’*yuři 126.‘llengua’*Vyee 127.‘dents'*ari 128.‘tocar, sentir’*bebeda 129.‘arbre’*kunuku 130.‘dos'*biama 131.‘dalt’*iu- 132.‘vòmit’*ewedV 133.‘aigua’*uni 134.‘nosaltres'*wakia 135.‘amb (acomp.)’*Vma 136.‘xiulet’*wiwida- 137.‘dona’*hiaru 138.‘cuc’*-koma- 139.‘nosaltres'*hukia 140.‘si’*VNhVN 141.(absolutiu)*-hV 142.(poss. sufix)*-tʰe

## Referències

* ↑ Ramirez, Henri (2019). Enciclopédia das línguas arawak: acrescida de seis novas línguas e dois bancos de dados. (no prelo)
* ↑ Ramirez, Henri, & França, Maria Cristina Victorino de. (2019). Línguas Arawak da Bolívia. LIAMES: Línguas Indígenas Americanas, 19, e019012. https://doi.org/10.20396/liames.v19i0.8655045
* ↑ Ramirez, Henri (2001). Línguas arawak da Amazônia Setentrional. Manaus: Universidade Federal do Amazonas. (PDF)
* ↑ Ramirez, Henri. Enciclopédia das línguas Arawak: acrescida de seis novas línguas e dois bancos de dados. 3. 1. Curitiba: Editora CRV, 2020, p. 290. DOI 10.24824/978652510234.4. ISBN 978-65-251-0234-4 [Consulta: 9 juliol 2021]. Arxivat 2021-04-19 a Wayback Machine.
* ↑ «Arawakan Numerals (E. Chan)». Arxivat de l'original el 3 de desembre de 2013. [Consulta: 4 juliol 2013].
* ↑ Captain, D. (1991 [2005]). Proto-Lokono-Guajiro. Revista Latinoamericana de Estudios Etnolingüísticos, 10:137-172.