OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jesse Eisenberg

Jesse Eisenberg (Nova York, 5 d'octubre de 1983) és un actor estatunidenc. La seva germana Hallie Kate també és actriu.

## Biografia

Jesse Eisenberg va néixer en el Queens a Nova York. La seva mare Amy era pallasso i el seu pare Barry Eisenberg va treballar en un hospital abans de convertir-se en professor d'universitat. La seva família jueva, és originària de Polònia i d'Ucraïna. Comença la seva carrera als 16 anys en la sèrie La Família Green al costat d'Anne Hathaway, però la sèrie es para al final de la primera temporada.
El 2008 Jesse es dona a conèixer realment pel seu paper a Adventureland i després a Benvinguda a Zombieland el 2009.
Encarna el 2010 el fundador de Facebook Mark Zuckerberg a la pel·lícula The Social Network de David Fincher, paper que ha estat saludat per la crítica. Aquesta li ha suposat d'altra banda una nominació als Oscars.
A més de la seva carrera com a actor, també publica relats al The New Yorker.

## Filmografia

* 1999-2000: Get Real (sèrie TV): Kenny Green
* 2001: Lightning: Fire from the Sky (TV): Eric Dobbs
* 2002: Roger Dodger: Dylan Kidd
* 2002: The Emperor's Club: Louis Masoudi
* 2003: The Village de M. Night Shyamalan: Jamison
* 2005: Cursed de Wes Craven: Jimmy
* 2005: The Squid and the Whale de Noah Baumbach: Walt Berkman
* 2006: Charlie Banks: Charlie
* 2007: The Hunting Party: Benjamin
* 2009: Adventureland: James Brennan
* 2009: Solitary Man: Cheston
* 2009: Zombieland: Columbus
* 2010: Camp Hope: Daniel
* 2011: La xarxa social (The Social Network): Mark Zuckerberg
* 2011: Holy Rollers: Samuel « Sam » Goldenstein
* 2011: Rio: Blu (veu)
* 2011: 30 Minutes Maximum: Nick
* 2012: A Roma amb amor (To Rome with Love): Jack
* 2013: Ara em veus (Now You See Me) de Louis Leterrier: Atlas
* 2016: Batman contra Superman: L'alba de la justícia de Zack Snyder: Lex Luthor
* 2017: Ara em veus 2: J. Daniel "Danny" Atlas
* 2017: Justice League
* 2019: The Art of Self-Defense
* 2019: Zombieland: Double Tap

## Premis i nominacions
### Nominacions

* 2011. Oscar al millor actor per La xarxa social
* 2011. Globus d'Or al millor actor dramàtic per La xarxa social
* 2011. BAFTA al millor actor per La xarxa social

## Referències

* ↑ TCM.com
* ↑ «Jesse Eisenberg, la revelació de "The Social Network"». Madame Figaro, 04-10-2010. Arxivat de l'original el 2010-12-13. [Consulta: 8 octubre 2012].
* ↑ Gómez Urzaiz, Begoña Culturals La Vanguardia, 27-02-2016.

## Enllaços externs

* Jesse Eisenberg a AlloCiné
# Can Cabot d'Amunt

Can Cabot d'Amunt és una masia de Sant Andreu de Llavaneres (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Està situada al marge esquerre de la riera que ve del Montalt.

## Història

La casa està documentada des de l'any 1328, i el 1853 va ser adquirida per l'indià Josep Xifré i Casas. A finals del segle xix passà a mans de la família Caralt, que la va compartimentar en vuit habitatges per als treballadors. Posteriorment, uns nous propietaris van enderrocar les parets interiors, l'any 1981.

## Descripció

La masia original ha estat reformada i modificada. És un gran edifici de planta baixa i dos pisos amb coberta a dues aigües i diverses edificacions annexes. A la façana del darrere hi ha una finestra d'estil romànic i una altra d'estil gòtic.

## Vegeu també

* Can Cabot d'Avall
* Hospital Xifré
* Can Caralt (Sant Andreu de Llavaneres)

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Can Cabot d'Amunt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Esteve de Corbera

Esteve de Corbera (Barcelona, S.XVI-†1631) va ser un historiador català, Ciutadà honrat de Barcelona.

## Biografia

Fou fill d’Esteve de Corbera, va estar al servei de Joaquim Carròs de Centelles, comte de Quirra i de Centelles, i, més tard, de l’historiador Francesc de Montcada i de Montcada, tercer marquès d’Aitona. Censurà la Sentia poètica en el certamen celebrat el 1618 a Barcelona, i elogià el seu autor Vicent de Moradell.
Va deixar sense acabar, l'obra en castellà, Catalunya Ilustrada, que posteriorment es va publicar a Nàpols (1678) gràcies a Rafel de Vilosa i que va completar el carmelita José Gómez de Porres. Conté una descripció de l'economia i de l'església del Principat, notícies dels monestirs i famílies catalanes i una relació de la història de Catalunya fins a la Reconquesta. Curiosament, se citen les obres d’historiadors catalans contemporanis, incloent-hi una defensa de la Crònica de Jeroni Pujades, fent un l'últim refregit de la llegenda d'Otger Cataló. Sembla que aquest manuscrit va ser utilitzat per Pèire de Marca durant la seva estada a Barcelona. També va deixar relacions inèdites "Las prosperidades infelices", (1624) sobre la guerra pel domini català a Sicília, així com una Vida de Maria de Cervelló (1629) feta servir en el procés de beatificació, la genealogia de la casa de Queralt i altres escrits, com la història del regnat de Felip II de Castella amb algunes sàtires iròniques envers el govern. Mantingué una erudita correspondència amb el primer comte de Guimerà (1622-25), sobre la història dels comtes de Ribagorça i amb Jaume Ramon Vila sobre la llegenda d’Otger Cataló.

## Obres

* Genealogia de la nobilissima casa de Queralt en el Principado de Cataluña y breves relaciones y epítomes de las vidas y hechos de los antiguos condes de Barcelona y reyes de Aragón (1623)
* Consultas historiales de D. Gaspar de Galcerán de Gurrea y de Aragón (1623)
* Vida i echos maravillosos de doña María de Cervellon, llamada María Socós, Beata profesa de la Orden de nuestra Señora de la Merced, Redención de cautivos con algunas antigüedades de Cataluña (1629), on dedica 36 capítols a la biografia de la santa, uns altres 26 a escriure la història de l'Orde de la Mercè i la resta els dedica a la història de Catalunya.
* Va escriure una descripció de la Conquesta catalana de Sicília i diverses històries de religió i política, anomenades Prosperidades infelices (1629).
* Catalunya Ilustrada (1678), publicada a Nàpols, on descriu la geografia, l'economia i la història del Principat català.

## Bibliografia

* Enrique Mora González, La formación de la historiografía mercedaria

## Referències

* 1 2 Esteve de Corbera, (enciclopedia.cat)

## Enllaços externs

* MCN Biografías
# Ichthyophis paucisulcus

Ichthyophis paucisulcus és una espècie d'amfibis gimnofions de la família Ichthyophiidae. Habita a Indonèsia i Singapore. El seu hàbitat inclou boscos tropicals o subtropicals secs a baixa altitud, subtropical o tropical pantans, rius, corrents intermitents d'aigua, plantacions, jardins rurals, zones prèviament boscoses ara molt degradades, terra cultivable inundada per estacions, canals i dics.

## Referències

* ↑ IUCN SSC Amphibian Specialist Group (IUCN SSC) «IUCN Red List of Threatened Species: Ichthyophis paucisulcus». IUCN Red List of Threatened Species, 17-05-2017. Arxivat de l'original el 2025-01-24.
# Parnassius

Parnassius és un gènere de lepidòpters papilionoïdeus de la família dels papiliònids (Papilionidae) present als Països Catalans.
Inclou espècies confinades en regions fredes, tant latituds altes com zones muntanyoses. El nombre d'espècies pot variar entre 38 i 47, ja que tot i haver-hi una variació morfològica entre alguns individus, la separació entre algunes espècies no és del tot clara.

## Llistat d'espècies

* Parnassius acco Gray, 1852
* Parnassius acdestis Grum-Grshimailo, 1891
* Parnassius actius Eversmann, 1843
* Parnassius apollo Linnaeus, 1758
* Parnassius apollonius Eversmann, 1804
* Parnassius arctica Eisner, 1968
* Parnassius ariadne Lederer, 1853
* Parnassius autocrator Avinoff, 1913
* Parnassius behrii Edwards, 1870
* Parnassius boedromius Püngeler, 1901
* Parnassius bremeri Bremer, 1864
* Parnassius cardinal Grum-Grshimailo, 1887
* Parnassius cephalus Grum-Grshimailo, 1892
* Parnassius charltonius Gray, 1852
* Parnassius choui Huang et Shi, 1994
* Parnassius clodius Ménétriés, 1855
* Parnassius delphius Eversmann, 1843
* Parnassius epaphus Oberthür, 1879
* Parnassius eversmanni Ménétriés, 1850
* Parnassius felderi Bremer, 1861
* Parnassius glacialis Butler, 1866
* Parnassius hardwickii Gray, 1831
* Parnassius hide Koiwaya, 1987
* Parnassius honrathi Staudinger, 1882
* Parnassius imperator Oberthür, 1883
* Parnassius inopinatus Kotzsch, 1940
* Parnassius jacquemonti Boisduval, 1836
* Parnassius kiritshenkoi Avinov, 1910
* Parnassius loxias Püngeler, 1910
* Parnassius maharaja Avinoff, 1913
* Parnassius maximinus Staudinger, 1891
* Parnassius mnemosyne Linnaeus, 1758
* Parnassius nomion Fischer de Waldheim, 1823
* Parnassius nordmanni Ménétriés, 1850
* Parnassius orleans Oberthür, 1890
* Parnassius patricius Niepelt, 1911
* Parnassius phoebus Fabricius, 1793
* Parnassius simo Gray, 1853
* Parnassius simonius Staudinger, 1889
* Parnassius smintheus Doubleday, 1847
* Parnassius staudingeri A. Bang-Haas, 1882
* Parnassius stoliczkanus Felder, 1865
* Parnassius stubbendorfi Ménétriés, 1849
* Parnassius szechenyii Frivaldszky, 1886
* Parnassius tenedius Eversmann, 1851
* Parnassius tianschanicus Oberthür, 1879

## Referències

* ↑ «parnàs». Cercaterm | TERMCAT. [Consulta: 26 març 2022].
* ↑ «Parnassius». mindat.org. [Consulta: 26 març 2022].
* ↑ Katoh, Toru; Chichvarkhin, Anton; Yagi, Takashi; Omoto, Keiichi «Phylogeny and Evolution of Butterflies of the Genus Parnassius Inferences from Mitochondrial 16S and ND1 Sequences». Zoological Science, 22, 3, 3-2005, pàg. 343–351. DOI: 10.2108/zsj.22.343. ISSN: 0289-0003.
* ↑ Debinski, Diane M.; Pritchard, James. A Field Guide to Butterflies of the Greater Yellowstone Ecosystem (en anglès). Roberts Rinehart, 2002-08-30, p. 32. ISBN 978-1-4616-6382-9.
# EToro

eToro és una plataforma d'inversió d'origen israelià fundada el 2007, que gestiona la compravenda d'actius financers. Va ser la idea de dos germans (Yoni i Ronen Assia) i el directiu David Ring. L'aplicació permet negociar a la borsa des del telèfon mòbil i també ha introduït la cotització de criptomonedes. El 2021 estaba valorada en més de 10.400 milions de dòlars i és patrocinadora de diversos equips de futbol.
eToro s'autodenomina "xarxa social d'inversors", serveix tant per comprar accions en renda variable o criptoactius com per comunicar-se amb altres inversors. El 2020, durant la pandèmia, quan el bitcoin es va revaloritzar un 300%, va ingressar 605 milions de dòlars, un 147% superior al 2019; i el seu nombre d'usuaris va augmentar en cinc milions, fins a superar els 20 milions en un centenar de països. El gener de 2021, inversors minoristes van inundar el mercat atrets per la febre del bitcoin i la revaloració de Gamestop. Va anunciar la seva sortida a borsa prevista per al tercer trimestre, cotitzant en l'índex tecnològic Nasdaq; i va registrar 75 milions d'operacions, davant els 27 milions que va recollir de mitjana cada mes de 2020.

## Referències

* ↑ Solanas Alfaro, Paula. «3.eToro, el regne digital de la borsa». A: Ara. 9 milions d'habitants i 4.000 ‘start-ups'. Ara, 25 d'abril de 2021, p. 33.
* ↑ Hirtenstein, Anna «Online Platform eToro Called in Leveraged Crypto Trades When Bitcoin Price Peaked» (en anglès). The Wall Street Journal, 11-01-2021. ISSN: 0099-9660 [Consulta: 25 abril 2021].
* ↑ Lara, Daniel. «eToro anuncia su salida a Bolsa tras vivir su año dorado en 2020» (en castellà). El País, 16-03-2021. [Consulta: 25 abril 2021].
# Girls with Balls

Girls With Balls és una pel·lícula francesa de sèrie Z de comèdia negra gore de 2018. És la primera pel·lícula del director Olivier Afonso, qui treballà en l'àmbit del maquillatge. És una pel·lícula de Netflix.

## Repartiment

* Anne-Solenne Hatte com a Hazuki
* Manon Azem com a Morgane
* Tiphaine Daviot com a Jeanne
* Dany Verissimo-Petit com a Dany
* Margot Dufrene com a Tatiana
* Louise Balchere com a M.A.
* Victor Artus Solaro com l'entrenador
* Denis Lavant com al líder dels cultistes
* Camille Razat com a Lise
* Orelsan com un vaquer que canta

## Rebuda

Les crítiques foren generalment negatives.

## Referències

* ↑ Bellet, Nicolas «Girls with Balls - Manon Azem : "On avait peur d'en faire des caisses, mais en fait il fallait"». Premiere, 26-07-2019 [Consulta: 31 juliol 2019].
* 1 2 Tobias, Scott «Film Review: ‘Girls With Balls'». Variety, 24-07-2019 [Consulta: 31 juliol 2019].
* ↑ Luling, Todd Van «What To Watch On Netflix That’s New This Week (July 21-27)». Life, 27-07-2019 [Consulta: 31 juliol 2019].
* ↑ «‘Girls With Balls' Review: Not Quite the “Volleyball Team vs. Killer Rednecks” Movie You’re Looking For, But Close». Slash Film. [Consulta: 31 juliol 2019].
* ↑ Myers, Kimber «Outlandish French horror-comedy ‘Girls With Balls' doesn't mind getting down-and-dirty». Los Angeles Times, 25-07-2019 [Consulta: 31 juliol 2019].
* ↑ «Girls with Balls (2019)». Rotten Tomatoes. [Consulta: 31 juliol 2019].
# El gran bany

El gran bany (originalment en francès, Le Grand Bain) és una pel·lícula de comèdia dramàtica francesa de 2018 dirigida per Gilles Lellouche. Va ser estrenada al Festival de cinema de Cannes 2018. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Argument

Vuit homes de diferents generacions amb problemes de la vida (depressió, fracàs professional o familiar...) tornaran a la vida invertint en el seu equip de natació sincronitzada. En previsió dels campionats del món organitzats a Noruega, són recolzats per dues entrenadores excampiones, Delphine, alcohòlica, i Amanda, una esportista paraplègica.

## Repartiment

* Guillaume Canet com a Laurent
* Virginie Efira com a Delphine
* Mathieu Amalric com a Bertrand
* Leïla Bekhti com a Amanda
* Benoît Poelvoorde com a Marcus
* Jean-Hugues Anglade com a Simon
* Marina Foïs com a Claire
* Philippe Katerine com a Thierry

## Referències

* ↑ «'Sink or Swim' ('Le Grand bain'): Film Review Cannes 2018». The Hollywood Reporter. [Consulta: 16 maig 2018].
* ↑ «'Sink Or Swim': Cannes Review». Screen Daily. [Consulta: 16 maig 2018].
* ↑ «El gran bany». Cinema en Català. [Consulta: 24 juliol 2022].
# Angina de Ludwig

L'angina de Ludwig, també anomenada flegmó difús del sòl de la boca, és una infecció severa i mortal, sense el tractament adequat, d'origen dental, en la que el pus envaeix greument cara, coll, vies respiratòries i pulmons.

## Història

El nom va ser utilitzat per primera vegada per Camener en 1837, per designar un cas clínic similar a altres descrits per Wilhelm Friedrich von Ludwig l'any anterior. Es tracta d'una de les infeccions més greus que una persona pot adquirir, ja que produeix aturada cardiorespiratòria i, quan no és atesa degudament, sèpsia, és a dir, proliferació excessiva de bacteris a la sang. A França se la denomina flegmó de Gensoul o malaltia de Gensoul, ja que segons els francesos tenen documents datats 6 anys abans de Ludwig, on el Dr. Gensoul descriu el mateix quadre clínic.

## Etiologia

La infecció és d'origen dental en el 90% dels casos, hi ha altres factors causals com sialoadenitis de la glàndula submaxil·lar, fractures mandibulars obertes, laceracions de teixits tous orals, ferides al sòl de la boca i infeccions orals secundàries. Quan l'etiologia no és infecciosa s'ha arribat a denominar el fenomen com a pseudo-angina de Ludwig.

## Quadre clínic

Clínicament, hi ha induració, sense fluctuació ni dolor inicialment, dels teixits situats sota la llengua, que desplacen aquesta cap amunt i enrere. La mobilitat mandibular, deglució i parla es veuen dificultades. Tot això s'acompanya d'una greu afectació de l'estat general, amb temperatures normalment superiors a 40 °C. A través de la comunicació amb els espais pterigomandibular i perifaríngics, la infecció pot propagar-se a territoris veïns cervicals, i fins i tot al mediastí. La mortalitat de l'angina de Ludwig s'ha reduït d'un 54% en els anys quaranta al gairebé 0% de l'actualitat amb el tractament idoni.

## Tractament

El tractament consisteix en antibioteràpia parenteral, sent necessari el drenatge quirúrgic de l'abscés (a càrrec de l'otorrinolaringòleg o del cirurgià maxil·lofacial si l'evolució no és satisfactòria. Calen altes dosis de penicil·lina o cefalosporines en combinació amb quinolones fluorades, per via intravenosa, a més s'ha de completar un esquema triple amb 500 mgs. de metronidazole endovenós cada 12 hores. El pacient amb angina de Ludwing requereix hospitalització, lloc on serà vigilada l'evolució de la malaltia i sobretot vigilar les vies aèries superiors.

## Vegeu també

* Cel·lulitis
* Erisipela
* Flegmó dental
# Alexandre de Paflagònia (general)

Alexandre de Paflagònia (en grec antic: Αλέξανδρος) va ser un general del rei Mitridates del Pont.
Va ser enviat pel rei Mitridates per assassinar el rei de Bitínia Nicomedes IV Filopàtor l'any 88 aC, segons l'acusació de Sul·la. Anys més tard, Lucul el va fer presoner en batalla i el va portar en el seguici del seu triomf a Roma.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Alexander». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 6 febrer 2025].
# Pantà

Un pantà (geomorfologia, hidrografia) és una àrea de terreny planera impermeable o inundable, coberta per una làmina d'aigües estancades i poc profundes, normalment fangoses i amb abundant matèria orgànica,
Els pantans es formen a prop de les àrees costaneres o en conques interiors poc drenades. Els pantans són indrets on hi alterna la vegetació herbàcia i arbòria.

### Etimologia

El terme pantà deriva de l'italià pantano, d’origen incert, probablement preromà i possiblement procedent de l'antic topònim llatí: Pantanus, (llac de Lesina) a l’època romana.

## Localització

Els pantans ocupen diferents àrees i indrets de la Terra:
* al llarg de la costes, formant maresmes.
* en àrees interiors o continentals, en terrenys endorreics, com a fase final d'un llac reblert o en procés d'extinció.
* a les valls fluvials, ocupant la part abandonada d'un riu, als antics meandres o a les lleres per la variació del cabal del riu a les regions semi-desèrtiques.

## Aigua

Els pantans poden contenir aigua dolça o aigua salada, i els que són en àrees marítimes poden ser afectats per les marees. El volum d'aigua pot patir variacions estacionals. A les zones àrides les aigües presenten un alt grau de salinitat a causa de la forta evaporació.

### Pantans d'aigua dolça

Són pantans de terra endins connectats i dependents de les masses d'aigua de llacs i rius, molt variables en el seu nivell per causa de la poca pluja o les inundacions temporals.

### Pantans d'aigua salada

Són pantans que s'allarguen resseguint les àrees costaneres. L'aigua d'aquests pantans sovint pateix canvis en el grau de salinitat depenent de les aportacions continentals d'aigua dolça i de les marees.

## Vegetació

La vegetació dels pantans s'adapta a les condicions, sovint variables, de salinitat, evaporació i dessecació. Tanmateix la vegetació pot ser densa i atènyer una altura important, incloent arbusts i arbres.

## Referències

* ↑ «pantà». Diccionari DIEC2, Institut d'Estudis Catalans, 2023. [Consulta: 7 setembre 2023].
* 1 2 3 4 Gran Enciclopèdia Catalana. Volum 17. Reimpressió d'octubre de 1992. Barcelona: Gran Enciclopèdia Catalana, 1992, p. 210. ISBN 84-7739-017-7.
* ↑ «pantà». Termcat.cat, Centre de Terminologia, Diccionari de geografia física, 2023. [Consulta: 7 setembre 2023].
* ↑ «Pantà». diccionari.cat, 2023. [Consulta: 7 setembre 2023].
* 1 2 «Pantanos» (en castellà). geoenciclopedia.com, 2023. [Consulta: 7 setembre 2023].

## Vegeu també

* Maresma
* Canyissar
* Aiguamoll, terreny planer inundat d'aigua.
* Embassament, llac artificial en un riu.
* Llacuna
# País, S.A.

País, S.A. és una pel·lícula espanyola de comèdia estrenada en 1975, dirigida per Antonio Fraguas de Pablo, en la qual va ser la seva primera pel·lícula com a director, de les dues que va dirigir (l'altra va ser El bengador Gusticiero y su pastelera madre).

## Sinopsi

Lorenza, Manuel, Teodoro i Apolinar, són uns lladres d'estar per casa que s'uneixen a un gàngster aficionat (Enrique/Robert) per a segrestar a Don Luis, un empresari corrupte, qui sentint-se amenaçat per Hisenda i desitjant desaparèixer del mapa, col·labora amb els seus segrestadors en el seu propi segrest.

## Repartiment

* María Luisa San José com Lorenza Hernández
* Manuel Zarzo com Enrique Fernández / Robert
* Fernando Delgado com Don Luis Pesón Muchapast
* Encarna Paso com Sra. Pesón
* Verónica Forqué com Hija Sra. Pesón
* Francisco Algora com Manuel Hernández
* Antonio Gamero com Teodoro Hernández
* Roberto Font com Apolinar Hernández Bajos
* Loreta Tovar com Dorita
* Rafaela Aparicio com Asistenta
* José Lifante com Hombre Forgiano
* Jaime Gamboa com Juan (imatges d'arxiu)
* Ana Belén com Aurora (imatges d'arxiu)
* Rafael Corés
* Julio Tejela
* Alberto Berco
* Gumersindo Andrés
* Miguel del Castillo
* Rafael Albaicín
* José Luis Lizalde
* Jesús Nieto

### Actors invitats

* Concha Velasco
* Alfredo Amestoy
* Ramon Arcusa
* Manuel de la Calva
* José Nieto
* Juan Diego
* José Luis López Vázquez
* Narciso Ibáñez Serrador
* Rafael Hernández
* Sancho Gracia

## Referències

* ↑ «¡Gracias, Forges!», 22-02-2018. [Consulta: 7 octubre 2020].
* ↑ País, SA al diari ABC

## Enllaços externs

* País, S.A. a YouTube
# 303
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Comencen persecucions dels cristians a tot Catalunya i el País Valencià que duraran dos anys.La tetrarquia formada pels augusts Dioclecià i Maximià i els cèsars Galeri i Constanci va emetre una sèrie d'edictes que abolien els drets legals dels cristians a tot l'Imperi Romà. Aquestes són conegudes com la persecució de Dioclecià o gran persecució.

### Món

* El tribú Jordi es nega a perseguir cristians. Interrogat, els comunica que és cristià, el tribú Jordi, després considerat Sant Jordi, mor aquest mateix any, el 23 d'abril.

## Necrològiques

* 4 de març - Nicomèdia (Capadòcia, actual Kocaeli, Turquia): Adrià de Nicomèdia, màrtir cristià (o potser l'any següent, n. ?).
* 23 d'abril - Nicomèdia (Capadòcia, actual Kocaeli, Turquia): sant Jordi, màrtir cristià (dada tradicional, (n. ?).
* 7 d'octubre - Resafa (Síria): Sant Sergi, militar romà i màrtir cristià

## Referències

* ↑ Guinart Parra, Oriol. «Dioclecià i els cristians: causes i conseqüències de la «Gran Persecució» (303)». Ab Origine, 14-12-2021. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ Grifell i Pons, Lluís. Catalunya, llegendes i veritats. Zenobita edicions, 2011-04-23, p. 18. ISBN 978-84-92571-49-9.
* ↑ Álvarez Vicente, Andrés «La iglesia de los Santos Sergio y Baco del Viejo Cairo: análisis tras la restauración y la excavación arqueológica a comienzos del tercer milenio». Boletín del Museo Arqueológico Nacional, 37, 2018, pàg. 277–294. ISSN: 2341-3409.
# Carl Westergren

Carl Oscar Westergren (Malmö, Escània, 13 d'octubre de 1895 – Malmö, 5 d'agost de 1958) va ser un lluitador finlandès, especialista en lluita grecoromana, que va disputar quatre edicions dels Jocs Olímpics, el 1920, 1924, 1928 i 1932. Amb tres ors guanyats, ostenta el rècord als Jocs, igualat amb Ivar Johansson, Aleksandr Medved i Aleksandr Karelin.
El 1920 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Anvers, on guanyà la medalla d'or en la competició del pes mitjà del programa de lluita grecoromana. Quatre anys més tard, als Jocs de París, guanyà una nova medalla d'or en la modalitat de pes semipesant. En aquests mateixos Jocs fou sisè en la categoria de pes semipesant del programa de lluita lliure. El 1928, als Jocs Olímpics d'Amsterdam, quedà eliminat en primera ronda de la prova de pes semipesant. La seva darrera participació en uns Jocs fou el 1932, a Los Angeles, on guanyà el seu tercer or olímpic en la prova del pes pesant del programa de lluita grecoromana.
El 1922 es proclamà campió del món de pes mitjà. El 1925, 1930 i 1931 guanyà el campionat d'Europa.

## Referències

* 1 2 3 «Carl Westergren Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d'abril 2020. [Consulta: 5 octubre 2017].
* ↑ Carl Westergren. Comitè Olímpic Suec