OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llei de Grashof

La Llei de Grashof estableix que un mecanisme de quatre barres té almenys una articulació de revolució completa, si i només si la suma de les longituds de la barra més curta i la barra més llarga és menor o igual que la suma de les longituds de les barres restants.

## Demostració
### Anàlisi d'una articulació de revolució completa

Donat un mecanisme qualsevol de quatre barres ABCD consecutives, s'analitzés l'articulació AB. Es defineix $\alpha$ com l'angle relatiu entre les barres A i B, $\beta$ com l'angle relatiu entre C i D, i $\delta$ com la distància entre les articulacions BC i AD.
Se sap que pel teorema del cosinus:
    $\Delta ^{2}=A^{2}+B^{2}-2AB\cos \alpha \quad i\quad \delta ^{2}=C^{2}+D^{2}-2CD\cos \beta$
sent el cosinus una funció fitada superiorment per una, es pot afirmar llavors la següent inequació:
    $C^{2}+D^{2}-2CD\leq \delta ^{2}$
amb el desenvolupament del binomi del quadrat de la resta es dedueix (aplicant l'arrel quadrada als dos termes de la inequació):
    $|C-D|\leq \delta$
Es pot observar també de l'anomenada desigualtat triangular que:
    $\Delta \leq C+D$
d'ambdues es dedueix:
    $|C-D|\leq \delta \leq C+D$
Si se suposa que l'articulació AB és de revolució completa, llavors
    $\Delta _{min}=|AB|\ \quad i\quad \Delta _{max}=A+B$
Finalment, s'obtenen les relacions necessàries i suficients perquè l'articulació AB sigui de revolució completa:
    $|AB|\geq |CD|\ \quad i\quad A+B\leq C+D$.

#### Anàlisi d'un mecanisme de quatre barres de longituds diferents

Es pren un mecanisme de quatre barres I, II, III i IV en qualsevol ordre tal que
$I>II>III>IV\quad (1)$ (Els casos particulars s'analitzen més endavant)
Hipotèticament hi ha 6 tipus d'articulacions possibles: I * II, I * III, I * IV, II * III, II * IV i III * IV.
I de la relació (1) es desprenen:
$I+II>III+IV\quad (2)$
$I+III>II+IV\quad (3)$
$II-III<I-IV\quad (4)$
I * II no és de revolució completa doncs (2). Anàlogament (3) i (4) impedeixen que I * III i II * III ho siguin.
Analitzant l'articulació I * IV es nota que és necessari i suficient que es compleixin (4) i
$I+IV<II+III\quad (5)$
O equivalentment
$I-III<II-IV\quad (6)$
O
$I-II<III-IV\quad (7)$
Llavors són possibles articulacions de revolució completa: I * IV, doncs (4) i (5); II * IV, ja que (3) i (6), i III * IV, doncs (2) i (7).

#### Casos particulars

$I=II\neq III=IV\iff$
$I+II>III+IV\quad (2')$
$I+III=II+IV\quad (3')$
$II-III=I-IV\quad (4')$
I com a conseqüència l'única articulació que no és de revolució completa és la R * II
anàlogament es dedueix que si les barres són totes de la mateixa longitud totes les articulacions són de revolució completa.

## Corolarios

Si compleix (5) a més del teorema es compleix que:
* Si les barres són totes diferents, llavors només hi ha dues articulacions de revolució completa i articulen a la barra més petita.
* Si les barres són totes iguals, totes les articulacions són de revolució completa.
* Si hi ha un parell de barres iguals, i el parell de barres més grans està articulat entre si, aleshores aquesta és l'única articulació de revolució incompleta.

## Vegeu també

* Mecanisme
* Mecanisme de quatre barres
# Mattias Skjelmose Jensen

Mattias Skjelmose Jensen (Copenhaguen, 26 de setembre de 2000) és un ciclista danès, professional des del 2020. Actualment corre a l'equip Lidl-Trek. En el seu palmarès destaca la Volta a Suïssa de 2023 i el campionat nacional en ruta del mateix any.

## Palmarès

* 2018
** 1r a la Ster van Zuid-Limburg i vencedor d'una etapa
** 1r a la Youth Tour Junior i vencedor de 2 etapes
** 1r al Tour del País de Vaud i vencedor d'una etapa
* 2022
** 1r a la Volta a Luxemburg
* 2023
** Campió de Dinamarca en ruta
** 1r a la Volta a Suïssa i vencedor d'una etapa
** 1r a la Maryland Cycling Classic
** Vencedor d'una etapa a l'Étoile de Bessèges
** Vencedor d'una etapa al Tour dels Alps Marítims i del Var
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Dinamarca
* 2024
** Vencedor d'una etapa a la París-Niça

### Resultats al Tour de França

* 2023. 29è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2022. 40è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Trek - Segafredo». UCI.org. Union Cycliste Internationale. Arxivat de l'original el 2 gener 2021. [Consulta: 2 gener 2021].
* ↑ «Skjelmose, Ayuso y Evenepoel completan el podio de la Vuelta a Suiza 2023» (en castellà), 18-06-2023. [Consulta: 20 juliol 2023].
* ↑ «Mattias Skjelmose se proclama campeón de Dinamarca / Profesionales / Noticias del ciclismo / BICI CICLISMO». [Consulta: 20 juliol 2023].

## Enllaços externs

* Mattias Skjelmose Jensen a ProCyclingStats
# Montserrat Medalla Cufí

Montserrat Medalla Cufí (Barcelona, 1953) és una escriptora, mestra, psicopedagoga i logopeda, resident a Blanes. Es va llicenciar en Història de l'Art i ha desenvolupat la seva carrera en els àmbits de l'educació i la literatura. Entre el 2004 i el 2007 va col·laborar setmanalment amb el Diari de Girona. L'any 2007 va guanyar el certamen Dona més dona i el concurs de Relatsencatala.com, a més d'obtenir el segon premi en el certamen Peregrinas en la red. Ha participat en projectes literaris col·lectius com Il·lusions i incerteses, i Un riu de crims, així com en diverses publicacions de l'Associació de Relataires en Català, entitat que va presidir entre 2012 i 2013. Va publicar el seu primer llibre en solitari, Dones de Vidre, amb Ònix Editor, un recull de relats que exploren temes com les segones oportunitats amoroses, els trastorns d’alimentació, la violència de gènere, l'Alzheimer o el lesbianisme. En aquest darrer àmbit, aborda la figura del Don Juan femení. L'escriptor Joan Adell va redactar el pròleg del llibre.

## Referències

* 1 2 «Notícia: Montserrat Medalla tracta la figura del Don Juan femení a “Dones de Vidre”, el seu primer llibre en solitari». [Consulta: 5 febrer 2025].
* 1 2 Ara. «Montserrat Medalla tracta la figura del Don Juan femení a 'Dones de Vidre'». ara.cat, 07-05-2014. [Consulta: 5 febrer 2025].
* 1 2 «Montserrat Medalla va presentar a Blanes el llibre de relats «Dones de vidre»». Blanes al dia, 07-05-2014. [Consulta: 5 febrer 2025].
# Mosquiter elegant

La mosquiter elegant (Phylloscopus pulcher) és un ocell de la família dels fil·loscòpids (Phylloscopidae). El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de coníferes, roures i rododendres, als Himàlaies, al nord de l'Índia des de Caixmir cap a l'est fins Arunachal Pradesh i cap al sud fins Manipur i Nagaland, sud-est del Tibet i centre de la Xina des de l'oest de Kansu, est de Tsinghai i Shensi, cap al sud, a través de Szechwan fins al nord de Yunnan. A l'hivern arriba fins al Sud-est Asiàtic.

## Referències

* ↑ «Mosquiter elegant». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
* ↑ «Bushtits, leaf warblers, reed warblers» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 623. ISBN 978-84-16728-37-4.
* 1 2 BirdLife International. «Buff-barred Warbler. Phylloscopus pulcher» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ BirdLife International. «Buff-barred Warbler Phylloscopus pulcher». Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura. Rev. 20/02/2023 (anglès)
# Natalia Fischer Egusquiza

Natalia Fischer Egusquiza (Estepona, 20 de desembre de 1993) és una ciclista de muntanya espanyola. Va participar en el campionat d’Europa de XCM l’any 2021, acabant primera a la prova de cross-country marató. El 2021 va participar en el campionat mundial de XCM guanyant la medalla de bronze.

## Biografia

Natalia Fischer va néixer el 20 de desembre de 1993 a Estepona. A la localitat malaguenya va créixer i es va formar acadèmicament. Va començar a pedalar en bicicleta tot terreny quan era molt petita arran que els seus pares li regalessin una. Uns anys després es va començar a interessar pels triatlons hi va competir uns quants anys en aquesta modalitat, va aconseguir bastants reconeixements en aquesta modalitat, però el seu punt fort era la bicicleta, i per això, passats uns anys es va passar a la bicicleta de muntanya. No li agradava l’ambient que es formava en ciclisme de carretera i va tenir alguna mala experiència en aquesta disciplina i és per això que va acabar dedicant-se professionalment al ciclisme de muntanya.
El 2022 tenia l'objectiu de participar als Jocs Olímpics de 2024 a París.

## Trajectoria

El 10 de novembre de 2021 va fitxar per l’equip BH Templo Cafés UCC, un equip espanyol centrat en la bicicleta de muntanya creat el 2019 per Carlos Coloma, un exciclista professional. Aquest equip la va ajudar a millorar el seu rendiment i va obtenir molts premis, dels quals destaquen els següents: campiona d’Europa XCM l'any 2021, campiona d’Espanya Team Realy XCO 2021, bronze mundial XCM 2021, subcampiona d’Espanya XCO.
2021.
| Competició | Data | Medalla/resultat |
| Campionat d’Europa XCO | 2021 | Or, primera posició |
| Campionat d'Espanya Team Realy XCO | 2021 | Or, primera posició |
| Campionat Mundial XCM | 2021 | Bronze, tercera posició |
| Campionat d'Espanya XCO | 2021 | Plata, segona posició |

## Vida personal

Ella sempre diu que el motiu de la seva motivació es basa en els seus pares, que segons ella sense ells no hauria pogut fer res i no podria haver arribat a on està avui en dia. Si no és dediques al ciclisme li agradaria dedicar-se a alguna cosa relacionada amb l'esport. Ella diu que avui en dia només es treballa en la imatge i aparença personal i no tant en els pensaments dels esportistes els quals normalment són oposats als projectats per ells.

## Referències

* 1 2 «Un minuto con Natalia Fisher» (en castellà). Bikephilosophy, 30-08-2018. [Consulta: 24 octubre 2022].
* ↑ «Natalia Fischer, campeona de Europa, ficha por el BH Templo Cafés de Carlos Coloma» (en castellà). Marca, 10-11-2021. [Consulta: 19 desembre 2022].
# Esteve I de Borgonya

Esteve I de Borgonya dit «Cap Intrèpid» (1065 - 1102) fou comte de Borgonya, comte de Mâcon i de Viena, fill del comte Guillem I de Borgonya i d'Estevaneta de Borgonya comtessa de Viena, i germà segon del comte Renald II de Borgonya al que va succeir; fou també germà del papa Calixt II
Va néixer el 1065 i el 1097 el seu germà, el comte Renald II de Borgonya (+ 1099), li va confiar la regència del comtat. Després va esdevenir, a l'edat de 32 anys, el successor del seu germà, quan aquest últim va trobar la mort en el transcurs de la primera croada (1096- 1099). Es va posar ell també en ruta a Terra Santa on igualment va trobar la mort el 1102.
Forma part d'una de poderosa i influent nissaga familiar amb el seu pare, els seus germans i els matrimonis de les seves germanes. Es va casar amb Beatriu de Lorena, filla del duc Gerard I de Lorena, de la qual va tenir quatre fills que van formar dues branques:
* Branca major de Borgonya-Comtat:
** Renald III de Borgonya que va assolir el títol comtal el 1127, després dels regnats de Guillem II de Borgonya dit l'Alemany, assassinat, († 1125) fill de Renald II de Borgonya, i de Guillem III de Borgonya dit l'Infant, fill de Guillem l'Allemany, assassinat ell també († 1126). Renald III va continuar la branca gran de Borgonya-Comtat, però a la seva mort no va deixar més que una filla menor, Beatriu I de Borgonya la qual va portar la successió del comtat als Hohenstaufen pel seu matrimoni amb l'emperador Frederic Barba-roja el 1156 que va agafar el títol de comte de Borgonya.
* Branca cadet de Borgonya-Comtat:
** Guillem III de Mâcon, († 27 de setembre de 1155), comte de Mâcon el 1102, i comte de Viena el 1127. Casat amb Ponseta de Traves. Va ser el tronc de la branca cadet de Borgonya-Comtat.
*** Esteve I, († 1173), fill de Guillem IV, fou comte d'Auxonne el 1156 i comte a Traves. Casat amb Judit de Lorena.
**** Esteve II, († 1241), fill d'Esteve II, comte d'Auxonne, († 1241). Casat amb Beatriu de Chalon (+ 7 d'abril de 1227).
***** Joan I, († 30 de setembre de 1267), (dit Joan de Borgonya o Joan l'Antic o Joan el Savi), fill d'Esteve III, comte de Chalon després senyor de Salins.
** Agnès de Borgonya casada amb Ricard III de Montfaucon comte de Montbéliard i senyor de Montfaucon
** Isabel de Borgonya, casada el 1110 amb el comte Hug I de Xampanya
El 27 de maig de 1102, va morir assassinat, a Ascaló a les croades a l'edat de 37 anys (després de l'èxit de la Primera Croada (1096- 1099) per alliberar d'infidels la Tomba del Crist a Jerusalem a Terra Santa, i abans de la Segona Croada (1147- 1149), diverses expedicions armades es van constituir amb senyors i eclesiàstics de tot Europa)

## Enllaços externs

* Les quartiers généalogiques d'Otte-Guillaume
# Aletodon

Aletodon és un gènere de macroscelideus terrestres, actualment extints. El gènere va florir al voltant de 58,7 i 55,8 Ma. Va ser nadiu de Colorado, Wyoming i oest de Dakota del Nord.

## Taxonomia

Actualment hi ha quatre espècies reconegudes en aquest gènere:
* Aletodon conardae (Winterfeld, 1982)
* Aletodon gunnelli (Gingerich, 1977)
* Aletodon mellon (Van Valen, 1978)
* Aletodon quadravus (Gingerich, 1983)

## Referències

* ↑ «†Aletodon Gingerich 1977 (elephant shrew)». Arxivat de l'original el 12 d’agost 2014. [Consulta: 11 juny 2014].
* ↑ Gingerich, Philip D. «NEW ADAPISORICIDAE, PENTACODONTIDAE, AND HYOPSODONTIDAE (MAMMALIA, INSECTIVORA AND CONDYLARTHRA) FROM THE LATE PALEOCENE OF WYOMING AND COLORADO». Museum of Paleontology. University of Michigan, 26, 11, 31-12-1983, pàg. 227–255 [Consulta: 11 juny 2014].
* ↑ Janis, Christine Marie; Scott, Kathleen Marie; Jacobs, Louis L. Evolution of Tertiary Mammals of North America: Terrestrial carnivores, ungulates, and ungulatelike mammals. Cambridge, UK: Cambridge University Press, 1998, p. 306. ISBN 0 521 35519 2 [Consulta: 11 juny 2014].
# La Creu de Cames

La Creu de Cames és una creu de terme del municipi de Valls (Alt Camp) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La Creu de Cames era la creu de terme de l'antic camí de Valls a Montblanc. Actualment presenta forma de I, en haver perdut els dos braços. La pedra està molt desgastada pel pas dels anys i la seva ubicació a l'aire lliure. Difícilment s'aprecien ja les figures de Jesucrist i de la Verge Maria que hi ha esculpides.

## Història

Documentada ja en el segle xv, els testimonis s'hi refereixen amb el nom de la "Creu escapçada", pel fet que estava sense cap, és a dir, en forma de T. El nom de "Creu de Cames" té, probablement, el seu origen en el segle xviii. Francesc Cames, apotecari jurat de la Universitat, que organitzà la defensa de Valls l'any 1709 i que fou també batlle de la Vila, era propietari de la finca on es troba la Creu. No és arriscat deduir que posteriorment s'arribés a associar el nom de la Creu amb el cognom del propietari del terreny. Avui en dia aquesta propietat allotja una fàbrica de ceràmiques i s'ha respectat una zona ajardinada al voltant de la Creu per a facilitar-ne la visió.

## Referències

* 1 2 «La Creu de Cames». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 octubre 2013].
# Creu de terme del Portal de la Creu

La Creu de terme del Portal de la Creu és una obra historicista de Vallmoll (Alt Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Creu moderna, realitzada a imitació de les creus de terme antigues, sense un estil artístic definit. Es munta sobre una base de dos esglaons de blocs de pedra poligonals damunt els quals hi ha una penaya que porta gravat l'escut de la població en una de les seves cares. La columna també és poligonal. Està rematada per un capitell esculpit en baix relleu amb representació d'arcuacions que cobricel·len figuretes de sants i evangelistes. La creu pròpiament dita presenta els tres braços superiors amb acabaments floronats. A l'anvers hi ha la imatge del crucificat i al revers una altra imatge.

## Referències

* ↑ «Creu de terme del Portal de la Creu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 9 maig 2020].

## Enllaços externs

* «Creu de terme del Portal de la Creu». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Tors strid med jättarna

Tors strid med jättarna és una pintura de 1872 de l'artista suec Mårten Eskil Winge. Representa el déu nòrdic Tor en una batalla contra els ètuns. El déu del tro munta el seu carro tirat per les cabres Tanngrisnir i Tanngnjóstr, porta el seu cinturó Megingjörð i branda el seu martell Mjölnir, que està envoltat de llamps. El quadre va ser realitzat amb pintura a l'oli, té unes dimensions de 484x333 centímetres i pertany al Nationalmuseum d'Estocolm.

## Història

Winge va ser professor a la Reial Acadèmia Sueca de Belles Arts, on la pintura d'història era considerada com el gènere més important de l'art. També va pertànyer al moviment nacionalista suec, en el qual els mites i llegendes nòrdiques s'utilitzaven sovint com a temes. El quadre va ser acabat el 1872 i comprat pel rei Carles XV de Suècia, que va morir el mateix any i el va llegar al Nationalmuseum.
La pintura es va exposar públicament al Nationalmuseum el 1872. Va ser rebut positivament pel públic i de seguida va atraure nombroses multituds. El jove August Strindberg va escriure'n una crítica favorable en la qual va interpretar el tema com una representació de la lluita de la veritat contra la falsedat. L'historiador de l'art Bo Grandien va caracteritzar la pintura l'any 1987 com un exemple del moviment nacional liberal que utilitzava motius nòrdics per enaltir la democràcia i la lluita contra la ignorància.

## Referències

* 1 2 «GALLERIET», 27-01-2016. [Consulta: 29 gener 2025].
* ↑ «Tor's Fight with the Giants». Nationalmuseum. [Consulta: 12 gener 2021].
# Bob Saget

Robert Lane "Bob" Saget (Filadèlfia, 17 de maig de 1956 - Comtat d'Orange, Florida, 9 de gener de 2022) fou un actor i comediant estatsunidenc que va fer-se famós pel seu paper protagonista a la sèrie Full House (Padres forzosos).

## Referències

* ↑ «Muere a los 65 años Bob Saget, actor de ‘Padres forzosos'» (en castellà). EFE, 10-01-2022. [Consulta: 12 gener 2022].
* ↑ «Troben mort l'actor Bob Saget, el pare de "Padres forzosos", en un hotel d'Orlando». CCMA, 10-01-2022. [Consulta: 12 gener 2022].

## Enllaços externs

* Bob Saget - Lloc web oficial
# Francesc Comellas i Llinares

Francesc Comellas i Llinares (Castellar del Vallès, 9 de gener de 1917 - Leonding, 16 de juliol del 2001) va ser un anarquista català, pres amb el número 4.717 al camp de concentració de Mauthausen.

## Biografia

Natural de Castellar del Vallès, Francesc Comellas, afiliat a la CNT, fou un dels principals activistes que s'organitzaren per defensar la república a Castellar del Vallès enfront del cop d'estat del General Franco, el 18 de juliol de 1936. Durant els mesos posteriors al cop d'estat, fou l'encarregat de les col·lectivitzacions de les empreses de la zona i d'algunes finques on s'instal·laren les seus de sindicats. Una vegada va donar per conclosa la tasca, marxà al front on va lluitar a la Columna Durruti. Mentre estava al front, fou acusat d'estafa i d'haver-se apropiat diners del sindicat a Castellar del Vallès, la qual cosa l'obligà a tornar a la vila on va col·laborar amb l'organització de guerra de l'agrupació local de la CNT. Posteriorment, retornar al front on va lluitar en la batalla de Terol i la batalla de l'Ebre. Perduda la guerra civil espanyola fou internat al camp d'internament d'Argelers i posteriorment reclutat per a la companyia de treballadors estrangers, on feu tasques de reforç de la línia Maginot.
Amb l'entrada de les tropes alemanyes i la rendició de França, Comellas fou detingut i empresonat a Estrasburg i a Àustria. Finalment, el 13 de desembre de 1940 fou internat a Mauthausen i identificat amb el número 4.717. El 3 de maig de 1945, fou evacuat del camp i traslladat en formació a Gampern i Seewalchen (Àustria) sota el comandament de joves oficials de les SS. Aprofitant una estona de calma, Comellas i dos companys s'escaparen de la formació, i voltaren fins a topar amb una columna militar estatunidenca.
Un cop acabada la guerra, decidí no tornar a l'estat espanyol fins que la república fou reinstaurada, i s'instal·là a Àustria. Durant els anys posteriors a l'alliberament del camp, es dedicà a treballar per la consciència de la memòria històrica, organitzant visites i actes al mateix camp. El 2015 fou distingit pòstumament amb la Menció Honorària de la corporació municipal de Castellar.

## Referències

* 1 2 3 Serrano i Blanquer, David. Un català a Mauthausen. El testimoni de Francesc Comellas.. Barcelona: Pòrtic, 2001. ISBN 84-7306-703-7.
* ↑ «Esquela». El Periódico de Catalunya, 18-07-2001, pàg. 152. Arxivat de l'original el 2016-01-26 [Consulta: 9 gener 2016].
* ↑ Gallart, Ernest «"La repressió a la rereguarda republicana durant la guerra civil 1936-1939:el cas de Castellar del Vallès». 1r curs d'història local, 30-11-2000.
* ↑ «Lista Fecha de entrada campos de concentración» (en castella). Centre d'Estudis d'Investigació històrica Baix Maestrat / Montsià. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 24 agost 2011].
* ↑ «Aprovació de l'atorgament de la Menció Honorària de la Corporació, al web municipal de Castellar». [Consulta: 9 gener 2016].
* ↑ R.G. «Castellarencs a camps de concentració i can Pèlags». L'actual.cat, 29-04-2015.
# Ivan Vassiliev

Ivan Vasiliev és un ballarí rus, des del 2009 és el primer solista del Ballet del Teatre Bolxoi de Moscou. Va néixer el 1989 a Vladivostok. Es va graduar el 2006 a l'Escola Coreogràfica Estatal de Belarús i va entrar com a primer ballarí al Ballet Bolshoi del Teatre Nacional de Belarús.
Ha fet primers papers en ballets com Don Quixot, Le Corsaire, i Spartacus. Ha participat en gires per tot Europa. El juliol de 2009 va ballar al Gran Teatre del Liceu a Barcelona.
Compensa la seva joventut i la seva alçada d'1,75 m (migrada per al típic ballarí clàssic) amb els seus espectaculars salts i la seva potència física, fins a un punt que se l'ha comparat amb Mikhail Baryshnikov,.

## Referències

* ↑ Ivan Vasiliev, Soloist al web de The State Academic Bolshoi Theatre
* ↑ Lliçó magistral, primeres figures del ballet rus / valèria gaillard a El Punt 06/08/09
* ↑ Ivan Vasiliev, the boy who can fly / Ismene Brown; al Telegraph, 14 Juliol 2007