# Asplènia

En medicina, el terme asplènia significa l'absència d'una melsa anatòmica o funcional, la qual cosa té com a conseqüència un increment del risc d'infeccions. Un concepte relacionat és la hiposplènia, que fa referència a la presència de la melsa en el cos però amb una disminució de les seves funcions. És un fenomen poc freqüent que s'ha diagnosticat en alguns casos de celiaquia.

## Etiologia

L'asplènia i la hiposplènia són patologies que es poden produir per causes congènites o adquirides. L'asplènia funcional és un procés evolutiu que s'inicia a partir d'un estat hipoesplènic i que comporta una pèrdua progressiva de l'activitat fagocitària.

### Causes congènites

Pel que fa a l'asplènia/hiposplènia congènita, cal dir que no té una gran prevalença. Els casos registrats d'asplènia congènita són molt pocs i predominantment en el context d'una heterotàxia o d'una asplènia congènita aïllada (un trastorn provocat per una mutació heterozigòtica en el gen RPSA del cromosoma 3p21). El seu diagnòstic és molt complicat de fer i la seva incidència en la població general no es coneix amb exactitud. Forma part de la síndrome d'Ivemark i pot acompanyar altres malformacions cardíaques majors o menors. Excepcionalment, s'associa amb malformacions arteriovenoses al jejú. S`ha descrit algun rar cas de troballa casual d'aquesta síndrome al practicar una laparotomia per trombosi venosa mesentèrica en individus ancians completament asimptomàtics durant tota la seva vida. Sense ser un signe patognomònic, ja que poden aparèixer en determinades anèmies i en casos d'intoxicació per plom, la presència de cossos de Howell-Jolly (unes petites inclusions intraeritrocitàries amb una forta basofília) en frotis de sang perifèrica és una troballa altament indicativa d'hiposplènia congènita. S'han descrit meningitis estreptocòcciques fulminants en nens amb asplènia congènita, així com alguns casos de mielofibrosi primària concurrent.
Certes hemoglobinopaties poder ser causa d'asplènia. Les malalties homozigòtiques de cèl·lules falciformes originen esclerosi esplènica i l'asplènia funcional subsegüent inclús durant la infantesa, mentre que un nombre considerable de pacients amb HbS β-talassèmia requereixen una esplenectomia després d'un infart esplènic o en cas d'hiperesplenisme.

### Causes adquirides

L'asplènia adquirida acostuma a ser producte d'una esplenectomia per diferents motius, traumatisme, infeccions, isquèmia, etc. La hiposplènia té causes mèdiques i quirúrgiques similars, per regla general conseqüents a malalties de base. Diverses condicions, com ara la hemoglobinúria paroxística nocturna, provoquen una disminució progressiva del teixit esplènic (autoesplenectomia) que amb el temps pot comportar una asplènia funcional completa. La síndrome de Sjögren i el lupus eritematós sistèmic també poden originar una asplènia adquirida. Ha estat descrit algun cas d'autoesplenectomia quasi completa produïda per una coagulació intravascular disseminada d'origen sèptic.
Existeixen diverses tècniques per quantificar el grau d'hiposplènia. Una de les que tenen major especificitat és la determinació del volum funcional de la melsa emprant la gammagrafia-Tc99m esplènica combinada amb SPECT.

#### Quirúrgiques

L'esplenectomia total o parcial de la melsa pot ser practicada per patologies hematològiques, alteracions de l'òrgan o traumatismes físics. Un ~5% de les persones sotmeses a aquesta cirurgia desenvolupen una síndrome d'infecció aclaparadora postesplenectomia al llarg de la seva vida. L'aparició de febre en un individu esplenectomitzat és sempre un signe clínic preocupant que requereix avaluació mèdica el més aviat possible.

## Risc d'infeccions

Les persones amb d'asplènia o hiposplènia tenen un risc major de sofrir infeccions i de que aquestes siguin més greus en relació als individus sense aquests trastorns. Hi ha diferents microorganismes que poden afectar aquestes persones. El més patogènic, prevalent i resistent és el pneumococ. Alguns bacteris que també poden infectar a les persones amb asplènia i hiposplènia i en particular a les que s'ha practicat una esplenectomia són: Streptococcus pneumoniae, Neisseria meningitidis o Haemophilus influenzae, entre d'altres.
Hi ha alguns bacils Gram negatius amb capacitat de desencadenar infeccions en aquestes situacions, especialment en pacients pediàtrics. Per exemple, Klebsiella o E. coli.
L'asplènia/hiposplènia, congènita o adquirida, pot originar una necrosi hemorràgica suprarenal massiva bilateral (també anomenada síndrome de Waterhouse-Friderichsen i que quasi sempre es presenta en el context d'un xoc sèptic) de curs funest en nens i adults.

### Factors de risc d'infecció

El risc d'infecció de les persones amb asplènia o hiposplènia no està clararament quantificat, ja que varia molt segons el procés causal i el grau de salubritat del seu entorn. Tot i així, hi ha tota una sèrie de factors predisposants que poden afavorir en elles el desenvolupament d'infeccions. Alguns d'aquests factors són: l'envelliment (hi ha més risc com més edat té la persona), l'aparició d'una síndrome postesplenectomia durant els 3 primers anys següents a l'acte quirúrgic o la concurrència d'una malaltia de base hematològica o postraumàtica.

## Risc de trombosi

La melsa és el principal òrgan encarregat de la destrucció de les plaquetes i la seva pèrdua de funcionalitat s'associa quasi sempre amb una elevació secundària dels trombòcits circulants (trombocitosi) que incrementa el risc de patir episodis trombòtics. Un 5% dels malalts amb asplènia/hiposplènia i trombocitosi superior a 600.000-800.000 cèl·lules/µL presenta trombosis venoses, sent rares les trombosis arterials. En alguns malalts sotmesos a una esplenectomia pot ser convenient la presa d'aspirina o inclús d'agents citoreductors (hidroxiurea o anagrelide) per evitar aquestes complicacions o, més rarament, l'aparició d'una hipertensió pulmonar subsegüent a tromboembòlies repetides. S'han registrat alguns casos de trombocitosi amb aparença de trombocitèmia essencial en adults afectats per una agenèsia esplènica aïllada.

## Tractament

El tractament de l'asplènia es fonamenta en l'antibioticoteràpia profilàctica, la vacunació i les recomanacions pertinents.

### Tractament antibiòtic

L'alt risc d'infecció en les persones diagnosticades d'asplènia requereix un tractament profilàctic amb els antibiòtics adequats, sobretot després d'una esplenectomia, ja que no és rara l'aparició d'una sèpsia fulminant en els pacients esplenectomitzats.

### Vacunació

Cal vacunar-les a les persones diagnosticades d'asplènia o amb asplènia congènita contra els microbis més perillosos. Algunes de les vacunes recomanades són: contra Haemophilus influenzae tipus b (sobretot si nó s'ha rebut la vacuna durant la infància), vacuna antipneumocòccica de polisacàrids -no abans dels 2 anys-, vacuna meningocòccica i vacuna antigripal. Les vacunes polisacarídiques conjugades són més immunògenes que les no conjugades i tenen l'avantatge addicional de generar memòria immunològica. L'obligatorietat o no de la vacunació selectiva dels nens amb asplènia és un tema que planteja qüestions ètiques i legals complexes.

### Recomanacions diverses

Tota intervenció quirúrgica en pacients amb asplènia implica un tractament antibiòtic profilàctic. Es convenient evitar l'exposició continuada als animals, ja que les seves mossegades, esgarrapades i llepades o les picades dels ectoparàsits que portin també poden provocar infeccions molt greus. Per això, és necessari actuar de forma ràpida i iniciar el tractament amb antibiòtics el més aviat possible. Els pacients al·lèrgics a la penicil·lina) han de prendre durant cinc dies amoxicil·lina/àcid clavulànic o -alternativament- eritromicina.

## Referències

* ↑ Ashorobi, D; Fernàndez, R «Asplenia» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2021 Maig 27; NBK538171 (rev), pàgs: 8. PMID: 30844198 [Consulta: 31 març 2022].
* ↑ «Diccionario medico: Asplenia» (en castellà). CUN/Universitat de Navarra. [Consulta: 31 maig 2015].
* ↑ Mohamed, M «Functional hyposplenism diagnosed by blood film examination» (en anglès). Blood, 2014 Set 18; 124 (12), pp: 1997. DOI: 10.1182/blood-2014-05-578823. PMC: 4168354. PMID: 25606650 [Consulta: 3 maig 2022].
* ↑ Hijazi, LS; Mead, T «Functional Asplenism» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2019 Jun 4; NBK499949 (rev), pàgs: 4. PMID: 29763124 [Consulta: 17 juny 2019].
* ↑ Chellapandian D, Schneider A «Anatomical asplenia in cat eye syndrome: an expansion of the disease spectrum» (en anglès). Case Rep Pediatr, 2013 Abr; 2013, pp: 218124. DOI: 10.1155/2013/218124. PMC: 3652050. PMID: 23691403 [Consulta: 28 abril 2019].
* ↑ Bouvagnet, P «Heterotaxia» (en castellà). Orphanet, 2006 Jul; ORPHA:450 (rev), pàgs: 4 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ O'Neill, MJF; McKusick, VA «Asplenia, isolated congenital; ICAS» (en anglès). ONIM, Johns Hopkins University, 2013 Oct 8; 271400 (rev), pàgs: 5 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Bertrán, K; Donoso, A; Cruces, P; Díaz, F; Arriagada, D «Asplenia congénita y purpura fulminans neumocóccico en paciente pediátrico. Reporte de caso con necropsia y revisión del tema» (en castellà). Rev Chil Infect, 2009 Feb; 26 (1), pp: 55-59. DOI: 10.4067/S0716-10182009000100009. ISSN: 0716-1018 [Consulta: 28 abril 2019].
* ↑ O'Neill, MJF; McKusick, VA «Right atrial isomerism (Ivemark)» (en anglès). ONIM, Johns Hopkins University, 2018 Maig 8; 208530 (rev), pàgs: 7 [Consulta: 3 maig 2019].
* ↑ Erdem SB, Genel F, Erdur B, Ozbek E, et al «Asplenia in children with congenital heart disease as a cause of poor outcome» (en anglès). Cent Eur J Immunol, 2015; 40 (2), pp: 266-269. DOI: 10.5114/ceji.2015.52841. PMC: 4637402. PMID: 26557043 [Consulta: 3 maig 2019].
* ↑ Arnautovic JZ, Mazhar A, Tereziu S, Gupta K «A Rare Association of Congenital Asplenia with Arteriovenous Malformation» (en anglès). Am J Case Rep, 2017 Oct 19; 18, pp: 1118-1122. ISSN: 1941-5923. PMC: 5659234. PMID: 29046517 [Consulta: 15 maig 2019].
* ↑ Gonzalez, M; Collaud, S; Gervaz, P; Morel, P «Asplénie congénitale (syndrome d'Ivemark) révélée par une thrombose veineuse mésentérique chez un malade de 77 ans» (en francès). Gastroenterol Clin Biol, 2007 Oct 1; 31 (10), pp: 860-862. ISSN 0399-8320. DOI: 10.1016/s0399-8320(07)73979-9. PMID: 18166867 [Consulta: 21 gener 2022].
* ↑ Zhao, X «Howell-Jolly bodies» (en anglès). PathologyOutlines.com, 2019; Gen 7 (rev), pàgs: 3 [Consulta: 16 maig 2019].
* ↑ Angay O, Friedrich M, Pinnecker J, Hintzsche H, et al «Image-based modeling and scoring of Howell-Jolly Bodies in human erythrocytes» (en anglès). Cytometry A, 2018 Mar; 93 (3), pp: 305-313. DOI: 10.1002/cyto.a.23123. PMC: 5900577. PMID: 28544333 [Consulta: 30 abril 2019].
* ↑ Mathew H, Dittus C, Malek A, Negroiu A «Howell-Jolly bodies on peripheral smear leading to the diagnosis of congenital hyposplenism in a patient with septic shock» (en anglès). Clin Case Rep, 2015 Ag; 3 (8), pp: 714-717. DOI: 10.1002/ccr3.323. PMC: 4551333. PMID: 26331020 [Consulta: 30 abril 2019].
* ↑ Iijima, S «Sporadic isolated congenital asplenia with fulminant pneumococcal meningitis: a case report and updated literature review» (en anglès). BMC Infect Dis, 2017 Des 18; 17 (1), pp: 777. DOI: 10.1186/s12879-017-2896-5. PMC: 5735542. PMID: 29254492 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Khan M, Yin CC, Yates A, Newberry KJ, Verstovsek S «A Rare Case of Primary Myelofibrosis in a 14-Year-Old Patient With Congenital Asplenia» (en anglès). J Pediatr Hematol Oncol, 2017 Maig; 39 (4), pp: e196-e198. DOI: 10.1097/MPH.0000000000000641. ISSN: 1077-4114. PMID: 27403772 [Consulta: 15 maig 2019].
* ↑ Zúñiga P, Martínez C, González LM, Rendón DS, et al «Enfermedad de células falciformes: Un diagnóstico para tener presente» (en castellà). Rev Chil Pediatr, 2018 Ag; 89 (4), pp: 525-529. DOI: 10.4067/S0370-41062018005000604. ISSN: 0370-4106. PMID: 30571829 [Consulta: 16 maig 2019].
* ↑ Kohne, E «Hemoglobinopathies: clinical manifestations, diagnosis, and treatment» (en anglès). Dtsch Arztebl Int, 2011 Ag; 108 (31-32), pp: 532-540. DOI: 10.3238/arztebl.2011.0532. PMC: 3163784. PMID: 21886666 [Consulta: 1r abril 2019].
* ↑ Guy, S; De Clercq, S «Splenic rupture in community acquired pneumonia: A case report» (en anglès). Int J Surg Case Rep, 2016 Oct; 29, pp: 85-87. DOI: 10.1016/j.ijscr.2016.10.054. PMC: 5107583. PMID: 27833056 [Consulta: 16 maig 2019].
* ↑ Dumic, I; Patel, J; Hart, M; Niendorf, ER; et al «Splenic Rupture as the First Manifestation of Babesia Microti Infection: Report of a Case and Review of Literature» (en anglès). Am J Case Rep, 2018 Mar 23; 19, pp: 335-341. DOI: 10.12659/ajcr.908453. PMC: 5878539. PMID: 29567936 [Consulta: 31 març 2022].
* ↑ Burns E, Anand K, Acosta G, Irani M, et al «Autosplenectomy in a Patient with Paroxysmal Nocturnal Hemoglobinuria (PNH)» (en anglès). Case Rep Hematol, 2019 Feb 12; 2019, pp: 3146965. DOI: 10.1155/2019/3146965. PMC: 6390241. PMID: 30891320 [Consulta: 16 maig 2019].
* ↑ Santos N, Silva R, Rodrigues J, Torres-Costa J «Sjögren's syndrome and acquired splenic atrophy with septic shock: a case report» (en anglès). J Med Case Rep, 2014 Gen 6; 8, pp: 10. DOI: 10.1186/1752-1947-8-10. PMC: 3917522. PMID: 24393211 [Consulta: 26 maig 2019].
* ↑ Leipe J, Hueber AJ, Kallert S, Rech J, Schulze-Koops «Autosplenectomy: rare syndrome in autoimmunopathy» (en anglès). Ann Rheum Dis, 2007 Abr; 66 (4), pp: 566-567. DOI: 10.1136/ard.2006.063313. PMC: 1856057. PMID: 17360789 [Consulta: 17 juny 2019].
* ↑ Moritz G, Jenkins M, Shetty D, Blundell J «The case of the mysterious vanishing spleen: autosplenectomy complicating pneumococcal sepsis» (en anglès). BMJ Case Rep, 2017 Maig 4; 2017, pii: bcr-2017-219561. DOI: 10.1136/bcr-2017-219561. PMC: 5612531. PMID: 28476929 [Consulta: 24 juny 2019].
* ↑ Lammers AJ, de Porto AP, Bennink RJ, van Leeuwen EM, et al «Hyposplenism: comparison of different methods for determining splenic function» (en anglès). Am J Hematol, 2012 Maig; 87 (5), pp: 484-489. DOI: 10.1002/ajh.23154. ISSN: 1096-8652. PMID: 22488175 [Consulta: 23 juny 2019].
* ↑ Chazalette, JP; Feigelson, J; Louis, D «Partial splenectomy - worth the risk» (en anglès). Arch Dis Child, 2003 Jul; 88 (7), pp: 649. DOI: 10.1136/adc.88.7.649-a. PMC: 1763141. PMID: 12818931 [Consulta: 3 abril 2022].
* ↑ Yi, SL; Buicko, JL «Splenectomy» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2021 Ag 1; NBK560824 (rev), pàgs: 7. PMID: 32809659 [Consulta: 3 abril 2022].
* ↑ Sinwar, PD «Overwhelming post splenectomy infection syndrome - review study» (en anglès). Int J Surg, 2014 Des; 12 (12), pp: 1314-1316. DOI: 10.1016/j.ijsu.2014.11.005. ISSN: 1743-9159. PMID: 25463041 [Consulta: 11 maig 2019].
* ↑ Theilacker C, Ludewig K, Serr A, Schimpf J, Held J, Bögelein M, Bahr V, Rusch S, et al «Overwhelming Postsplenectomy Infection: A Prospective Multicenter Cohort Study» (en anglès). Clin Infect Dis, 2016 Abr 1; 62 (7), pp: 871-878. DOI: 10.1093/cid/civ1195. ISSN: 1537-6591. PMID: 26703862 [Consulta: 11 maig 2019].
* ↑ Rushton, T «Fever in a Splenectomized Patient» (en anglès). Monograph. Antimicrobe.org, 2007, pàgs: 8 [Consulta: 24 juny 2019].
* ↑ Brigden, ML «Detection, education and management of the asplenic or hyposplenic patient» (en anglès). Am Fam Physician, 2001 Feb 1; 63 (3), pp: 499-506, 508. ISSN: 1532-0650. PMID: 11272299 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Marrie, TJ; Tyrrell, GJ; Majumdar, SR; Eurich, DT «Asplenic patients and invasive pneumococcal disease-how bad is it these days?» (en anglès). Int J Infect Dis, 2016 Oct; 51, pp: 27-30. DOI: 10.1016/j.ijid.2016.08.022. ISSN: 1878-3511. PMID: 27590561 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Petrescu, D; Gold, WL; Leis, JA «Reducing the risk of infection in a patient who will undergo splenectomy» (en anglès). CMAJ, 2012 Jun 12; 184 (9), pp: 1053-1054. DOI: 10.1503/cmaj.120159. PMC: 3381752. PMID: 22566531 [Consulta: 3 abril 2022].
* 1 2 Moreno Pérez, D; Núñez Cuadros, E; Vicente Martín, MJ; Rivera Cuello, M; García Martín, FJ «Manejo de niños con asplénia/hiposplénia». Protocolos de la AEP, 16, ERGON, 2011, pàg. 149-157. Arxivat de l'original el 2015-01-22 [Consulta: 31 maig 2015].
* ↑ Dyke MP, Martin RP, Berry PJ «Septicaemia and adrenal haemorrhage in congenital asplènia» (en anglès). Arch Dis Child, 1991 Maig; 66 (5), pp: 636-637. DOI: 10.1136/adc.66.5.636. PMC: 1792930. PMID: 2039257 [Consulta: 3 maig 2019].
* ↑ Emori K, Takeuchi N, Soneda J «A Case of Waterhouse-Friderichsen Syndrome Resulting from an Invasive Pneumococcal Infection in a Patient with a Hypoplastic Spleen» (en anglès). Case Rep Crit Care, 2016 Gen 28; 2016, pp: 4708086. DOI: 10.1155/2016/4708086. PMC: 4749788. PMID: 26942021 [Consulta: 3 maig 2019].
* ↑ Suchard, MS «Immunosenescence: Ageing of the immune System» (en anglès). S Afr Pharm J, 2015; 92 (8), pp: 28-31. ISSN: 1015-1362 [Consulta: 5 maig 2019].
* ↑ MedlinePlus «Post-splenectomy syndrome» (en anglès). NIH, U.S. National Library of Medicine, 2017; Feb 2 (rev), pàgs: 2 [Consulta: 5 maig 2019].
* ↑ Rokkam, VR; Kotagiri, R «Secondary Thrombocytosis» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2021 Ag 1; NBK560810 (rev), pàgs: 6. PMID: 32809645 [Consulta: 3 maig 2022].
* ↑ Khan, PN; Nair, RJ; Olivares, J; Tingle, LE; Li, Z «Postsplenectomy reactive thrombocytosis» (en anglès). Proc (Bayl Univ Med Cent), 2009 Gen; 22 (1), pp: 9-12. DOI: 10.1080/08998280.2009.11928458. PMC: 2626351. PMID: 19169391 [Consulta: 17 juny 2019].
* ↑ Palkar, AV; Agrawal, A; Verma, S; Iftikhar, A; et al «Post splenectomy related pulmonary hypertension» (en anglès). World J Respirol, 2015 Jul 28; 5 (2), pp: 69-77. DOI: 10.5320/wjr.v5.i2.69. PMC: 4778975. PMID: 26949600 [Consulta: 17 juny 2019].
* ↑ Chanet V, Tournilhac O, Dieu-Bellamy V, Boiret N, et al «Isolated spleen agenesis: a rare cause of thrombocytosis mimicking essential thrombocythemia» (en anglès). Haematologica, 2000 Nov; 85 (11), pp: 1211-1213. ISSN: 1592-8721. PMID: 11064471 [Consulta: 17 juny 2019].
* ↑ Melles, DC; de Marie, S «Prevention of infections in hyposplenic and asplenic patients: an update» (en anglès). Neth J Med, 2004 Feb; 62 (2), pp: 45-52. ISSN: 1872-9061. PMID: 15127830 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Jones, AD; Khan, M; Cheshire, J; Bowley, D «Postsplenectomy Prophylaxis: A Persistent Failure to Meet Standard?» (en anglès). Open Forum Infect Dis, 2016 Set 21; 3 (4), pp: ofw197. DOI: 10.1093/ofid/ofw197. PMC: 5152704. PMID: 27975073 [Consulta: 6 abril 2019].
* ↑ Sinwar, PD «Overwhelming post splenectomy infection syndrome - review study» (en anglès). Int J Surg, 2014 Des; 12 (12), pp: 1314-1316. DOI: 10.1016/j.ijsu.2014.11.005. ISSN: 1743-9159. PMID: 25463041 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ AEMPS «Vacuna antineumocócica de polisacáridos (Pneumo 23)» (en castellà). Ficha tècnica. CIMA-MSPSI, 2016; Feb, pàgs: 6 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Martínez, X; Caro, J; Campins, M «Protocolo de vacunación de pacientes con asplenia» (en castellà). Protocolos de la SEMPSPH, 2012, págs: 9. Arxivat de l'original el 23 de setembre 2020 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Campins, M «Asplenia en el adulto, gérmenes capsulados y vacunas conjugades» (en castellà). Asociación Española de Vacunología, 2003; Mar 31, págs: 3 [Consulta: 7 maig 2019].
* ↑ Isaacs D, Preisz A, Britton PN, Kilham HA, et al «Does asplenia make some immunisations obligatory?» (en anglès). J Paediatr Child Health, 2019 Maig; 55 (5), pp: 499-501. DOI: 10.1111/jpc.14418. ISSN: 1440-1754. PMID: 31017363 [Consulta: 7 maig 2019].
* ↑ Langguth P, Leissner L, Zick G, Fischer A, Stuhlmann-Laiesz, C, Salehi Ravesh M, et al «Why Asplenic Patients Should Not Take Care of the Neighbour’s Dog? A Fatal Course of Capnocytophaga canimorsus Sepsis» (en anglès). Case Rep Infect Dis, 2018 Ag 2; 2018, pp: 3870640. DOI: 10.1155/2018/3870640. PMC: 6098898. PMID: 30174969 [Consulta: 11 maig 2019].
* ↑ Shahani L, Khardori N «Overwhelming Capnocytophaga canimorsus infection in a patient with asplenia» (en anglès). BMJ Case Rep, 2014 Abr 23; 2014, pii: bcr2013202768. DOI: 10.1136/bcr-2013-202768. PMC: 4009846. PMID: 24759159 [Consulta: 29 abril 2019].
* ↑ Lee, GM «Preventing infections in children and adults with asplenia» (en anglès). Hematology Am Soc Hematol Educ Program, 2020 Des 4; 2020 (1), pp: 328-335. DOI: 10.1182/hematology.2020000117. PMC: 7727556. PMID: 33275684 [Consulta: 21 gener 2022].

## Bibliografia

* Melendo Pérez, Susana; Mendoza Palomar, Natalia; Rodrigo Pendás, José Angel; Dapena Díaz, Jose Luis; et al. Protocol d'actuació per a la prevenció de la infecció greu en pacients amb asplènia. Protocols de infectologia bàsica. Unitat de Patologia Infecciosa i Immunodeficiències de Pediatria - Hospital Universitari Vall d'Hebron, 2017; Abr, pàgs: 10 [Consulta: 11 maig 2019].
* Di Sabatino, Antonio; Carsetti, Rita; Corazza, Gino Roberto. Post-splenectomy and hyposplenic states (en anglès). Lancet, 2011 Jul 2; 378 (9785), pp: 86-97. PMID: 21474172. DOI 10.1016/S0140-6736(10)61493-6 [Consulta: 17 juny 2019]. Arxivat 27 de setembre 2020 a Wayback Machine.
* Oostra, Roelof-Jan; Keulen, Noor; Jansen, Tim; van Rijn, Rick R. Absence of the spleen(s) in conjoined twins: a diagnostic clue of laterality defects? Radiological study of historical specimens (en anglès). Pediatr Radiol, 2012 Jun; 42 (6), pp: 653-659. PMID: 22237480. DOI 10.1007/s00247-011-2316-8 [Consulta: 21 gener 2022].
* Kirkineska, Lambrini; Perifanis, Vasilios; Vassiliadis, Themistoklis. Functional hyposplenism (en anglès). Hippokratia, 2014 Gen; 18 (1), pp: 7–11. PMID: 25125944 ISSN 1790-8019 [Consulta: 23 juny 2019].
* Oszer, Aleksandra; Bąbol-Pokora, Katarzyna; Kołtan, Sylwia; Pastorczak, Agata; Młynarski, Wojciech. Germline 3p22.1 microdeletion encompassing RPSA gene is an ultra-rare cause of isolated asplenia (en anglès). Mol Cytogenet, 2021 Nov 15; 14 (1), pp: 51. PMID: 34781974. DOI 10.1186/s13039-021-00571-0 [Consulta: 31 març 2022].

## Vegeu també

* Sistema immunitari
* Immunodeficiència