OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Socorro

Socorro és una ciutat a l'estat de Nou Mèxic, als EUA. Està situada a la vall del Rio Bravo. Al cens de l'any 2000, tenia 8.707 habitants.
El juny de 1598, l'explorador castellà Juan d'Oñate (nascut a Zacatecas, Virregnat de Nova Espanya, ara Mèxic) dirigia una expedició de pobladors castellans a través de la Jornada del Mort, una zona desèrtica que acaba just al sud de l'actual ciutat de Socorro. Quan els castellans van sortir del desert, els indis Piro, un grup dels Indis Pueblo, els van proporcionar aigua i menjar. Per aquesta raó, els castellans van batejar un poble amb el nom de Socorro, on es va crear la primera missió amb el nom de La nostra Senyora del Socors en 1526, quan ja vivien a la zona uns 600 habitants.

## Referències

* ↑ «Explore Census Data». data.census.gov. [Consulta: 22 octubre 2024].
# Al-Sarat

Al-Sarat (àrab: جبال السروات, jibāl as-Sarawāt, ‘muntanyes de les Esquenes’) és una serralada que va del golf d'Aqaba al golf d'Aden, a la península Aràbiga. El nom, de fet, s'utilitza rarament.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, IX, 40

## Enllaços externs

* Library of Congress Country Study: Saudi Arabia
# Aurèlia (prenom)

Aurèlia (o les seves variants Aurélie (francès) o Aurelia (anglès)) és un prenom femení derivat de la família romana Aurelius (daurat en llatí). La forma masculina és Aureli El nom era històricament popular al Mediterrani i està veient una ressurgència a tot Europa.

## Referències

* ↑ «Meaning, origin and history of the name Aurélie».
* ↑ «Name Aurélie Meaning, Origin etc. - Girl Names - Baby Name Aurélie».
# Walaixma

La dinastia Walaixma fou una nissaga que va governar el soldanat d'Ifat i després el d'Adal des de vers el 1285 fins al 1526 quan fou enderrocada per Ahmad ben Ibrahim al-Ghazi, cap d'un partit de l'estat oposat a la política pacifista.
El nom sembla que derivava del títol (walasma) que tenia el primer governant, que va prendre el poder a l'estat musulmà de Djabarta al Sultanat de Shoa, que segons la tradició havia estat fundat el 896 i era governat per la dinastia makhzúmida. Umar ben Dunya-huz fou el conqueridor però altres fonts pensen que va morir el 1275 i fou el seu fill Ali ben Umar el que va fer la conquesta.
El 1543 al-Ghazi va morir en combat contra etíops i portuguesos i el 1559 el general etíop Hamalmal entrava a Harar.

## Nota

* ↑ Segons l'historiador àrab Ibn Said
# Aleksandr Tanéiev

Aleksandr Tanéiev (Sant Petersburg, 17 de gener de 1850 - Sant Petersburg, 25 de gener de 1918) nom complet Aleksandr Serguéievitx Tanéiev, rus: Александр Сергеевич Танеев, fou un compositor rus.
Aleksandr Tanéiev no és gaire conegut fora de Rússia. El seu nom sovint es confon amb el del seu cosí llunyà, Serguei Tanéiev (1856-1915), ensems que la carrera de Dret, estudià música i fou deixeble de Nikolai Rimski-Kórsakov.
I després compartí el cultiu d'aquesta amb la tasca burocràtica, arribant a ser cap de la cancelleria del tsar. Va compondre l'òpera La venjança de l'amor, dues simfonies, dos suites per a orquestra, una Réverie oer a violí i orquestra, quartets per a instruments d'arc, peces per a piano i altres instruments, melodies vocals, i cors a cappella i amb acompanyament d'orquestra.
Tanéiev era el pare d'Anna Vírubova, una dama de companyia i la millor amiga de la tsarina Alexandra. Vírubova fou més coneguda per la seva relació amb la família Romànov i per la seva tirada al starets Grigori Rasputin.
Es casà amb Nadejda Il·larionovna Tolstoi (1860-1937). Tingueren tres fills: Anna Vírubova (1884-1964), Serguei Aleksàndrovitx (1886-1968), i Aleksandra Aleksàndrovna (1888-1968), que es casà amb Aleksandr Érikovitx von Pistohlkors, fillastre del gran duc Pau Aleksàndrovitx de Rússia.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Tom núm 59. pàg. 281 (ISBN 84-239-4559-6)
# Abu-l-Barakat

Abu-l-Barakat Hibat-Al·lah ibn Malkà al-Baghdadí al-Baladí (àrab: أبو البركات هبة الله بن علي بن ملكا البغدادي البلدي, Abū l-Barakāt Hibbat Allāh b. ʿAlī b. Malkā al-Baḡdādī al-Baladī), més conegut simplement com a Abu-l-Barakat, com a Àwhad az-Zaman (àrab: أوحد الزمان, Awḥad az-Zamān, ‘l'Únic del seu Temps’) o com a al-Baladí (Balad, prop de Mossul, 1077 - Bagdad vers el 1164) fou un filòsof i metge d'origen jueu convertit a l'islam.
Era un metge famós i va estar al servei dels califes a Bagdad. Va esdevenir musulmà a una edat avançada, segurament després de la mort de l'esposa del soldà Mahmud a la que tractava, per por de les represàlies, o quan fou fet presoner pel soldà Massud, després d'una derrota del califa al-Mústarxid (118-1135). Al final de la seva vida era cec.
La seva obra principal és el Kitab al-Mutabar, tractat de lògica, filosofia, psicologia, física i metafísica, editat a Hayderabad el 1939. Aquesta obra segueix els postulats d'Aristòtil i hi distingeix la velocitat de l'acceleració. Nega que el temps sigui un concepte físic o material, ja que no pot mesurar el moviment, sinó l'ésser.

## Referències

* W. Madelung, “Abu'l-Barakat Bagdadi,” Encyclopædia Iranica, I/3, pp. 266-268; una versió actualitzada es troba disponible en línia a http://www.iranicaonline.org/articles/abul-barakat-al-bagdadi-awhad-al-zaman-hebatallah-b
# Os negre

«Os negre» té aquests significats:
* Os negre americà, os comú a Amèrica del Nord, trobant-se en una àrea geogràfica que s'estén del nord del Canadà i d'Alaska a Mèxic
* Ós negre dels Andes (Tremarctos ornatus), única espècie vivent del gènere Tremarctos, dins la família dels ossos (Ursidae)
* Os negre asiàtic (Ursus thibetanus)
# Joan Cardona i Lladós

Joan Cardona i Lladós (Barcelona, 30 de juny de 1877 – 16 de setembre de 1958) va ésser un pintor i dibuixant que col·laborà en nombroses revistes catalanes i europees.
Residí molts anys a París, on exposà repetidament als Salons d'Automne, des Orientalistes, de la Societé des Beaux-Arts, entre 1904 i 1913. El seu estil colorista, al servei de temes del París nocturn i del folklore hispànic que li reclamava el mercat europeu, té nombrosos punts de contacte amb l'obra de Xavier Gosé i Hermen Anglada i Camarasa.
Era fill de Josep Cardona i Tarré, nascut a Sant Salvador de Toló, i de Maria Lladós i Vidal (Isona 1853-Barcelona 1935). La seva mare es va casar en segones núpcies amb Lleó Farré i Duró, i el seu germanastre, Rafael Farré i Lladós, va ser violinista.
La seva germana Consol Cardona i Lladós es va casar amb Ricard Opisso i Sala.
En algunes ressenyes se l'ha confós amb el pintor Joan Cardona i Tió (Tortosa, c. 1873 – Madrid, 1903).

## Referències

* ↑ «esquela de Juan Cardona Lladós». La Vanguardia, 17-09-1958, pàg. 15.
* ↑ Maspoch, Mònica. Galeria d'autors : ruta del modernisme, Barcelona. 1a ed.. Barcelona: Institut del Paisatge Urbà i la Qualitat de Vida, 2008, p. 61. ISBN 978-84-96696-02-0 [Consulta: 14 agost 2013].
* ↑ «esquela de Maria Lladós y Vidal». La Vanguardia, 11-12-1935, pàg. 3.
* ↑ Fitxa del Museo del Prado on se confonen els pintors J. Cardona i Tió amb J. Cardona Lladós

## Bibliografia

* MAS i PEINADO, Ricard: Els artistes catalans i la publicitat (1888-1929). Parsifal Edicions, Barcelona, 2002. ISBN 84-95554-16-X, plana 71.
# 2-Bromo-1-cloropropà

El 2-bromo-1-cloropropà és un compost orgànic de la classe dels haloalcans. El compost té un carboni quirial, és a dir, un estereocentre, i s'usa sovint per determinar la resolució enantiomèrica de mètodes cromatogràfics simples. La seva estructura es basa en una cadena de tres àtoms de carboni units a dos grups halogenats, que consisteixen en un àtom de brom unit al segon àtom de carboni i un àtom de clor unit a un extrem de la cadena de carboni.

## Isòmer

El 2-bromo-1-cloropropà és isomèric a l'1-bromo-3-cloropropà, ja que la fórmula molecular d’ambdós és ${\ce {C3H6BrCl}}$, però la disposició dels halògens és diferent d'un compost a l'altre.

## Propietats

El 2-bromo-1-cloropropà és un compost líquid incolor i inodor a més de ser insoluble dins aigua. La seva massa molecular és 157,44 g/mol. El seu punt d’ebullició es troba als 118 °C a 1 atm de pressió atmosfèrica.

## Usos

Serveix per estudiar i analitzar reaccions amb altres composts com els de coure(3+), com reactiu en investigacions sanitàries relacionades amb l'extracció de material genètic o en processos modificadors en substàncies com combustibles per alterar algunes de les seves propietats.

## Indicacions de seguretat

Tot i no ser un compost inflamable, sí que és irritant, derivant en una aguda toxicitat si es beu, entra en contacte amb la pell o els ulls i si entra dins el sistema respiratori. Els danys en exposar-se al compost són immediats. En cas d'incendi en un laboratori en relació amb el 2-bromo-1-cloropropà, el foc s'hauria d'extingir amb un químic sec, diòxid de carboni o haló.

## Referències

* 1 2 3 4 5 PubChem. «2-Bromo-1-chloropropane» (en anglès). [Consulta: 5 gener 2023].
* ↑ Turton, S.; Jones, Robert G. «Molecular and dissociative adsorption of 2-bromo-1-chloropropane on Cu(111)» (en anglès). Surface Science, 468, 1, 20-11-2000, pàg. 165–175. DOI: 10.1016/S0039-6028(00)00811-6. ISSN: 0039-6028.
* ↑ Thowfeequ, Shifaan; Michos, Odyssé. Isolation of High Quality RNA from Embryonic Kidney and Cells (en anglès). Totowa, NJ: Humana Press, 2012, p. 203-210. DOI 10.1007/978-1-61779-851-1_18. ISBN 978-1-61779-851-1.
* ↑ «Lubricating oil compositions comprising a biodiesel fuel and a dispersant» (en anglès). [Consulta: 5 gener 2023].
# Lligador

Un lligador (traducció de l'anglès linker) és un oligonucleòtid (≈20 nucleòtids) en el centre del qual hi ha la seqüència que és reconeguda per un enzim de restricció (n'hi ha per tots els diferents enzims). Tal com es ven és un fragment doble cadena, amb extrems roms.
La reacció de lligació entre un fragment d'extrems roms i el lligador dona el fragment amb unes quantes molècules de lligador unides a cada costat, consecutivament, perquè com que tenen extrems roms, la ligasa també els uneix entre ells.
Després cal digerir amb l'enzim de restricció corresponent a la diana del lligador i obtindrem el fragment inicial amb un extrem cohesiu a cada costat.
# Kaltrina Krasniqi

Kaltrina Krasniqi (Pristina, 1981) és una directora de cinema albanesa-kosovar, una de les primeres dones del seu país en llicenciar-se en cinema a la Universitat de Pristina.
Refugiada a la Guerra de Kosovo, Kaltrina viu a la seua ciutat natal amb el seu marit, el músic Genc Salihu, i regenta una llibreria. És també la impulsora de The Oral History Project, un projecte que té per objectiu recopilar els testimonis de diverses generacions de kosovars.
El 2021 estrena Vera andrron detin (Vera Dreams on the Sea), amb guió de la seua amiga Doruntina Basha, i basada parcialment en fets reals. Va guanyar el gran premi de ficció al International Film Festival and Forum on Human Rights, així com al Festival Internacional de Cinema de Tòquio.

## Referències

* 1 2 3 4 Cohn, Pamela. Lucid Dreaming: Conversations with 29 Filmmakers (en anglès). OR Books, 2020-05-07. ISBN 978-1-68219-235-1.
* ↑ «Alhemija/Alkemija Balkana: Kosovo - 3. epizoda». Al Jazeera Balkans. [Consulta: 21 octubre 2022].
* ↑ «Kaltrina Krasniqi • Directora de Vera Dreams of the Sea» (en castellà). Cineuropa. [Consulta: 21 octubre 2022].
* ↑ «Women's rights, ecology and torture scoop top FIFDH 2022 awards». Euronews, 15-03-2022. [Consulta: 21 octubre 2022].
* ↑ Usuda, Kohei. «The Pivot to Asia: The 34th Tokyo International Film Festival – Senses of Cinema» (en anglès americà). [Consulta: 22 octubre 2022].
# Senat de Polònia

El Senat (en polonès Senat) és la cambra alta del Parlament de Polònia. La història del Senat polonès es remunta a més de 500 anys; va ser un dels primers òrgans constitutius d'un parlament bicameral a Europa i va existir sense pausa fins a la partició definitiva de l'estat polonès el 1795. El Senat contemporani està format per 100 senadors elegits per votació universal i està encapçalat pel Mariscal del Senat (Marszałek Senatu). El mariscal titular del Senat és Małgorzata Kidawa-Błońska.
El Senat té la seu a Varsòvia i es troba en un edifici que forma part del Complex Sejm al carrer Wiejska, molt a prop de la plaça de les Tres Creus i el castell d'Ujazdów. Com la majoria dels parlaments de la Unió Europea, el parlament de Polònia és asimètric, on la cambra baixa és dominant sobre la cambra alta. A diferència del Sejm, el Senat no pot vetar unilateralment la legislació ni pot fer caure el govern en un vot de censura, i la cambra i els seus membres generalment reben molta menys atenció en comparació amb el Sejm.

## Legislatura actual
### Composició

| 9 | 42 | 12 | 3 | 34 |
| L | KO | TD | NiS | PiS |

### Presidium

| Càrrec | Titular | Temps en el càrrec | Temps en el càrrec |
| Mariscal Major | Michał Seweryński | 13 de novembre de 2023 | 13 de novembre de 2023 |
| Mariscal | Małgorzata Kidawa-Błońska | 13 de novembre de 2023 | Actual |
| Mariscals Adjunts | Magdalena Biejat | 13 de novembre de 2023 | Actual |
| Mariscals Adjunts | Rafał Grupiński | 13 de novembre de 2023 | Actual |
| Mariscals Adjunts | Michał Kamiński | 13 de novembre de 2023 | Actual |
| Mariscals Adjunts | Maciej Żywno | 13 de novembre de 2023 | Actual |

## Referències

* ↑ www.ideo.pl, ideo -. «Senatorowie / Kluby i koła / Senat Rzeczypospolitej Polskiej» (en polonès). Arxivat de l'original el 2024-07-16. [Consulta: 9 febrer 2025].
* ↑ «Posiedzenie: 1. posiedzenie Senatu RP XI kadencji, 1 dzień».
* ↑ «Uchwała Senatu Rzeczypospolitej Polskiej z dnia 13 listopada 2023 r. w sprawie wyboru Marszałka Senatu». [Consulta: 9 febrer 2025].
* 1 2 3 «Uchwała Senatu Rzeczypospolitej Polskiej z dnia 13 listopada 2023 r. w sprawie wyboru wicemarszałków Senatu». [Consulta: 9 febrer 2025].
* ↑ «Uchwała Senatu Rzeczypospolitej Polskiej z dnia 13 listopada 2023 r. w sprawie wyboru wicemarszałka Senatu». [Consulta: 9 febrer 2025].

## Notes

* ↑  PO (37)  T!DPL (1)  Indep. (4)
* ↑  PL2050 (5)  PSL (4)  UED (1)  CdP (1)  Indep. (1)
* ↑  Nova Esquerra (5)  Unió del Treball (1)  Partit Socialista Polonès (1)  Indep. (2)
* ↑  PiS (30)  Indep. (4)
# Bad Romance

Bad Romance és el primer senzill del tercer EP anomenat The Fame Monster, de la cantant americana Lady Gaga. Va ser estrenada el dia 26 d'octubre de 2009, estant aquella mateixa tarda disponible com a descàrrega digital.

## Llista de cançons

* Digital download
* "Bad Romance" – 4:54
* Digital download EP
* "Bad Romance" – 4:54
* "Bad Romance" (Hercules & Love Affair Remix) – 5:11
* "Bad Romance" (Chew Fu Remix) – 7:13
* "Bad Romance" (Starsmith Remix) – 4:55
* "Bad Romance" (Music Video) – 5:14
* Promo CD Single
* "Bad Romance" (Short Radio Edit) – 4:00
* "Bad Romance" (Radio Edit) – 4:22
* "Bad Romance" (Main) – 4:54
* EU CD Single
* "Bad Romance" (Radio Edit) – 4:24
* "Bad Romance" (Main) – 4:54
* Germany Remix Version
* "Bad Romance" (Radio Edit) – 4:21
* "Bad Romance" (Chew Fu Remix) – 7:13
* "Bad Romance" (Starsmith Remix) – 4:55
* "Bad Romance" (Grum Remix) – 4:50
* "Bad Romance" (Bimbo Jones Radio Remix) – 3:58
* "Bad Romance" (Hercules & Love Affair Remix) – 5:11
* "Bad Romance" (Hercules & Love Affair Dub Remix) – 5:11
* "Bad Romance" (Music Video) – 5:14
* French CD Single
* "Bad Romance" (Radio Edit) – 4:21
* "Bad Romance" (Bimbo Jones Radio Remix) – 3:58
* "Bad Romance" (Chew Fu Remix) – 7:13
* UK CD Single
* "Bad Romance" (Radio Edit) – 4:22
* "Just Dance" (Deewaan Mix ft. Ashking, WeDis, Lush, Young Thoro) – 4:16
* UK 7" picture disc
* "Bad Romance" (Radio Edit) – 4:21
* "Paparazzi" (DJ Dan Club Remix) – 6:37
* US Digital Remix EP
* "Bad Romance" (Chew Fu H1N1 Fix) – 7:13
* "Bad Romance" (Kaskade Remix) – 4:20
* "Bad Romance" (Bimbo Jones Radio Remix) – 3:58
* "Bad Romance" (Skrillex Remix) – 4:23
* US Digital The Remixes EP Part 2
* "Bad Romance" (Grum Remix) – 4:50
* "Bad Romance" (Richard Vission Remix) – 5:22
* "Bad Romance" (Hercules & Love Affair Remix) – 5:12
* "Bad Romance" (Hercules & Love Affair Dub Remix) – 5:12
* "Bad Romance" (DJ Dan Remix) – 3:44
* US 'The Remixes' CD Single
* "Bad Romance" (Chew Fu H1N1 Fix) – 7:13
* "Bad Romance" (Kaskade Remix) – 4:20
* "Bad Romance" (Bimbo Jones Remix) – 3:58
* "Bad Romance" (Skrillex Remix) – 4:23
* "Bad Romance" (Grum Remix) – 4:51
* "Bad Romance" (Richard Vission Remix) – 5:23
* "Bad Romance" (Hercules & Love Affair Remix) – 5:12

## Referències

* ↑ «Bad Romance – Single». iTunes. [Consulta: 14 novembre 2009].
* ↑ «Bad Romance – EP». iTunes. [Consulta: 19 novembre 2009].
* ↑ «Bad Romance – German release». iTunes. [Consulta: 8 desembre 2009].
* ↑ «Bad Romance – French CD Single». Musique.fnac.com. [Consulta: 5 gener 2010].
* ↑ «Bad Romance – UK CD Single». Interscope Records. Arxivat de l'original el 2009-12-30. [Consulta: 14 desembre 2009].
* ↑ «Bad Romance Vinyl». Universal Music. [Consulta: 5 octubre 2010].
* 1 2 «Bad Romance (The Remixes, Pt. 2)». iTunes. [Consulta: 9 febrer 2010].
* ↑ «US The Remixes CD Single». Amazon.com. [Consulta: 5 març 2010].
# Bilkis Dadi

Bilkis Bano, més coneguda com a Bilkis Dadi (hindi: बिल्किस दादी; urdú: بلقیس دادی, ‘la iaia Bilkis’) (Kurana Meerpur, Uttar Pradesh, 1 de gener de 1938) és una activista social índia. Es va fer famosa internacionalment protestant contra l'Esmena de l'Acte de Ciutadania, una llei que va aprovar el Parlament de l'Índia l'11 de desembre del 2019 i que discrimina els refugiats musulmans. Va ser al capdavant de les Protestes de Shaheen Bagh, a Delhi, on va seure amb uns centenars de dones en una tenda protestant contra la CAA/NRC durant més de tres mesos.
El 23 de setembre del 2020, la iaia Bilkis aparegué entre les 100 persones més influents del 2020 a la revista estatunidenca Time i dos mesos després, el 23 de novembre del 2020, va figurar a la llista de les 100 dones més influents de l'any que publica la BBC anualment.

## Referències

* ↑ «Shaheen Bagh 'dadi' Bilkis named in Time Magazine's list of 100 Most Influential People». Arxivat de l'original el 2020-09-23. [Consulta: 23 setembre 2020].
* ↑ «'Modi is afraid': women take lead in India's citizenship protests». theguardian.com [Consulta: 23 setembre 2020].
* ↑ Masih, Niha «India's first-time protesters: Mothers and grandmothers stage weeks-long sit-in against citizenship law». Washington Post [Consulta: 24 setembre 2020].
* ↑ «Bilkis Is on the 2020 TIME 100 List». TIME [Consulta: 23 setembre 2020].
* ↑ «BBC 100 Women 2020: Who is on the list this year?» (en anglès). BBC News, 23-11-2020 [Consulta: 23 novembre 2020].
# Renzo Fontona

Renzo Fontona (Riccó del Golfo, província de La Spezia, 2 de juliol de 1939) és un ciclista italià, ja retirat, que fou professional entre 1961 i 1968. Bon escalador, el 1961 fou tercer a la Volta a Llombardia, en la primera vegada que es pujà el muro di Sormano. També fou setè al Tour de França de 1963 i sisè al Giro d'Itàlia de 1964.

## Palmarès

* 1961
** 1r al Giro di Pistoia

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1961. 18è de la classificació general
* 1963. 11è de la classificació general
* 1964. 6è de la classificació general
* 1965. 11è de la classificació general
* 1966. 15è de la classificació general
* 1967. 21è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 1962. 35è de la classificació general
* 1963. 7è de la classificació general
* 1965. 15è de la classificació general

## Referències

* ↑ «FONTONA Renzo», 21-12-2024. [Consulta: 4 febrer 2025].
* ↑ «Al Muro di Sormano una scritta ricorda l’impresa dello spezzino Fontona», 29-10-2019.
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Renzo FONTONA» (en italià). [Consulta: 4 febrer 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa de Renzo Fontona a sitiodeciclismo.net
* Palmarès de Renzo Fontona a cyclebase.nl
# Sebastià Bassa i Barbany

Sebastià Bassa i Barbany (Santa Eulàlia de Ronçana, 1859 - l'Ametlla del Vallès, 1935) fou un metge i alcalde de l'Ametlla del Vallès (1902-1916).

## Biografia

El Dr. Bassa va entrar en contacte amb l'Ametlla el 1894 quan fou nomenat metge titular de la vila. L'any 1902 va ser nomenat alcalde de l'Ametlla i de la seva mà s'inicià un seguit de transformacions urbanístiques i socials que marcarien l'estil de la vila de la primera meitat del segle xx.
Entre aquestes realitzacions, cal destacar especialment: la construcció d'un nou cementiri (1902); l'obertura i urbanització dels dos carrers principals del municipi (1904) que connectarien el centre del poble (situat a la sagrera, en aquell moment) amb la carretera.
Va ser, però, la incorporació de Joaquim Raspall com a arquitecte municipal el 1906 el fet que va suposar el millor suport als seus plans. Va encarregar Raspall, el 1906, la construcció d'un edifici de planta i pis on ubicar la seva residència, un cafè públic i, adossada, una sala de teatre on van tenir lloc les primeres vetllades de teatre musical i que encara avui continua en funcionament. El 1907 s'estableix el "Pla General d'Urbanització del municipi" que va desenvolupar un nou centre del poble al voltant del nou passeig i serví per ordenar el creixement durant mig segle. Durant el seu mandat es va inaugurar el servei públic de telèfons, amb la central a càrrec del mateix alcalde (1909). En 1910 va convèncer Sebastià Torres, propietari de Can Camp per finançar la construcció de les escoles públiques i de la casa consistorial, que entraren en servei l'any 1913. El 1915, va portar al poble l'energia elèctrica, servei del qual es feu responsable el mateix alcalde, en representació de la companyia.
El seu nivell d'implicació personal es denota en el fet que cedí personalment els terrenys per a la construcció del cafè, del teatre i de la instal·lació del primer transformador elèctric.
Aquest conjunt de modernitzacions donarà peu al desenvolupament de l'estiueig i les segones residències a principis de segle xx. Aquesta pràctica, gràcies al ferrocarril i les termes, ja estava àmpliament estesa a la Garriga i Cardedeu, però l'Ametlla no tenia (ni té) aquests elements. Així doncs, cal identificar en les transformacions del Dr. Bassa l'impuls que va permetre a l'Ametlla estar en primera línia.
També va promoure la fundació i fou el primer president de la coral Lo Lliri (1904), entitat inspirada en el moviment claverià i que encara avui continua en actiu.

## Enllaços externs

* Galeria d'alcaldes del Vallès Oriental

## Bibliografia

* Badia i Moret, Josep (1992): Galeria de personatges. Cròniques del nostre temps (1900-1990), Ajuntament de l'Ametlla del Vallès, pàg. 15-24.
# Tissa

«Tissa» té aquests significats:
* Tissa (rei), rei de Ceilan
* Tissa (Sicília), antiga ciutat de l'interior de Sicília
* Tissa (Marroc), ciutat de Marroc
# Biblioteca Nacional d'Egipte

La Biblioteca i Arxiu Nacional d'Egipte (àrab: دار الكتب والوثائق القومية, Dar al-Kutub wa-l-Waṯāʾiq al-Qawmiyya, literalment ‘Casa nacional dels llibres i dels documents’) és la biblioteca nacional i l'arxiu nacional d'Egipte, situada al Caire. Fou creada el 1870 per un decret d'Ibrahim Paixà, a inspiració d'Ali Pasha Mubarak.

## Vegeu també

* Ahmad Lutfi al-Sayyid.

## Referències

* ↑ Eternal Egypt, National Library and Archives

## Enllaços externs

* http://www.nationalarchives.gov.eg/ Arxivat 2012-04-27 a Wayback Machine. (anglès) (àrab)
* http://www.darelkotob.gov.eg/ (anglès) (àrab)