# Fricativa lateral alveolar sorda

La fricativa lateral alveolar sorda és un so consonàntic usat en diversos idiomes, com per exemple navaho, txuktxi, àvar, gal·lès, xosa i zulu. El seu símbol en l'Alfabet Fonètic Internacional és [ɬ].

## Característiques

Aquestes són les característiques de la fricativa alveolar sorda:
* El seu articulació és fricativa, la qual cosa significa que el seu so és produït en la boca per una turbulència de l'aire expulsat.
* El seu lloc d'articulació és alveolar, la qual cosa significa que s'articula bé amb la punta de la llengua - denominats respectivament apical i laminal- contra el vorell alveolar.
* La seva fonació és sorda, la qual cosa significa que les cordes vocals no vibren durant la seva articulació.
* És una consonant oral, la qual cosa significa que es permet que l'aire escapi a través de la boca i no a través del nas.
* Es tracta d'una consonant lateral, la qual cosa significa que el flux d'aire passa al llarg dels costats de la llengua, més que per la meitat de la llengua.
* El seu mecanisme de corrent d'aire és egressiu pulmònic, la qual cosa vol dir que s'articula exhalant aire des dels pulmons.

## Aparició
### Dental o denti-alveolar

| Llengua | Llengua | Mot | AFI | Significat | Notes |
| Mapudungun | Mapudungun | kagüḻ | [kɜˈɣɘɬ̪] | 'flegma que s'escup' | Interdental; possiblement és al·lòfon de /l̪/. |

### Alveolar

| Llengua | Llengua | Mot | AFI | Significat | Notes |
| Adigué | Adigué | плъыжь | (?·pàg.) | 'vermell' | |
| Ahtna | Ahtna | dzeł | [tsəɬ] | 'muntanya' | |
| Aleutià | Dialecte atkanès | hla | [ɬɑ] | 'noi' | |
| Amis | Dialecte meridional | kudiwis | [kuɬiwis] | 'conill' | |
| Àvar | Àvar | лъабго | [ˈɬabɡo] | 'tres' | |
| Basay | Basay | lanum | [ɬanum] | 'aigua' | |
| Amazic | Aït Seghrouchen | altu | [æˈɬʊw] | 'encara no' | Al·lòfon de /lt/ |
| Bunun | Bunun | ludun | [ɬuɗun] | 'muntanya' | |
| Bura | Bura | | | | Contrasta amb [ɮ] i [ʎ̝̊]. |
| Cherokee | Alguns parlants | ᎥᏝ | [ə̃ʔɬa] | 'no' | Correspon a [tɬ] en el discurs de la majoria dels oradors |
| Chickasaw | Chickasaw | lhinko | [ɬiŋko] | 'ser gras' | |
| Xinès | Taixanès | 三 | [ɬam˧] | 'tres' | |
| Txuktxi | Txuktxi | ԓевыт | [ɬeβət] | 'cap' | |
| Muskogi | Muskogi | rakkē | [ɬakkiː] | 'gran' | Històricament es transcriu com a thl o tl |
| Dahalo | Dahalo | [ʡáɬi] | [ʡáɬi] | 'gras' | |
| Eyak | Eyak | qe'ł | [qʰɛʔɬ] | 'dona' | |
| Fali | Fali | [paɬkan] | [paɬkan] | 'espatlla' | |
| Feroès | Feroès | hjálp | [jɔɬp] | 'ajudar' | |
| Nenets del bosc | Nenets del bosc | [xaɬʲu] | [xaɬʲu] | 'pluja' | Nenets del bosc té tant plana /ɬ/ i palatalitzat /ɬʲ/ |
| Groenlandès | Groenlandès | illu | [iɬːu] | 'casa' | Realització de la geminada /l/ |
| Hatza | Hatza | sleme | [ɬeme] | 'home' | |
| Haida | Haida | tla'únhl | [tɬʰʌʔʊ́nɬ] | 'sis' | |
| Hmong | Hmong | hli | (?·pàg.) | 'lluna' | |
| Islandès | Islandès | siglt | [sɪɬt] | 'han navegat' | |
| Inuktitut | Inuktitut | akłak | [akɬak] | 'ós bru' | Vegeu Fonologia de l'inuit |
| Kabardí | Kabardí | лъы | (?·pàg.) | 'sang' | |
| Kaska | Kaska | tsį̄ł | [tsʰĩːɬ] | 'destral' | |
| Ostiac | Dialecte sugutic | ԓӓпәт | [ˈɬæpət] | 'set' | Contrasta amb la variant palatalitzada /ɬʲ/. Correspon a /l/ o /t/ en altres dialectes |
| Ostiac | Dialecte kazym | ԓапәт | [ˈɬɑpət] | 'set' | Contrasta amb la variant palatalitzada /ɬʲ/. Correspon a /l/ o /t/ en altres dialectes |
| Mapudungun | Mapudungun | kaül | [kɜˈɘɬ] | 'una cançó diferent' | Possible al·lòfon de /l/. |
| Mochica | Mochica | paxllær | [paɬøɾ] | 'mongeta de lima' | |
| Moloko | Moloko | sla | [ɬa] | 'vaca' | |
| Nàhuatl | Nàhuatl | āltepētl | [aːɬˈtɛpɛːt͡ɬ] | 'ciutat' | Al·lòfon de /l/ |
| Navaho | Navaho | łaʼ | [ɬaʔ] | 'alguns' | Vegeu fonologia del navaho |
| Nisga'a | Nisga'a | hloks | [ɬoks] | 'sol' | |
| Noruec | Trøndersk | tatl / tasl | [tʰɑɬ] | 'sissiness' | Vegeu fonologia noruega |
| Saaroa | Saaroa | rahli | [raɬi] | 'cap' | |
| Sahaptin | Sahaptin | łp’úł | [ˈɬpʼuɬ] | 'llàgrimes' | |
| Sandawe | Sandawe | lhaa | [ɬáː] | 'cabra' | |
| Sasserès | Sasserès | morthu | (?·pàg.) | 'mort' | |
| Sesotho | Sesotho | ho hlahloba | [ho ɬɑɬɔbɑ] | 'per examinar' | Vegeu fonologia del sesotho |
| St’át’imcets | St’át’imcets | lhésp | [ɬə́sp] | 'erupció' | |
| Suec | Jamtlàndic | kallt | [kaɬt] | 'fred' | Vegeu fonologia sueca |
| Taos | Taos | [ɬìˈwēnæ] | [ɬìˈwēnæ] | 'dona' | Vegeu fonologia del taos |
| Tera | Tera | tleebi | [ɬè̞ːbi] | 'side' | |
| Thao | Thao | kilhpul | [kiɬpul] | 'estrella' | |
| Tlingit | Tlingit | lingít | [ɬìnkít] | 'persona; Tlingit' | |
| Tsez | Tsez | лъи | (?·pàg.) | 'aigua' | |
| Gal·lès | Gal·lès | llall | [ɬaːɬ] | '(l') altre' | Vegeu fonologia gal·lesa |
| Yi | Yi | ꆧꁨ hlop-bbop | [ɬo˧˩bo˧˩] | 'lluna' | |
| Zulu | Zulu | isihlahla | [isiˈɬaːɬa] | 'arbre' | |
| Zuni | Zuni | asdemła | [ʔastemɬan] | 'deu' | |

### Llengües semítiques

El so es conjectura com un fonema per al protosemític, normalment transcrit com a ś; va desenvolupar al [ʃ] en àrab i al [s] en hebreu:
| Protosemític | Accadi | Àrab | Àrab | Fenici | Fenici | Hebreu | Hebreu | Arameu | Arameu | Gueez | Gueez |
| ś | s̠ | ش | š | 𐤔 | š | שׂ | s | ܫ | s | ሠ | ś |
Entre les llengües semítiques, el so encara existeix en Socotrià contemporani i Mahri. En gueez, està escrit mitjançant la lletra Śawt.

## Referències

* 1 2 Sadowsky et al. (2013:88, 91)
* 1 2 Grønnum (2005:154–155)
* ↑ «Taishanese Dictionary & Resources». Arxivat de l'original el 2017-01-12. [Consulta: 6 novembre 2015].
* ↑ Tench (2007:228)
* ↑ {{{títol}}}.

## Bibliografia

* Grønnum, Nina. Fonetik og fonologi, Almen og Dansk. 3rd. Akademisk Forlag, 2005. ISBN 87-500-3865-6.
* Sadowsky, Scott; Painequeo, Héctor; Salamanca, Gastón; Avelino, Heriberto «Mapudungun». Journal of the International Phonetic Association, 43, 1, 2013, p. 87–96. DOI: 10.1017/S0025100312000369.
* Tench, Paul «Tera». Journal of the International Phonetic Association, 37, 1, 2007, p. 228–234. DOI: 10.1017/s0025100307002952.

## Enllaços externs

* Beth am y llall? John Wells's phonetic blog, 1 July 2009. (How the British phonetician John Wells would teach the sound [ɬ].)
* A chance to share more than just some sounds of languages walesonline.co.uk, 3 May 2012 (Article by Dr Paul Tench including information on transcribing [ɬ] in Chadic languages.)
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :