# Llengües jirajaranes

Les llengües jirajaranes o jirajiranes són un grup de llengües extintes que es parlaven a l'oest de Veneçuela, a les regions de Falcón i Lara. Es creu que totes les llengües es van extingir a principis del segle xx.

## Classificació

Les llengües jirajara es considera un grup de llengües quasi-aïllades. Adelaar i Muysken assenyalen que existeixen unes certes similituds lèxiques amb les llengües timote-cuica i similituds tipològiques amb les llengües txibtxa, però l'escassetat de dades impedeix donar per vàlid qualsevol parentiu. Jahn, entre d'altres, ha suggerit una relació entre les llengües jirajaranes i les betoi, principalment per la similitud dels etnònims. Greenberg i Ruhlen classifiquen a les llengües jirajaranas com a part d'una hipotètica família paezana, juntament amb les llengües betoi, el páez, les llengües barbacoanes i altres.

### Llengües de la família

A partir de la documentació existent, s'han identificat tres llengües com clarament membres de la família jirajara:
* Jirajara, parlat a l'estat de Falcón
* Ayomán, parlada al llogaret de Siquisique a l'estat de Lara
* Gayón, parlada al naixement del riu Tocuyo a l'estat de Lara
Čestmír Loukotka inclou quatre llengües més en la família per a les quals no existeix documentació pel que la seva adscripció a la família és purament especulativa:
* Coyone, parlat al naixement del riu Portuguesa a l'estat de Portuguesa.
* Cuiba, parlat a la ciutat de Aricagua.
* Atatura, parlat entre els rius Rocono i Tucupido.
* Aticari, parlat al llarg del riu Tocuyo.

## Descripció lingüística

A partir de l'escassa documentació existent, es poden reconstruir un número limitat de característiques tipològiques:

### 1. ordre VO en oracions transitives

    apasi mamán (Jirajara)
    1a.tallar 1ªPOS.mà
    'Tallo la meva mà'

### 2. El subjecte precedeix al verb

    depamilia buratá (Ayomán)
    la.família és.bona
    'La família és bona'

### 3. El posseïdor precedeix a l'objecte posseït

    shpashiú yemún(Ayomán)
    arc 3ªPOS.corda
    'la corda de l'arc'

### 4. Els adjectius segueixen als noms que qualifiquen

    pok diú (Jirajara)
    muntanya gran
    'la muntanya alta'

### 5. Els numerals precedeixen als noms que quantifiquen

    boque soó (Ayomán)
    un cigarret
    'un cigarret'

### 6. Ús de postposicionesen lloc de preposicions

    angüi fru-ye (Jirajara)
    1a.anar Siquisique-a
    '(jo) vaig a Siquisique.'

### Comparació lèxica

La següent llista ofereix alguns cognats en llengües jirajaranes:
| GLOSSA | Ayomán | Gayón | Jirajara |
| foc | dug | dut, idú | dueg |
| peu | a-sengán | segué | angán |
| gallina | degaró | digaró | degaró |
| casa | gagap | hiyás | gagap |
| serp | huhí, jují | jují | túb |
| sol | iñ | yivat | yuaú |
Vocabulari comparatiu de l'ayamán, jirajara, i gayón:
| Català | Ayamán | Jirajara | Gayón |
| tigre | boosin, boosin, súggo, boshí shashá | bosin | bosín, bosin-dut |
| guineu | mahari | moorí | guajaren, guarjen |
| porc | mohoins, mañó | moñe | moí, moy |
| aluata | dug | duj | dut |
| cérvol | aguí, anguiye | agüí | jagüio |
| armadillos | doux | dok | dot, dokt, dou |
| guacharaca | adtogo, laóstogo | atogó | guastogó, guastegó |
| pauji | suhunhí | suí | sinhío |
| aigua | in | ing | him, güalli |
| foc | du, dus | dueg | dut |
| ganivet | pisiú, pisiguí | pisiú | sigüí |
| totuma | kururú | kururú | basteá, kuao deop |

## Referències

* 1 2 3 Adelaar, Willem F. H.; Pieter C. Muysken. The Languages of the Andes. Cambridge: Cambridge University Press, 2004, p. 129-30.
* 1 2 Jahn, Alfredo. Los Aborígenes del Occidente de Venezuela. Caracas: Monte Avila Editores, C.A., 1973.
* ↑ , <http://www.merrittruhlen.com/files/AED5.pdf>
* ↑ Loukotka, Čestmír. Classification of South American Indian Languages. Los Angeles: UCLA Latin American Center, p. https://archive.org/details/classificationof0007louk/page/254 254]-5.
* ↑ Costenla Umaña, Adolfo. Las Lenguas del Área Intermedia: Introducción a su Estudio Areal. San José: Editorial de la Universidad de Costa Rica, p. 56-8.
* ↑ Oramas, Luis R. 1916. Materiales para el estudio de los dialectos Ayamán, Gayón, Jirajara, Ajagua. Caracas: Litografía del Comercio. Aquest article incorpora text d'aquesta font, la qual és de domini públic.

## Bibliografia

* Oramas, L. (1916). Materiales para el estudio de los dialectos Ayamán, Gayón, Jirajara, Ajagua. Caracas: Litografía del Comercio.
* Querales, R. (2008). El Ayamán. Ensayo de reconstrucción de un idioma indígena venezolano. Barquisimeto: Concejo Municipal de Iribarren.