OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Stargate: Continuum

Stargate: Continuum és una pel·lícula per DVD escrita per Brad Wright i dirigida per Martin Wood. Aquest és el segon film seqüela de Stargate SG-1, després de Stargate: The Ark of Truth, i marca la fi de la trama Goa'uld, la qual abasta preferentment les primeres 8 temporades. A més de l'elenc de la 10a temporada, la pel·lícula va comptar amb la participació especial dels actors originals de la sèrie com Richard Dean Anderson i Don S. Davis. La pel·lícula va ser filmada a principi de 2007 als estudis Vancouver's Bridge a l'Àrtida. El pressupost de producció va ser de set milions de dòlars (U $ S 7.000.000). Continuum va ser llançada en DVD i Blu-ray Disc als Estats Units el 29 de juliol de 2008.

## Repartiment

* Ben Browder: Coronel Cameron Mitchell
* Ben Browder: Capità de l'Aquiles
* Amanda Tapping: Coronel Samantha Carter
* Christopher Judge: Teal'c
* Michael Shanks: Daniel Jackson
* Beau Bridges: Major General Henry "Hank" Landry
* Claudia Black: Vala Mal Doran/Qetesh
* Richard Dean Anderson: General (& Coronel) Jonathan "Jack" O'Neill
* William Devane: President Henry Hayes
* Cliff Simon: Ba'al
* Don S. Davis: Tinent General George Hammond
* Steve Bacic: Camulus
* Gary Jones: Cap Mestre Sargent Walter Harriman
* Jacqueline Samuda: Nirtti
* Peter Williams: Apophis
* Peter John Prinsloo: Alex
* Dan Shea: Siler
* Martin Wood: Mayor Wood
* Derek Peakman: Tok'ra Elder
* Ron Halder: Cronus
* Vince Crestejo: Yu
* Jay Williamson: Ra
* Colin Cunningham: Major Davis
* Jean Daigle: Contramestre de l'Aquiles
* Barry Campbell: Tripulant en la torreta de l'Alexandria

## Referències

* ↑ The Numbers. «Stargate - Continuum» (en anglès). [Consulta: 21 desembre 2008].
* ↑ "Gateworld. «Tapping discusses SG-1 movies» (en anglès). [Consulta: 21 desembre 2008].
* ↑ "Gateworld. «Stargate: Continuum on DVD July» (en anglès). Arxivat de l'original el 2008-12-20. [Consulta: 21 desembre 2008].

## Enllaços externs

* Stargate SG-1 Web oficial (anglès)
# Boscos temperats de frondoses mixtos

Boscos temperats de frondoses mixtos o simplement boscos caducifolis temperats és un bioma de zones temperades i humides. L'estructura típica d'aquest bosc inclou quatre capes. La capa superior és la capçada amb arbres madurs alts de 33 a 66 metres d'alçada. Sota aquesta capa n'hi ha tres que són tolerants a l'ombra de 9 a 15 metres més bixes que la coa de la capçada. La part superior d'aquesta capa la componen arbres madurs més baixos que esperen que la capa de la capçada s'obri per poder créixer més. Sota la capa segona hi ha la capa formada per arbusts de creixement lent. Típicament la capa més pròxima al sòl està ocupada per herbàcies i és on hi ha més biodiversitat d'espècies.

## Arbres

Els arbres de fulla ampla dominants en aquest bioma inclouen els roures (Quercus spp.), faigss (Fagus spp.), aurons (Acer spp.), i bedolls (Betula spp.). El terme "boscos mixtos" prové de la inclusió d'abres coníferes en aquests boscos. Típicament les coníferes inclou: Pins (Pinus spp.), avets (Abies spp.), i pícees (Picea spp.). En algunes zones d'aquest bioma les coníferes dominen en les boscos per sobre dels caducifolis.

## Clima

Els boscos temperats de frondoses mixtos ocorren en zones amb estació càlida i fresca diferenciada, que donen temperatures anuals moderades (de 3 a 15.6 °C). Aquest boscos es presenten en climes relativament calents i plujosos, de vegades amb una estació seca que a l'est d'Àsia es presenta a l'hivern i a la part humida de la conca del Mediterrani a l'estiu.Altres zones tenen una distribució de la pluja més uniforme; la pluja anual és tipícament de 600 litres i sovint de 1500 litres. Les temperatures són típicament moderades excepte ne parts d'Àsia com Ussurilàndia on els hivers poden ser frígids.

## Ecoregions de boscos temperats de frondoses mixtos
### Oceania

* Australàsia

### Euràsia

* Indomalaia
* Paleàrtica

### Amèrica

* Neàrtica
* Neotropical

## Enllaços externs

* Temperate forest
* Map of the ecozones
* Index of North American Temperate Broadleaf & Mixed Forests ecoregions at bioimages.vanderbilt.edu Arxivat 2012-09-05 a Wayback Machine.
* Terraformers Canadian Forest Conservation Foundation Arxivat 2007-03-10 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ World Wildlife Fund: Temperate Broadleaf and Mixed Forest Ecoregions
# Katrin Gebbe

Katrin Gebbe (nascuda el 1983) és una directora de cinema i guionista alemanya.

## Biografia

Katrin Gebbe va estudiar arts liberals i comunicació visual a l'Acadèmia d'Arts Visuals a Enschede, on va fer el seu primer curtmetratge experimental. El 2005, va completar el seu treball d'especialitat de postgrau de direcció de cinema a l'Hamburg Media School. El seu treball de grau, el curtmetratge Şoreş & Şîrîn, amb Ulrike Folkerts, va ser guardonada al Festival Internacional de Cinema Infantil de Chicago amb el ″Premi del Jurat d'Adults″ per a curtmetratges. A més, Şoreş & Şîrîn també va rebre el Joven europeu Premi Civis media el 2009
El seu debut al llargmetratge Tore tanzt explica la història d'un Jesus Freak d’Hamburg. La pel·lícula va rebre una invitació de la secció Un Certain Regard al 66è Festival Internacional de Cinema de Canes.Allà, la pel·lícula també es va estrenar el 23 de maig de 2013. Gebbe i Verena Höfe-Gräft, la productora, es van conèixer originalment durant el seu temps a la universitat i van començar a treballar juntes en el projecte el 2009. El paper principal va ser interpretat per l'actor, el nouvingut Julius Feldmeier. Per aquesta pel·lícula, Katrin Gebbe va rebre el 2013 el Preis der deutschen Filmkritik al millor llargmetratge de debut, als Bayerische Filmpreis al millor director debutant.

## Filmografia

* KOI (curtmetratge - 2006)
* Narzissen (curtmetratge - 2007)
* Einladung (curtmetratge - 2007)
* Şoreş & Şîrîn (curtmetratge - 2008)
* Tore tanzt (2013)
* Tatort: Fünf Minuten Himmel (2016, episodi de televisió)
* The Field Guide to Evil (2018, pel·lícula d’anhgologia, segment: A Nocturnal Breath)
* Pelikanblut (2019)
* L'emperadriu (2022, codirecció de la propera sèrie de Netflix; director principal en el pilot i dos episodis)

## Referències

* 1 2 „Sores & Sîrîn“ von Katrin Gebbe - Kurzschluss Arxivat 6 May 2014 a Wayback Machine. arte.tv, 20 March 2012, last access 1 May 2013.
* ↑ Katrin Gebbe – Workexperience katringebbe.com, last access 1 May 2013.
* ↑ Husmann, Wenke «Als Filmemacher sollte man einen Stachel hinterlassen» (en alemany). Die Zeit, 25-11-2013. ISSN: 0044-2070 [Consulta: 6 maig 2014].
* ↑ Produktionsspiegel: Niedersachsen/Bremen – Tore tanzt Arxivat 31 October 2013 a Wayback Machine. nordmedia.de, last access 1 May 2013.
* ↑ 2013 Official Selection festival-cannes.fr, last access 1 May 2013.
* ↑ Mit dem ersten Langfilm zu den Filmfestspielen abendblatt.de, last access 13 May 2013.
* ↑ Preis der deutschen Filmkritik 2013 Official website of the Association of German Film Critics (reg. ass.), last access 6 May 2014.

## Enllaços externs

* Katrin Gebbe - Lloc web oficial
# Rhodiola rosea

Rhodiola rosea és una espècie de planta amb flor dins de la família de les Crassulaceae, que es desenvolupa a les regions fredes del món. Aquestes comprenen gran part de l'Àrtida, les muntanyes de l'Àsia central, les Muntanyes Rocoses, i les zones muntanyenques de gran part d'Europa, tal com els Alps, Pirineus, Carpats, illes Britàniques, Escandinàvia i Islàndia.

## Usos

Rhodiola rosea és efectiva per millorar l'ànim i la depressió. Investigadors russos han demostrat que milloren els paràmetres de rendiment de l'individu, tant físics com mentals, redueix la fatiga mental, i millora les respostes immunitàries davant les malalties. Els efectes de R. rosea s'atribueixen a la seva propietat de millorar la disponibilitat de serotonina i de dopamina en els receptors opioides tal com les beta-endorfines.
Les substàncies estimulants que són els seus principis actius es denomina com adaptògens.
A Rússia, Rhodiola rosea, també coneguda com a arrel de l'Àrtic o arrel d'or, s'ha utilitzat durant centenars d'anys en la medicina tradicional per suportar el fred clima de Sibèria i com a tònic en general.

## Taxonomia

Rhodiola rosea va ser descrita per Carl Linné i publicat a Species Plantarum 2: 1035. 1753.

### Varietats

    Rhodiola rosea subsp. arctica (Boriss.) Á.Löve i D.Löve
    Rhodiola rosea subsp. sachalinensis (Boriss.) S.B.Gontch.
    Rhodiola rosea subsp. tachiroi (Franch. i Sav.) Jacobsen
    Rhodiola rosea var. alpina Revuschkin
    Rhodiola rosea var. arctica (Boriss.) Jacobsen
    Rhodiola rosea var. scopolii (A.Kern. ex Simonk.) Soó
    Rhodiola rosea var. subalpina Revuschkin

### Sinonímia

    Sedum rosea (L.) Scop.
    Rhodiola arctica Boriss.
    Rhodiola elongata Fisch. i C.A.Mey.
    Rhodiola hideoi Nakai
    Rhodiola iremelica Boriss.
    Rhodiola maxima Nakai
    Rhodiola minor Mill.
    Rhodiola odora Salisb.
    Rhodiola odorata Lam. nom. illeg.
    Rhodiola roanensis Britton
    Rhodiola sachaliensis Boriss.
    Rhodiola scopolii Simonk.
    Rhodiola sibirica Sweet
    Rhodiola tachiroei (Franch. & Sav.) Nakai
    Sedum altaicum G.Don
    Sedum dioicum Stokes nom. illeg.
    Sedum elongatum (Fisch. i C.A.Mey.) Ledeb. nom. illeg.
    Sedum rhodiola DC.
    Sedum rhodiola Desf. nom. illeg.
    Sedum rhodiola var. tachiroei Franch. i Sav.
    Sedum roseum (L.) Scop.
    Sedum rosea subsp. arcticum (Boriss.) Engelskjøn i H.J.Schweitzer
    Sedum roseum var. roanense (Britt.) Berger
    Sedum scopolii Simonk.
    Tetradium odoratum Dulac nom. illeg.

### Altres plantes amb adaptògens

* Panax Ginseng
* Panax quinquefolius (Ginseng americà)
* Eleutherococcus senticosus (Ginseng siberià)

## Referències

* ↑ «Propiedades medicinales de la (Rhodiola rosea)». [Consulta: 12 gener 2014].
* ↑ «Rhodiola rosea». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 14 gener 2014].

## Enllaços externs

* Rhodiola rosea: Un repàs a la fitoteràpia Arxivat 2007-02-05 a Wayback Machine.
* Introducció als remeis de plantes per metges Arxivat 2006-04-23 a Wayback Machine.
# Tempesta de novembre del 2001 a Mallorca

La tempesta de novembre de 2001 a Mallorca fou una tempesta molt violenta que assolà tota l'illa de Mallorca dia 10 i 11 de novembre de 2001. El vent i l'aigua foren els principals causadors dels estralls, que comportaren morts, apagades elèctriques, arbres caiguts i carreteres tallades.
El temporal, que també afectà el País Valencià i el Principat, arribà a Mallorca dia 10 de novembre procedent de l'Àrtida i fou la més important de la Mediterrània occidental en cinquanta anys. Hi hagué quatre víctimes mortals, caigueren més de 150.000 arbres, que causaren un fort impacte de desforestació, un 65% de la xarxa viària romangué tallada, més de 175.000 famílies romangueren sense electricitat a casa i hi hagué classes suspeses durant tota la setmana. Durant el temporal, arribaren a caure 250 litres per metre quadrat en determinats punts i s'assoliren vents de 150 km/h. La tempesta més violenta remeté dia 12 al vespre, però el mal temps s'allargà fins dia 15.
El temporal afectà tota l'illa. A Palma i Calvià es produïren dos morts i un altre a Alcúdia; a Sóller fou on caigué més aigua, mentre que tota la costa de Llevant i la Badia d'Alcúdia patiren grans ventades i cops de vent. El municipi més afectat de tots fou el de Pollença. En canvi, la neu caigué només per damunt els 900 m i fou escassa. Tots els ports de les Balears i de la costa de Llevant romangueren tancats durant els dies de temporal més intens.
Les pèrdues foren milionàries, valorades en 37 milions d'euros, principalment destinats al sector primari car el temporal assolà els camps de conreu. El temporal també es cobrà víctimes patrimonials, i així les necròpolis de Son Real i de l'Illot dels Porros i el santuari talaiòtic de la Punta del Patró, a Son Real, patiren grans danys. El santuari, excavat aquell mateix estiu, fou arrasat gairebé totalment, mentre que a la necròpolis de l'illot es desplaçaren diverses lloses i a la de la Punta dels Fenicis romangueren al descobert els ossos de les tombes que encara no s'havien excavat.

## Referències

* 1 2 3 4 «El temporal causa un muerto en Baleares y destrozos en las costas». El País, 16-11-2001 [Consulta: 16 juliol 2020].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «El año que el cielo cayó sobre nuestras cabezas». Última Hora, 12-11-2011 [Consulta: 16 juliol 2020].
* 1 2 3 «Balears pateix un fort temporal amb vents de 130 quilòmetres per hora». Diari de Balears, 11-12-2001 [Consulta: 16 juliol 2020]. Arxivat 16 de juliol 2020 a Wayback Machine.
* 1 2 «El temporal no amaina i continua creant el caos a tots els municipis». Diari de Balears, 13-11-2001 [Consulta: 16 juliol 2020]. Arxivat 16 de juliol 2020 a Wayback Machine.
* 1 2 3 4 5 6 «Mallorca, arrasada per la tempesta». Diari de Balears, 12-11-2001 [Consulta: 16 juliol 2020]. Arxivat 19 de juliol 2020 a Wayback Machine.
* 1 2 3 «Antich destinarà 25.000 milions als damnificats pel temporal». Diari de Balears, 16-11-2011 [Consulta: 16 juliol 2020]. Arxivat 16 de juliol 2020 a Wayback Machine.
* ↑ «El temporal danya les restes arqueològiques de Son Real». Diari de Balears, 21-11-2001 [Consulta: 16 juliol 2020]. Arxivat 16 de juliol 2020 a Wayback Machine.
# Francesc d'Assís Rucabado i Verdaguer

Francesc d'Assís Rucabado i Verdaguer (Barcelona, 26 d'abril de 1916).

## Biografia

Fill de Ramon Rucabado i Comerma, conegut escriptor, i de Clara Verdaguer i Puigdollers, membre destacada de la família Verdaguer i Callís, amb arrels en Jacint Verdaguer. Va estudiar batxillerat en Comerç i posteriorment va continuar la seva formació a l'Escola Superior d'Administració d'Empreses.
Des de jove, va mostrar un gran interès per l'art, especialment per l'escenografia, i també va desenvolupar una passió per la cartografia. En el camp musical, va ser professor de cant gregorià, director de cor i banda militar. A més, va ser impulsor i director de diverses Scholes Cantorum i de l'orquestra de Sants. Va ocupar la presidència del Centre Catòlic Parroquial de Santa Maria de Sants durant l'any 1948.
Va tenir una participació activa en la creació i direcció de diverses revistes, destacant entre elles "Revista LAUS" i "La Pobra Joana". Va exercir com a Director d'Exportació a l'empresa La España Industrial des de juliol de 1931 fins a agost de 1963. Posteriorment, va col·laborar en l'àmbit de l'exportació amb empreses com Afrisa, SA i Dulces Tarda, SA, on va organitzar el Departament d'Exportació, així com amb Clen, SA.
En l'àmbit acadèmic, va ser conseller i professor emèrit de Criteriologia de negocis al Centre de Estudios de Economía Internacional (CEDEIN).
No menys rellevant és la seva dedicació a les activitats assistencials. Cap als anys 1980, va fundar i dirigir l'Obra La Pobra Joana, una entitat benèfica que proporcionava assistència psicològica i social a persones, famílies i comunitats amb problemes psíquics. A més, va ser membre de l'Asociación Mundial de Rehabilitación Psicosocial.

## Fons personal

El fons conté la documentació generada i rebuda per Francesc d'Assís Rucabado; documentació personal i familiar; documentació d'activitats professionals relacionada, bàsicament, amb el Centro de Estudios de Economia Internacional (CEDEIN) on impartia classes com a professor de Criteriologia de negocis; documentació produïda en funció de la seva activitat associativa vinculada a diverses entitats de caràcter religiós (Scholes Cantorum, Acció Catòlica, Facultat de Teologia, Universitat de Sant Pau, etc.) i de caràcter assistencial, molt especialment la documentació que es conserva sobre l'entitat l'Obra La Pobra Joana, fundada i dirigida pel productor del fons. D'aquesta associació, que tenia com a funció principal oferir assistència psicològica, es conserva documentació de la seva constitució, de la seva organització, de la seva gestió econòmica, de les seves relacions externes i de la seva difusió; conserva, a més, dossiers de treball i expedients mèdics. El fons conté un petit volum d'obra creativa, material per a les edicions de Francesc d'Assís Rucabado, traduccions, poesia, etc. i finalment, esmentar els seus apunts relacionats amb filologia, ètica, metafísica, història, art i economia.

## Referències

* ↑ «About Us» (en anglès). wapr.org. [Consulta: 30 novembre 2016].

## Enllaços externs

* Francesc d'Assís Rucabado a l'Arxiu Nacional de Catalunya.
# Carsten Podlesch

Carsten Podlesch (Berlín, 6 de setembre de 1969) va ser un ciclista alemany que s'especialitzà en el mig fons darrere motocicleta. Nascut a l'Alemanya de l'Est, va guanyar quatre medalles als Campionats del món de l'especialitat.
El seu pare Rainer també aconseguí grans resultats en aquesta modalitat.

## Palmarès

* 1992
** Campió del món de mig fons amateur
* 1993
** Campió d'Alemanya de mig fons
* 1994
** Campió del món de mig fons
** Campió d'Alemanya de mig fons
* 1995
** Campió d'Alemanya de mig fons
* 1996
** Campió d'Europa de Mig Fons
* 1998
** Campió d'Alemanya de mig fons
* 2000
** Campió d'Europa de Mig Fons
** Campió d'Alemanya de mig fons
* 2001
** Campió d'Europa de Mig Fons
** Campió d'Alemanya de mig fons
* 2002
** Campió d'Alemanya de mig fons
* 2006
** Campió d'Alemanya de mig fons

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Erik Weispfennig

Erik Weispfennig (Iserlohn, Rin del Nord-Westfàlia, 13 d'agost de 1969) va ser un ciclista alemany especialista en pista. Va obtenir una medalla d'or al Campionat del món de Madison.

## Palmarès en pista

* 1989
** Campió d'Alemanya en Madison (amb Stefan Steinweg)
* 1993
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Lars Teutenberg, Stefan Steinweg i Guido Fulst)
* 1994
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Robert Bartko, Andreas Bach i Guido Fulst)
* 1998
** Campió d'Alemanya en Madison (amb Stefan Steinweg)
* 2000
** Campió del món de Madison (amb Stefan Steinweg)

### Resultats a la Copa del Món

* 2001
** 1r a Cali, en Madison

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Emil Reinecke

Emil Reinecke (Einbeck, 26 d'abril de 1933 - Delmenhorst, 4 de maig de 2011) va ser un ciclista alemany que fou professional entre 1956 i 1961. Va competir tant per la Alemanya Federal com per la República Democràtica Alemanya. Va combinar tant la carretera, la pista com el ciclocròs.

## Palmarès

* 1954
** Campió d'Alemanya en ciclocròs

### Resultats al Tour de França

* 1960. 56è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1958. Abandona

## Enllaços externs

* Palmarès a memoire-du-cyclisme.eu
* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
# Domenic Weinstein

Domenic Weinstein (Villingen-Schwenningen, Baden-Württemberg, 27 d'agost de 1994) és un ciclista alemany especialista en pista, encara que també competeix en ruta. Professional des del 2013, actualment a l'equip Rad-net Rose.

## Palmarès en pista

* 2011
** Campió del món júnior en Puntuació
* 2014
** Campió d'Europa sub-23 en Madison (amb Leon Rohde)
** Campió d'Alemanya en Persecució
* 2015
** Campió d'Alemanya en Persecució
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Henning Bommel, Theo Reinhardt i Nils Schomber)
* 2017
** Campió d'Alemanya en Persecució
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Lucas Liß, Theo Reinhardt i Kersten Thiele)

### Resultats a la Copa del Món

* 2015-2016
** 1r a Moscou, en Persecució

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Beate Habetz

Beate Habetz (Brauweiler, Renània-Palatinat, 16 de gener de 1961) va ser una ciclista alemanya que va competir tant en carretera com en pista. El 1978 va guanyar el Campionat del món en ruta. També aconseguí nombrosos campionats nacionals.
La seva germana Gabi també fou ciclista. Igualment, el seu marit Werner Stauff i el seu fill Andreas també s'han dedicat al ciclisme.

## Palmarès en ruta

* 1977
** Campiona d'Alemanya en ruta
* 1978
** Campiona del Món en ruta
** Campiona d'Alemanya en ruta
* 1979
** Campiona d'Alemanya en ruta
* 1980
** Campiona d'Alemanya en ruta
* 1982
** Campiona d'Alemanya en ruta
* 1983
** Campiona d'Alemanya en ruta

## Palmarès en pista

* 1976
** Campiona d'Alemanya en velocitat
* 1977
** Campiona d'Alemanya en persecució
** Campiona d'Alemanya en velocitat
* 1978
** Campiona d'Alemanya en persecució
** Campiona d'Alemanya en velocitat
* 1979
** Campiona d'Alemanya en persecució
** Campiona d'Alemanya en velocitat
* 1980
** Campiona d'Alemanya en persecució
** Campiona d'Alemanya en velocitat
* 1981
** Campiona d'Alemanya en persecució

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Uwe Butchmann

Uwe Butchmann (Herford, Rin del Nord-Westfàlia, 7 d'abril de 1968) va ser un ciclista alemany que s'especialitzà en la modalitat de tàndem. Va guanyar dues medalles als Campionats del món d'aquesta especialitat.

## Palmarès

* 1990
** Campió d'Alemanya en Tàndem (amb Markus Nagel)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Andreas Schillinger

Andreas Schillinger (Amberg, 13 de juliol de 1983) és un ciclista alemany, professional des del 2006 fins al 2021.
En el seu palmarès destaca la victòria a la Volta a Nuremberg del 2012.

## Palmarès

* 2006
** 1r al Tour del Jura
* 2007
** Campió d'Alemanya de la muntanya
* 2008
** Vencedor d'una etapa del Tour de Beauce
* 2009
** 1r al Beverbeek Classic
** Vencedor d'una etapa als Cinc anells de Moscou
* 2010
** 1r a la Praga-Karlovy Vary-Praga
* 2012
** 1r a la Volta a Nuremberg

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2012. 154è de la classificació general
* 2018. 139è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 2014. 144è de la classificació general
* 2015. No surt (4a etapa)
* 2016. 154è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2017. 144è de la classificació general
* 2020. 123è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Who is retiring from pro cycling in 2021?» (en anglès). Timms, Joe; Rouleur, 18-10-2021. [Consulta: 4 març 2022].
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Frank Weber

Frank Weber (Bielefeld, 12 de març de 1963) va ser un ciclista alemany que s'especialitzà en la modalitat de tàndem. Va guanyar dues medalles, una d'elles d'or, als Campionats del món d'aquesta especialitat. Va participar en els Jocs Olímpics de Seül de 1988.

## Palmarès

* 1984
** Campió del món en Tàndem (amb Hans-Jürgen Greil)
** Campió d'Alemanya en Tàndem (amb Hans-Jürgen Greil)
* 1985
** Campió d'Alemanya en Tàndem (amb Hans-Jürgen Greil)
* 1986
** Campió d'Alemanya en Tàndem (amb Hans-Jürgen Greil)
* 1987
** Campió d'Alemanya amateur en Velocitat
** Campió d'Alemanya en Tàndem (amb Hans-Jürgen Greil)
* 1988
** Campió d'Alemanya en Tàndem (amb Hans-Jürgen Greil)
* 1989
** Campió d'Alemanya en Tàndem (amb Hans-Jürgen Greil)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Gerhard Strittmatter

Gerhard Strittmatter (Böblingen, Baden-Württemberg, 27 de juny de 1961) va ser un ciclista alemany. Va combinar la carretera amb la pista, especialitat en la qual aconseguí els majors èxits com les 2 medalles als Campionats del món de persecució per equips.

## Palmarès en pista

* 1983
** Campió del món de Persecució per equips (amb Rolf Gölz, Michael Marx i Roland Günther)
* 1984
** Campió d'Alemanya amateur en Madison (amb Reinhard Alber)

## Palmarès en ruta

* 1984
** Vencedor d'una etapa al Tour de Valclusa

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
# August Lehr

August Lehr (Frankfurt del Main, 26 de febrer de 1871 - Ludwigslust, 15 de juliol del 1921) fou un ciclista alemany, especialista en el ciclisme en pista, que va córrer a final del segle xix. El 1894 va guanyar el Campionat del Món de Velocitat amateur.

## Palmarès

* 1893
** Campió d'Alemanya amateur en Velocitat
* 1894
** Campió del món amateur en Velocitat
** Campió d'Alemanya amateur en Velocitat
* 1895
** Campió d'Alemanya en Velocitat

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it