OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Florence Parpart

Florence Parpart (Hoboken, gener 1873 - 3 de desembre de 1930) va ser una inventora estatunidenca.
Nascuda a Nova York, va tenir una vida discreta de mestressa de casa fins que el 1904, encara soltera, va obtenir la seva primera patent per una millora en una màquina d'escombrat industrial, que va vendre a diverses ciutats dels Estats Units. Parpart was not the first to patent the street sweeper, however, as the original street sweeper patent was awarded to Eureka Frazer Brown in 1879. After she had mud sprayed on her by one of Eureka Frazer Brown's street sweepers in 1893, she set out to address this pain point and make street sweeping cleaner. By 1900 she had received the patent for a new street sweeper by improving the manufacturing process which allowed for more extensive use. Two years later, Parpart’s innovation was sweeping the nation (literally and figuratively) as she landed contracts in many cities that reached all the way to San Fransisco, CA on the west coast.
Després de casar-se amb Hiram D. Layman, el 1914 va obtenir una patent d'una nevera elèctrica, millorant models anteriors i deixant, per fi obsoletes les caixes de gel que es feien servir fins llavors.
Amb l'experiència empresarial amb la seva anterior patent, el matrimoni va aconseguir comercialitzar les seves neveres amb força èxit per tot el país.

## Patents

* FR343775 Arxivat 2021-05-01 a Wayback Machine. 14 d'octubre de 1904.
* US1090925 Arxivat 2020-09-28 a Wayback Machine. 24 de març de 1914.

## Referències

* ↑ «Florence Parpart» (en anglès). MIRAGE, 19-04-2016.
* 1 2 1933-, Stanley, Autumn,. Mothers and daughters of invention : notes for a revised history of technology. New Brunswick, N.J.: Rutgers University Press, 1995. ISBN 9780813521978.
* ↑ https://www.whirlwindcleanandgreenfacilitiesmanagement.com/blog.asp?catid=5&blogid=29
* ↑ https://mirageworldofwomen.wordpress.com/2016/04/19/florence-parpart/
# Gayle (cantant)

Taylor Gayle Rutherford, més coneguda com a Gayle (estilitzat en GAYLE) (Dallas, Texas, 10 de juny de 2004) és una cantant estatunidenca. Es va revelar internacionalment el 2021 amb la cançó "ABCDEFU", que conegué un èxit mundial i va assolir la primera posició de les classificacions musicals al Regne Unit i a Irlanda.

## Discografia

* A Study of the Human Experience Volume One (2022)
# Kennedy (Califòrnia)

Kennedy és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 3.275 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kennedy tenia 3.275 habitants, 766 habitatges, i 627 famílies. La densitat de població era de 1.036,5 habitants/km².
Dels 766 habitatges en un 47,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,5% hi vivien parelles casades, en un 20,4% dones solteres, i en un 18,1% no eren unitats familiars. En el 12,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,56.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 38,1% tenia menys de 18 anys, un 11,5% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 16,2% de 45 a 60 i un 7,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 25 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.375 $ i la renda mediana per família de 27.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.526 $ mentre que les dones 17.019 $. La renda per capita de la població era de 6.876 $. Entorn del 42,2% de les famílies i el 44,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kennedy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kennedy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Grigori Aleksàndrov

Grigori Vassílievitx Aleksàndrov (en rus: Григо́рий Васи́льевич Алекса́ндров; el nom familiar original era Mormonenko (Мормоненко); 23 gener 1903 – 16 desembre 1983) fou un director de pel·lícules soviètic que va ser anomenat artista del poble de l'URSS el 1947 i Heroi de Treball Socialista el 1973. Li va ser atorgat el premi Stalin el 1941 i 1950.
Inicialment associat amb Sergei Eisenstein, amb qui va treballar com a co-director, guionista i actor, Aleksàndrov esdevenia un director important per dret propi en els anys 1930, quan va dirigir Nois alegres i una sèrie d'altres comèdies musicals protagonitzades per la seva muller Liubov Orlova.
Encara que Aleksàndrov va estar actiu fins a la seva mort, els seus musicals fets a la Unió Soviètica, són les seves pel·lícules més populars.

## Honors i premis

* Ordre de l'Estrella Roja (11 de gener de 1935)
* Premis Stalin:
    Primera classe (1941), per "Circ" (1936) i "Volga-Volga" (1938)
    Primera classe (1950), per "Reunió a l'Elba" (1949)
* Artista del poble de l'URSS (1948)
* Heroi de Treball Socialista (1973)
* Tres Ordres de Lenin
* Ordre de la Bandera Roja del Treball, tres cops
* Ordre de l'Amistat dels Pobles (21 de gener de 1983)

## Filmografia

* October: Ten Days That Shook the World (Октябрь); 1928, co-dirigida amb Sergei Eisenstein
* The General Line (Старое и новое); 1929, co-dirigida amb Sergei Eisenstein
* Sentimental Romance (Сентиментальный романс); 1931, documental
* Five-year Plan (Пятилетний план); 1932, documental
* ¡Que viva México! (Да здравствует Мексика!); 1932, co-dirigida amb Sergei Eisenstein
* Internationale (Интернационал); 1933, documental curt
* Nois alegres (Весёлые ребята); 1934
* Circus (Цирк); 1936
* Sports Parade (Физкультурный парад); 1938
* Volga-Volga (Волга-Волга); 1938
* The Shining Path (Светлый путь); 1940
* A Family (Одна семья); 1943
* Men of the Caspian (Каспийцы); 1944, documental
* Spring (Весна); 1947
* Encounter at the Elbe (Встреча на Эльбе); 1949
* The Composer Glinka (Композитор Глинка); 1952
* Great Mourning (Великое прощание); 1953
* From Man to Man (Человек человеку); 1958
* Russian Souvenir (Русский сувенир); 1960
* Lenin in Poland (Ленин в Польше); 1961
* Before October (Перед Октябрём); 1965
* Lenin in Switzerland (Ленин в Швейцарии); 1965, co-dirigida amb Dmitri Vasilyev
* On the Eve (Накануне); 1966, co-dirigida amb Dmitri Vasilyev
* Starling and Lyre (Скворец и Лира); 1974

## Referències

* ↑ Jay Leyda.
* ↑ See, e.g., Evgenii Dobrenko, Eric Naiman.
# Tang Cheng

Tang Cheng (xinès simplificat: 唐澄, pinyin: Táng Chéng, Huangshan, Anhui, 1919 - 18 de febrer de 1986) fou una animadora i directora de cinema xinesa. Se la considera la primera dona de la història de l'animació xinesa, encara que hi ha el precedent de Chen Bo'er. Parcialment anònima, en tant que les pel·lícules eren obres col·lectives, en línia amb la filosofia maoista, ella estigué darrere d'algunes de les més destacades produccions de l'edat daurada de l'animació xinesa.
Interromp els estudis per causa d'una malaltia, aprenent art de manera autodidacta. Comença a treballar al Shanghai Animation Film Studio al costat de Wan Laiming. Participa en la creació de pel·lícules importants com Wuya Wei Shenme Shi Heide o Jiao'ao de Jiangjun, i quan el 1957 s'estableix oficialment l'estudi d'animació com a tal, es posa al capdavant de la direcció artística. El 1960 dirigeix la guardonada Xiao Kedou zhao Mama, amb Te Wei de director artístic, i Qian Jiajun de director tècnic. Juntament amb els Germans Wan, codirigeix les dos parts de Rebombori al Cel. Un documental de la CCTV del 2012 la considera la principal directora de Xiao Kedou zhao Mama, i destacà la seua importància en Rebombori al Cel, sobretot perquè Wan Laiming caigué malalt en un moment donat i ella assumí tota la càrrega de treball.
Amb la Revolució Cultural, codirigeix amb Qian Yunda una de les poques cintes d'animació de l'època, Caoyuan yingxiong xiao jiemei. Amb la tornada a la normalitat, dibuixà una adaptació en llibre de Rebombori al Cel, i dirigeix Lu Ling, però cau malalta abans de la finalització i és substituïda.

## Referències

* 1 2 Chen, Shaopeng «Tang Cheng: The first female animation screenwriter and director in the People’s Republic of China». Journal of Screenwriting, 11, 3, 01-09-2020, pàg. 245–264. DOI: 10.1386/josc_00032_1.
* 1 2 3 4 5 6 7 Lent, John A.; Ying, Xu. Comics Art in China. Univ. Press of Mississippi, 2017-07-20, p. 178-179. ISBN 978-1-4968-1177-6.
* 1 2 Yan Du, Daisy. «Walking Our Own Path and Making Innovations in Chinese Animated Filmmaking», 14-06-2018. [Consulta: 26 març 2021].
* ↑ Animation Journal. AJ Press, 1993, p. 24.
* ↑ Chinese Literature. Foreign Languages Press, 1980, p. 120.
* ↑ Sun, Lijun. The History of Chinese Animation II. Routledge, 2020-05-27, p. 77. ISBN 978-1-000-74013-4.

## Enllaços externs

* Tang Cheng, a l'enciclopèdia de Baike-Baidu.
# Scott McKenzie

Scott McKenzie (Jacksonville, 10 de gener de 1939 - Los Angeles, 18 d'agost de 2012) va ser un cantant i compositor estatunidenc. Es va fer mundialment conegut gràcies al seu únic gran èxit «San Francisco (Be Sure to Wear Flowers in Your Hair)» de 1967. Aquest tema el col·locaria a la llista d'artistes amb un sol èxit més reconeguts en la història de la música popular del seu país.

## Biografia

McKenzie va créixer a Carolina del Nord i Virgínia. El 1967 va gravar San Francisco (Be Sure to Wear Flowers in Your Hair), una cançó escrita per John Phillips que es va convertir en una de les banderes generacionals del moviment hippie als Estats Units i va tenir un èxit extraordinari a tot el món.
En les dècades següents McKenzie va alternar llargs períodes d'inactivitat amb períodes com a cantant «a la carretera», especialment com a membre del grup The Mamas and The Papas. Les seves darreres actuacions es remunten a principis dels anys 2000, després de les quals es va retirar definitivament.
Va viure els darrers anys prop de Los Angeles, on va morir el 2012 als 73 anys. Patia la síndrome de Guillain-Barré, que li havia provocat una paràlisi total. Va morir d'un atac de cor causat per la malaltia.

## Referències

* ↑ Scott McKenzie Dies At 73 Noise11.com
* ↑ «Sänger Scott McKenzie ist tot» (en alemany). Stern, 20-08-2012. [Consulta: 20 agost 2012].
# Baltasar de Romaní

Baltasar de Romaní, de nom complet Baltasar Escrivà de Romaní (Càller, cap a 1485 - cap a 1547), baró de Beniparrell, va ser el curador de la primera edició impresa d'Ausiàs March i traductor a l'espanyol dels poemes que s'hi compilen.
Fill del virrei de Sardenya, Eiximén Peres Escrivà de Romaní i Ram, segurament es va desplaçar a València quan el seu pare va deixar de ser virrei cap a l'any 1487, tot i que va tornar a Sardenya en diversos moments de la vida. Quan el seu germà Jaume Escrivà de Romaní va morir, Baltasar heretà el títol de baró de Beniparrell, encara que el seu cosí germà Joan Escrivà li va reclamar el senyoriu i baronia de Beniparrell per la via jurídica el 1519.
Va freqüentar la cort valenciana dels ducs de Calàbria —Ferran d'Aragó i Germana de Foix— i va ser conegut dels literats Joan Ferrandis d'Herèdia i Lluís del Milà. Aquest darrer el fa aparèixer com a personatge en l'obra El cortesano.
Baltasar de Romaní és qui va elaborar l'edició prínceps de l'obra d'Ausiàs March, que data del 10 de març de 1539 i va ser estampada a les premses de l'impressor Joan Navarro, a València. Porta per títol Las obras del famosissimo philosofo y poeta Mossen Osias Marco cavallero Valenciano de nacion Catalan traduzidas por don Baltasar de Romani, conté una antologia de 39 composicions del poeta medieval amb el text original en valencià i acompanyades per la corresponent traducció a l'espanyol feta pel mateix Romaní. L'edició va adreçada a Ferran d'Aragó, duc de Calàbria i virrei de València.

## Referències

* 1 2 Escartí, Vicent Josep. La primera edició valenciana de l'obra d'Ausiàs March. València: Fundació Bancaixa, 1997.
* 1 2 Escartí, Vicent Josep «Les edicions cinccentistes d'Ausiàs March: la via d'accés a Castella». La poesia d'Ausiàs March i el seu temps, 2010, pàg. 285-310.

## Enllaços externs

* Còpia digitalitzada de l'exemplar que es conserva a la Biblioteca de Catalunya
# Vilar (desambiguació)

«Vilar o el Vilar» té aquests significats:
* Urbanisme: vilar, agrupació d'habitatges a l'època medieval
* Toponímia:
** Vilar de Canes, municipi de l'Alt Maestrat
** Vilar de Infesta, parròquia del municipi de Redondela (Galícia)
** El Vilar (Balears)
** El Vilar (Calders), paratge a cavall dels termes municipals de Calders i de Monistrol de Calders, al Moianès
** El Vilar (Canillo), nucli de població a la parròquia de Canillo (Principat d'Andorra)
** El Vilar (Castellbell i el Vilar), poble del municipi de Castellbell i el Vilar (Bages)
** El Vilar (Lles de Cerdanya), poble del municipi de Lles de Cerdanya (Baixa Cerdanya)
** El Vilar (Santa Cristina d'Aro), poble del municipi de Santa Cristina d'Aro (Baix Empordà)
** El Vilar (Vilallonga dels Monts), poble del municipi de Vilallonga dels Monts (Rosselló)
** El Vilar (El Villar) o el Villar, nom amb què també és coneguda la població de Villar del Arzobispo (els Serrans)
** el Vilar d'Aro, poble del municipi de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà)
** el Vilar (Vilademuls), veïnat del municipi de Vilademuls (Pla de l'Estany)
** el Vilar de Cabó, poble del municipi de Cabó (Alt Urgell)
** el Vilar d'Ovansa, antic nom del municipi de Montlluís (Alta Cerdanya)
** el Vilar de Reiners, llogaret de la comuna de Reiners (Vallespir)
** el Vilar d'Urtx, cap del municipi de Fontanals de Cerdanya (Baixa Cerdanya)
** Riera del Vilar, afluent del Daró per la seva dreta (Baix Empordà)
** Estanyol del Vilar, cos d'aigua a cavall dels municipis de Porqueres i Banyoles (el Pla de l'Estany)
** Edificis:
*** El Vilar (Arbúcies), masia al municipi d'Arbúcies (la Selva)
*** El Vilar (el Brull), masia a Osona
*** El Vilar (Fogars de Montclús) al Vallès Oriental
*** El Vilar (Lladurs), masia del municipi de Lladurs (Solsonès)
*** El Vilar (Rupit i Pruit), masia a Osona
*** Mare de Déu del Vilar, santuari del municipi de Blanes (la Selva)
* Persones:
** Antonio Vilar (1912-1995), actor portuguès
** Francesc Vilar (?-1770), compositor
** Joan Vilar (segle XV), jurista català
** Lluís Vilar (1926-2001), historiador local
** Pierre Vilar (1906-2003), historiador francès
** Ponç Andreu de Vilar (segle XV), 30è president de la Generalitat de Catalunya
# Llista d'asteroides (80001-81000)

Llista d'asteroides del 80.001 al 81.000, amb data de descoberta i descobridor. És un fragment de la llista d'asteroides completa. Als asteroides se'ls dona un número quan es confirma la seva òrbita, per tant apareixen llistats aproximadament segons la data de descobriment.
Contingut: 80001... 80101... 80201... 80301... 80401... 80501... 80601... 80701... 80801... 80901...
| Nom | Designació provisional | Data de descobriment | Lloc de descobriment | Descobridor/s |
| 80001-80100 edit Llista d'asteroides/80001-80100 | 80001-80100 edit Llista d'asteroides/80001-80100 | 80001-80100 edit Llista d'asteroides/80001-80100 | 80001-80100 edit Llista d'asteroides/80001-80100 | 80001-80100 edit Llista d'asteroides/80001-80100 | 80101-80200 edit Llista d'asteroides/80101-80200 | 80101-80200 edit Llista d'asteroides/80101-80200 | 80101-80200 edit Llista d'asteroides/80101-80200 | 80101-80200 edit Llista d'asteroides/80101-80200 | 80101-80200 edit Llista d'asteroides/80101-80200 | 80201-80300 edit Llista d'asteroides/80201-80300 | 80201-80300 edit Llista d'asteroides/80201-80300 | 80201-80300 edit Llista d'asteroides/80201-80300 | 80201-80300 edit Llista d'asteroides/80201-80300 | 80201-80300 edit Llista d'asteroides/80201-80300 | 80301-80400 edit Llista d'asteroides/80301-80400 | 80301-80400 edit Llista d'asteroides/80301-80400 | 80301-80400 edit Llista d'asteroides/80301-80400 | 80301-80400 edit Llista d'asteroides/80301-80400 | 80301-80400 edit Llista d'asteroides/80301-80400 | 80401-80500 edit Llista d'asteroides/80401-80500 | 80401-80500 edit Llista d'asteroides/80401-80500 | 80401-80500 edit Llista d'asteroides/80401-80500 | 80401-80500 edit Llista d'asteroides/80401-80500 | 80401-80500 edit Llista d'asteroides/80401-80500 | 80501-80600 edit Llista d'asteroides/80501-80600 | 80501-80600 edit Llista d'asteroides/80501-80600 | 80501-80600 edit Llista d'asteroides/80501-80600 | 80501-80600 edit Llista d'asteroides/80501-80600 | 80501-80600 edit Llista d'asteroides/80501-80600 | 80601-80700 edit Llista d'asteroides/80601-80700 | 80601-80700 edit Llista d'asteroides/80601-80700 | 80601-80700 edit Llista d'asteroides/80601-80700 | 80601-80700 edit Llista d'asteroides/80601-80700 | 80601-80700 edit Llista d'asteroides/80601-80700 | 80701-80800 edit Llista d'asteroides/80701-80800 | 80701-80800 edit Llista d'asteroides/80701-80800 | 80701-80800 edit Llista d'asteroides/80701-80800 | 80701-80800 edit Llista d'asteroides/80701-80800 | 80701-80800 edit Llista d'asteroides/80701-80800 | 80801-80900 edit Llista d'asteroides/80801-80900 | 80801-80900 edit Llista d'asteroides/80801-80900 | 80801-80900 edit Llista d'asteroides/80801-80900 | 80801-80900 edit Llista d'asteroides/80801-80900 | 80801-80900 edit Llista d'asteroides/80801-80900 | 80901-81000 edit Llista d'asteroides/80901-81000 | 80901-81000 edit Llista d'asteroides/80901-81000 | 80901-81000 edit Llista d'asteroides/80901-81000 | 80901-81000 edit Llista d'asteroides/80901-81000 | 80901-81000 edit Llista d'asteroides/80901-81000 |
# Roland Kirk

Roland Kirk (Columbus, Ohio, 7 d'agost de 1935 - Bloomington, Indiana, 5 de desembre de 1977) fou un multiinstrumentista de jazz afroamericà i cec que tocava instruments com el saxòfon, el clarinet o la flauta. Era conegut per ser capaç de tocar diversos instruments alhora; de fet, fins i tot podia tocar amb el nas. Existeix un documental sobre la vida de Kirk, anomenat The case of the three sided dream. A mitjan anys 70 el costat dret del seu cos va quedar paralitzat. Tot i això, va seguir amb les seves gires i gravacions. El 1977, quan tenia 42 anys, va morir d'un infart.

## Referències

* ↑ «https://www.discogs.com/artist/218045-Roland-Kirk». [Consulta: 5 novembre 2019].
* ↑ «https://culto.latercera.com/2018/12/19/rahsaan-roland-kirk-musica-clasica-negra/». [Consulta: 5 novembre 2019].
# Menta de bou

La menta de bou (Mentha spicata) és una espècie de planta amb flors del gènere Mentha dins la família de les lamiàcies (Lamiaceae). És una planta aromàtica molt utilitzada a la cuina, és nativa d'Europa i Àsia però ha estat introduïda arreu del món, també als Països Catalans, d'on no és autòctona.
Addicionalment pot rebre els noms de herba bona, herba de Santa Maria, herba sana, herba sana vera, herba-sana, mendastre, menta, menta borda, menta comuna, menta de caramel, menta de cuinar, menta de fer sopa, menta de jardí, menta de la sopa, menta de les faves, menta de les sopes, menta del consol, menta del mal de panxa, menta del mal de ventre, menta dels horts, menta pebrera, menta romana, menta verda i tarongina. També s'han recollit les variants lingüístiques albarsana, albassana, mendastra, mestrantes i terongina.

## Descripció

Arriba als 30 cm d'alçada. Les fulles, de forma lanceolada, li donen el seu nom ("spica" significa "llança" en llatí) ; són molt aromàtiques, serrades, glabres i piloses pel revers. Les bràctees de la inflorescència són tot just distingibles. Les flors tenen un calze amb cinc sèpals aproximadament iguals i gorja glabra. La corol·la és lila, rosa o blanca, i molt glandulosa, de fins a 3 mm de llarg. Les arrels són extenses i invasives.
La planta creix fàcilment en qualsevol clima temperat. Pot suportar el sol, encara que prefereix la mitja ombra, i la beneficia el sòl argilós. S'hibrida amb facilitat amb altres espècies de Mentha i dona lloc a la menta pebrera (Mentha x piperita) i la menta borda o mentastre (Mentha × villosa).

## Taxonomia

Aquesta espècie va ser publicada per primer cop l'any 1753 al segon volum de l'obra Species Plantarum de Carl von Linné (1707-1778).

### Subespècies

Dins d'aquesta espècie es reconeixen les ... subespècies següents :
* Mentha spicata subsp. condensata (Briq.) Greuter & Burdet
* Mentha spicata subsp. spicata

## Referències

* 1 2 «Mentha spicata». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 17 novembre 2023].
* 1 2 3 «Mentha spicata» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 17 novembre 2023].
* ↑ «spearmint» (en anglès). Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica, Inc.. [Consulta: 17 novembre 2023].
* ↑ «Mentha spicata L.» (en anglès). International Plant Names Index, The Royal Botanic Gardens, Kew, Harvard University Herbaria & Libraries and Australian National Botanic Gardens. [Consulta: 17 novembre 2023].
* ↑ Linné, 1753, p. 576.

## Bibliografia

* von Linné, Carl. Species plantarum, exhibentes plantas rite cognitas ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas (en llatí). Estocolm: Laurentius Salvius, 1753.
# Martensville

Martensville és una ciutat de la província canadenca de Saskatchewan, situada 8 km al nord de Saskatoon i 14 km al sud-oest de Clarkboro Ferry, que travessa el riu South Saskatchewan. Martensville és el segon municipi de més de 5.000 habitants amb creixement més gran del Canadà, amb una taxa de creixement del 55% entre 2006 i 2011. Sovint se la considera una ciutat dormitori de Saskatoon. Està envoltada pel Municipi Rural de Corman Park No. 344. La comunitat també compta amb l'Aeròdrom de camp Saskatoon/Richter situat a l'oest de la ciutat vora la intersecció de Main St i Range Road 3055.

## Història

El 1939, Isaac i Dave Martens van comprar unes terres al nord de Saskatoon. Després van vendre'n tres parcel·les a habitants de Saskatoon que volien sortir de la ciutat i així es va crear la comunitat de Martensville.
Martensville es va constituir més tard com a vila el 1966 i com a poble tres anys després, el 1969. Posteriorment es va fer la xarxa de clavegueram i la instal·lació d'aigua corrent i així el 1976 el poble va experimentar un creixement accelerat. El 2009, Martensville va rebre l'estatus legal de ciutat.
El 1992 Martensville va rebre l'atenció nacional a causa d'un escàndol sexual satànic on la histèria d'abús sexual a la guarderia es va estendre a les reclamacions d'abús en ritual satànic.

## Referències

* ↑ Jordan Press. «Canada Census 2011: The cities leading Canada’s population boom». The National Post. The National Post, 08-02-2011. [Consulta: 9 febrer 2012].
* ↑ «CENSUS SHOWS SASKATCHEWAN GREW BY 65,000 PEOPLE IN FIVE YEARS - Government of Saskatchewan». [Consulta: 20 maig 2012].
* ↑ «Satanic Sex Scandal». CBC News, 12-02-2003. [Consulta: 8 setembre 2009]. «The nightmare that descended on Martensville, Saskatchewan began when a local mother had some grave suspicions. She worked as a nurse at a Saskatoon hospital and left her kids with a babysitter only a few blocks from her home.... By the spring of 1992 Martensville was reeling with rumours about a Satanic cult called The Brotherhood of The Ram that had police officers as members. It was an explosive situation and the Martensville police were under tremendous pressure to do something about it.»

## Enllaços externs

* Web oficial
* Mapa de Martensville a Statcan Arxivat 2011-06-08 a Wayback Machine.