# El Colós de Rodes (Dalí)

El colós de Rodes és una pintura a l'oli del 1954 de l'artista surrealista català Salvador Dalí. És una de les set peces creades per a la pel·lícula de 1956, Seven Wonders of the World, que representen cadascuna de les meravelles homònimes. La pintura mostra el colós de Rodes, l'antiga estàtua del déu-tità grec del sol, Helios. Finalment no es va utilitzar per a la pel·lícula, i el 1981 va ser donada al Kunstmuseum Bern, la seva ubicació actual. Pintat dues dècades després de l'apogeu de Dalí amb el moviment surrealista, El Colós de Rodes és emblemàtic del seu pas de l'avantguarda al corrent principal. Després de pressions financeres imposades pel seu trasllat als Estats Units el 1940 i influït per la seva fascinació per Hollywood, Dalí es va desplaçar de la seva primera exploració del subconscient i de la percepció, i cap a temes històrics i científics.
La representació de Dalí sobre el Colós està fortament influenciada per un document de 1953 de Herbert Maryon, escultor i conservador del British Museum. Maryon va proposar un colós buit format per plaques de bronze bronzejat, situat al costat del port en lloc de muntar-lo a cavall. Va suggerir a més que utilitzava una cortina penjant per donar a l'estàtua una base estable de trípode. Tots aquests elements van ser incorporats per Dalí.

## Antecedents
### El colós

El Colós de Rodes era una monumental estàtua del déu grec del sol, Hèlios, que estava al costat del port de Rodes durant més de mig segle al segle iii aC. D'acord amb l'historiador del segle I dC, Diodor de Sicília, va ser construït sota la direcció de Cares de Lindos per commemorar la victòria de la ciutat sobre Demetri Poliorcetes, que va assetjar Rodes del 305 al 304 aC; Helios, patró de la ciutat i de l'illa de Rodes, va ser triat com a homenatjat. L'estàtua es va mantenir fins al terratrèmol de 223 aC de Rodes, quan, segons Plini el Vell, tres segles més tard en el seu Naturalis Historia, va sorgir i va caure. En la seva Chronographia del segle IX dC, Teòfanes el Confessor va escriure que les seves ruïnes van romandre fins a 652-53, quan Muàwiyah I conquerí Rodes i el Colós va ser venut per ferralla. Començant amb les llistes formades per Diodor i altres escriptors, el Colós és reconegut com una de les set meravelles del món antic.
No hi ha representacions contemporànies existents del Colós; l'única evidència és textual, en gran part resumida i posterior a l'estàtua. La imaginació s'ha completat amb freqüència per a la documentació. Els intents científics per tornar a imaginar el Colós han persistit des del segle xviii. En una presentació publicada el 1953, Herbert Maryon suggereix que l'estàtua era buida, i es va apartar del port en lloc de muntar-la. Fet de plaques de bronze martillades menors d' $^1$⁄$_{16}$-polzada (1.6 mm) de gruix, Maryon va dir que el Colós hauria estat recolzat a la seva base per un tercer punt de suport en forma de tapisseria penjada. Encara que la teoria de Maryon no es va publicar fins al 1956, dos anys després de la pintura de Dalí, els articles de premsa sobre la presentació de Maryon de 1953 van proliferar ràpidament i internacionalment, i la seva teoria va influir fortament en Dalí.

### Dalí i Hollywood

El Colós de Rodes va sorgir de la fascinació de Hollywood per part de Dalí. Va considerar la indústria com un mitjà surrealista i va descriure Walt Disney, Cecil B. DeMille i els Germans Marx com "els tres grans surrealistes nord-americans". En el seu assaig del Surrealisme de Hollywood, de 1937, va escriure que "res em sembla més adequat per ser devorat pel foc surrealista que les misterioses franges de cel·luloide al·lucinador, sovint tan inconscientment a Hollywood, i en les quals ja hem vist aparèixer, Impressionades, tantes imatges d'un autèntic deliri, casualitat i somni ”.
Per a la pel·lícula de Cinerama de 1956, Seven Wonders of the World, en una carta de viatge amb Lowell Thomas, Dalí va rebre l'encàrrec de crear 7 quadres de les meravelles. Diversos quadres es van completar el 1954: El Colós de Rodes, Les Piràmides, La Estàtua de Zeus Olímpic, El Temple de Diana a Efes, Les Muralles de Babilònia, i dues versions de la mateixa meravella, El far d 'Alexandria i el Far d' Alexandria . El 1955 va produir una altra versió de The Walls of Babylon, i va pintar l'última meravella, The Mausoleum at Halicarnassus . Els quadres no van ser finalment utilitzats per a la pel·lícula.

## Composició

La pintura mostra el colós de Rodes que es troba sobre una base de carreus sense treballar. La perspectiva es troba a sota de la base de l'estàtua, el que suggereix que l'espectador es troba en un vaixell que s'apropa a la ciutat i que posa l'accent en l'alçada i la mida extremes de l'estàtua. Un grapat de drapejades envolten la cintura d'Helios i penja del braç esquerre, caient per tocar el sòl darrere d'ell. L'estàtua sembla estar feta de bronze i té una construcció segmentada completament composta de nombroses plaques individuals. Hèlios aixeca la mà dreta per protegir els ulls del sol sobre el qual regna, donant el que l'historiador d'art Eric Shanes anomena "un toc vagament surrealista" a l'obra de Dalí. A la part inferior dreta, Dalí va signar i va datar l'obra "Salvador Dalí / 1954".

## Notes

* ↑ The Gala-Salvador Dalí Foundation catalogue raisonné and the Fundación AMYC, which holds the work, list The Pyramids as a 1957 work.
* ↑ The Gala-Salvador Dalí Foundation catalogue raisonné does not list The Mausoleum at Halicarnassus. It sold in 2016 for $1,325,000 at Christie's, which led off its description by asserting that "Nicolas and the late Robert Descharnes have confirmed the authenticity of this work."

## Referències

* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 42–44.
* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 42–43.
* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 43–44.
* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 44.
* ↑ Maryon, 1956, p. 68.
* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 40–41.
* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 47–48.
* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 51.
* ↑ Maryon, 1956, p. 72–75, 79–81.
* ↑ de Callataÿ, 2006, p. 53–54.
* ↑ Easby, Jr., 1966.
* ↑ Maryon, 1947.
* ↑ Maryon, 1956, p. 72–75.
* 1 2 3 4 de Callataÿ, 2006, p. 54.
* ↑ Maryon, 1956.
* ↑ Badoud, 2012, p. 34–36, 36 n.129.
* ↑ King, 2007, p. 59–60.
* ↑ King, 2007, p. 59.
* 1 2 Catalogue Raisonné 689.
* 1 2 Catalogue Raisonné 693.
* 1 2 Arte Moderno y Contemporáneano.
* ↑ Catalogue Raisonné 695.
* ↑ Catalogue Raisonné 1149.
* ↑ Catalogue Raisonné 692.
* ↑ Catalogue Raisonné 690.
* ↑ Catalogue Raisonné 691.
* 1 2 3 Christie's, 2016.
* ↑ Sotheby's, 2014.
* ↑ Catalogue Raisonné 1148.
* ↑ King, 2007, p. 60.
* ↑ Beristain i Descharnes, 1983, p. 205.
* 1 2 Shanes, 2012, p. 224–225.
* ↑ Badoud, 2012, p. 34–36.

## Bibliografia

* Badoud, Nathan «L'image du Colosse de Rhodes». Monuments et Mémoires de la Fondation Eugène Piot, 91, 1-2012, pàg. 5–40. DOI: 10.3406/piot.2012.1738. (francès)
* Beristain, Ana; Descharnes, Robert. 400 Obras de Salvador Dalí de 1914 a 1983: Exposición Realizada Conjuntamente por el Ministerio de Cultura y la Generalitat de Catalunya en homenaje a Salvador Dalí. Madrid: Ministerio de Cultura, 1983. ISBN 84-500-8720-1. (castellà)
* «The Colossus of Rhodes». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 13 gener 2018].
* de Callataÿ, Godefroid. «The Colossus of Rhodes: Ancient Texts and Modern Representations». A: History of Scholarship: A Selection of Papers from the Seminar on the History of Scholarship Held Annually at the Warburg Institute. Londres: Oxford University Press, 2006, p. 39–73. ISBN 978-0-19-928431-3.
* Easby, Jr., Dudley T. «Necrology». American Journal of Archaeology. Archaeological Institute of America, 70, 3, 7-1966, pàg. 287. JSTOR: 501899.
* «Fine Works Featured in Auction Scheduled at Capital Fine Art». Los Angeles Times [Los Angeles, California], 12-04-1985, p. 2.
* King, Elliot H. Dalí, Surrealism and Cinema. Harpenden: Kamera Books, 2007. ISBN 978-1-904048-90-9.
* «The Lighthouse of Alexandria». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 14 gener 2018].
* «Lighthouse of Alexandria». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 14 gener 2018].
* Maryon, Herbert «The Sutton Hoo Helmet». Antiquity, XXI, 83, 9-1947, pàg. 137–144. DOI: 10.1017/S0003598X00016598.
* Maryon, Herbert «The Colossus of Rhodes». The Journal of Hellenic Studies, LXXVI, 1956, pàg. 68–86. DOI: 10.2307/629554. JSTOR: 629554.
* «The Pyramids». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 14 gener 2018].
* Sabater y Bonany, Enrique. Dalí at Time Warner Center: The Vision of a Genius. Nova York: Galerie Elysses, 2010. OCLC 794730258.
* «Salvador Dali (1904–1989): Le mausolée d'Halicarnasse», 2016. [Consulta: 13 gener 2018].
* «Salvador Dali (1904–1989): The Walls of Babylon», 2001. [Consulta: 14 gener 2018].
* «Salvador Dalí: Les Murs de Babylone», 2014. [Consulta: 13 gener 2018].
* «Salvador Dalí: Giza Pyramids 1957». Arxivat de l'original el 30 de desembre 2019. [Consulta: 8 març 2019].
* «Salvador Dalí: Statue de Zeus Olympien», 2009. [Consulta: 14 gener 2018].
* «Salvador Dalí: Temple de Diana à Epheseus», 2013. [Consulta: 14 gener 2018].
* Shanes, Eric. The Life and Masterworks of Salvador Dalí. Nova York: Parkstone International, 2012. ISBN 978-1-78042-879-6.
* «The Statue of Olympian Zeus». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 14 gener 2018].
* «The Temple of Diana at Ephesus». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 14 gener 2018].
* «The Walls of Babylon». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 14 gener 2018].
* «Walls of Babylon». Gala-Salvador Dalí Foundation. [Consulta: 14 gener 2018].