OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# País de Tarba

El País de Tarba, (en occità: País de Tarba) és un parçan o comarca d'Occitània situada a la Gascunya. La seva vil·la principal és Tarba.
Segons la proposta de divisió administrativa d'Occitània del diari Jornalet, basada en l'obra de Frederic Zégierman Le Guide des pays de France, el País de Tarba estarien ubicades a la regió de la Gascunya, subregió de la Bigorra.
Oficialment, les comunes del País de Tarba estan adscrites administrativament i situades al nord-oest del departament francès dels Alts Pirineus, a la regió administrativa d'Occitània.

## Referències

* ↑ «Las encontradas d’Occitània» (en occità). Jornalet, 12-06-2016. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ «Lo trabalh de recuperacion de las encontradas d’Occitània contunha» (en occità). Jornalet, 30-10-2016. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ «País» (en occità). Jornalet. [Consulta: 15 gener 2025].
# Molí d'oli de Linyola

El Molí d'oli de Linyola és un molí del municipi de Linyola (Pla d'Urgell) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici que arquitectònicament no té cap particularitat artística. La construcció respon a la funcionalitat per la qual fou bastit: molí d'oli. De planta rectangular,és de construcció és senzilla, de caràcter agrícola, amb murs aixecats de maçoneria i pedra en la portada principal.

## Història

No sabem, exactament quan fou construït aquest molí. La llinda de la porta principal duu la inscripció "MOLÍ DE JOSEPH GINE Y CARRERA ANY 1827", sense saber si es tracta del moment de creació o bé d'alguna reforma. Aquest molí d'oli que actualment resta tancat, conserva a l'interior maquinàri interessant per l'elaboració d'oli. Era el molí banal del poble que era arrendat. La cooperativa de la vila l'havia tingut llogat.

## Referències

* 1 2 «Molí d'oli de Linyola». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 setembre 2013].
# Centre Olímpic de Skhiniàs

El Centre Olímpic de Skhiniàs (en grec: Ολυμπιακό Κωπηλατοδρόμιο Σχινιά) és un centre esportiu aquàtic que allotja competicions de piragüisme i rem. Va ser construït amb motiu dels Jocs Olímpics d'Estiu de 2004, disputats a la ciutat d'Atenes (Grècia). El centre és a 43 quilòmetres de la ciutat d'Atenes, a l'est de la ciutat de Marató, i té una superfície d'1,24 quilòmetres quadrats.
El centre fou inaugurat l'agost de 2003 amb la disputa dels Campionats del Món en categoria júnior de rem, si bé la instal·lació no es completà fins al gener de 2004. Als Jocs Olímpics fou la seu de les competicions de piragüisme i rem, i té una capacitat per a 14.000 espectadors.
La construcció no fou exempta de polèmica, ja que es troba dins del Parc Nacional de Skhiniàs.

## Enllaços externs

* (anglès) Schinias Olympic Rowing and Canoeing Centre Arxivat 2010-09-21 a Wayback Machine.
# Zakhar Issaàkovitx Plavskin

Zakhar Issaàkovitx Plavskin (Mariúpol (Ucraïna), 1 de març de 1918 - Nova York, 2006) fou un filòleg hispanista i catalanista rus que va ser traductor a les brigades internacionals durant la guerra civil espanyola.
L'any 1941 es va graduar a la Facultat de Filologia de la Universitat de Leningrad. Durant la guerra civil espanyola, entre el juny de 1938 i el març de 1939, va fer de traductor en les unitats tanquistes de l'èxercit republicà. L'agost de 1945 és desmobilitzat degut a l'agreujament d'una malaltia ulcerosa. Va ser catedràtic de la Facultat de Filologia de la Universitat de Leningrad / Sant Petersburg fins al setembre de 1994, data en què es va traslladar amb la seva família a Nova York. Aquí va continuar escrivint i publicant llibres sobre literatura i història d'Espanya.

## Referències

* ↑ «Zakhari I. Plavskin». Diccionari de la literatura catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 13 abril 2020].
* 1 2 Plavskina, Z.. Les Meves tres Espanyes : memòries d'un brigadista soviètic a la guerra civil espanyola (notes subjectives i fragments de records). [Calafell]: Llibres de Matrícula, 2011. ISBN 978-84-937111-8-4.
* ↑ Si de nou voleu passar. 1. ed. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2005. ISBN 84-8415-732-6.
# Princesa Katharina de Hohenlohe-Waldenbourg-Schillingsfürst

La princesa Katharina Wilhelmine Maria Josepha de Hohenlohe-Waldenburg-Schillingsfürst, nescuda el 19 de gener de 1817 i morta el 15 de febrer de 1893, va ser membre de la casa de Hohenlohe-Waldenburg-Schillingsfürst de naixement i membre de la casa de Hohenzollern-Sigmaringen i essent la princesa consort de Hohenlohe-Waldenburg-Schillingsfürst. Sigmaringen per matrimoni.

## Primers anys de vida

La princesa Catarina va ser l'única filla de Carles Albert III, príncep de Hohenlohe-Waldenburg-Schillingsfürst (1776–1843) i del seu segon matrimoni amb la princesa Leopoldine zu Fürstenberg (1791–1844). Després de la separació dels seus pares va viure amb la seva mare a Donaueschingen .

## Matrimonis

L'any 1838 es va casar amb Franz Erwin, comte von Ingelheim genannt Echter von und zu Mespelbrunn (1812-1845); el matrimoni no va tenir fills. Després de la mort del seu primer marit, es va casar el 1848 amb Carles, príncep de Hohenzollern-Sigmaringen com a segona esposa. Carles era vidu de la princesa Maria Antonieta Murat, neboda de Joachim Murat, rei de les Dues Sicílies, de qui ja tenia quatre fills. Per a Katharina, aquest segon matrimoni tampoc va tenir fills.

## Viudetat

Després de la mort del seu segon marit Carles, Katharina va entrar com a novicia al convent de Sant'Ambrogio della Massima a Roma. Va fer una queixa on s'havia desenvolupat un culte a la personalitat respecte a una de les germanes. Aleshores es va posar greument malalta. Convençuda que estava essent enverinada, va aconseguir comunicar-se amb el seu cosí, Gustav Adolf, cardenal príncep d'Hohenlohe-Schillingsfürst, que la va treure immediatament del convent i la va portar a la seva finca, la Vila d'Este a Tívoli, per recuperar-se. Allà va ser presentada al monjo benedictí Maurus Wolter . La princesa va confiar al monjo, que li va ordenar que ho comuniqués al Sant Ofici. Això va posar en marxa una investigació, durant la qual van sortir a la llum una sèrie d'irregularitats al convent.
L'any 1860 Von Hohenzollern va demanar al Maurus i al seu germà Ernst, també benedictí, que l'acompanyessin en un pelegrinatge a Terra Santa. La princesa va simpatitzar amb les seves opinions per a la restauració de la vida monàstica a Alemanya, i va tenir els recursos polítics i financers per ajudar en aquesta tasca. L'any següent, van rebre el permís del seu abat a l' abadia de Sant Pau Extramurs per fundar una casa filla a Alemanya. El 1863, els Wolter van establir una abadia al lloc d'un antic monestir agustí a les terres de Hohenzollern a Beuron .

## Bibliografia

* Hubert Wolf: Die Nonnen von Sant' Ambrogio. Eine wahre Geschichte . München, 2013
Princesa Katharina de Hohenlohe-Waldenbourg-Schillingsfürst House of Hohenlohe-Waldenburg-SchillingsfürstNascut: 19 January 1817 Mort: 15 February 1893 :
| Precedit per: Marie Antoinette Murat | ' 1848–1853 | Succeït per: Princess Josephine of Baden |
# Marcel Pérès

Marcel Pérès (Orà, 15 de juliol de 1956) és un compositor i musicòleg francès que dirigeix l'Ensemble Organum .

## Biografia

Marcel Pérès estudià orgue a Niça, música eclesiàstica a Anglaterra a la Royal School of Church Music i música antiga a Mont-real. En tornar del Canadà, continuà els seus estudis al camp de la música medieval amb Michel Huglo a l'École pratique des hautes études .
El 1982 fundà l'Ensemble Organum. Després d'investigar aspectes poc coneguts de la música medieval, Pérès començà a posar en pràctica els coneixements adquirits amb l'ensemble, especialment al terreny del cant litúrgic catòlic dels segles VI al XIII. A partir de 1984 esdevingué director de l'Associació per a la recerca i la interpretació de la música medieval i el cant litúrgic romà antic. L'associació desenvolupa les seves activitats de recerca al monestir de Royaumont. Els resultats de la investigació són implementats musicalment per l'Ensemble Organum.

## Enllaços web

* Biografia breu (anglés)
# Elionor de Bohun

Elionor de Bohun (anglès: Eleanor de Bohun) (1366 $^{(Gregorià)}$ - 3 d'octubre de 1399 $^{(Gregorià)}$), sent la primogènita de les tres filles d'Humphrey de Bohun, comte de Hereford, Essex i Northampton —besnet del rei Eduard I d'Anglaterra per línia del seu pare—, i de Juana Fitzalan —rebesneta del rei Enric III d'Anglaterra per línia de la seva mare Elionor de Lancaster.
A la mort del seu pare (16 de gener 1372), els immensos estats de la família de Bohun són dividits entre Elionor i la seva germana menor Maria —la segona filla, Isabel, havia mort en la infantesa en 1369.
Es va casar en 1374 amb Tomàs de Woodstock, cinquè fill del rei Eduard III d'Anglaterra, que usa el títol de comte d'Essex pel dret de la seva dona.
Assassinat el seu espòs, possiblement per ordres del rei Ricard II d'Anglaterra (8 de setembre 1397), Elionor decideix ordenar-se de religiosa, morint com a abadessa de l'abadia de Barking, el 3 d'octubre de 1399, als 33 anys.
# Pratz

«Pratz» té aquests significats:
* Pratz (Jura), municipi francès al departament del Jura (regió de Borgonya - Franc Comtat)
* Pratz (Luxemburg), vila a la comuna de Préizerdaul (districte de Diekirch, cantó de Redange)
* Albert Pratz (Toronto, 1914 - Scottsdale, 1995), violinista, director d'orquestra, compositor i educador musical
# Partit Comunista (Suïssa)

El Partit Comunista (Suïssa) (en italià: Partito Comunista (Svizzera)) es un partit polític comunista suís que va ser fundat l'any 1944. La seva seu, es troba a Locarno, un municipi del districte de Locarno, en el cantó de Ticino. El seu comitè central, està format per quinze membres, i és dirigit pel Secretari general del partit, el camarada Massimiliano Arif Ay. El vintè Congrés del partit s'ha celebrat al municipi de Bellinzona el 9 de juny de 2009.
# Àrtik

«Àrtik» té aquests significats:
* Toponímia:
** Àrtik (Rússia), municipi de Rússia.
* Cinema:
** Artik (pel·lícula), pel·lícula americana de terror del 2019
** Àrtic (pel·lícula), pel·lícula islandesa de supervivència de 2018
# American Geographical Society

L'American Geographical Society (AGS) o Societat Geogràfica Americana és una organització de geògrafs professionals fundada l'any 1851 a la ciutat de Nova York. La majoria dels seus membres són dels Estats Units però n'hi ha de molts altres països. Aquesta societat impulsa activitats que augmentin el coneixement geogràfic i el presenta i interpreta no només per ús dels geògrafs sinó també dels polítics. És la més antiga organització geogràfica d'àmbit de tots els Estats Units. En els seus més de 150 anys d'existència s'ha interessat especialment per l'Àrtida, Antàrtic i l'Amèrica Llatina. En les seves expedicions científiques cal que hi hagi resultats científics tangibles.
La van fundar 31 novaiorquesos que eren filantrops acabalats, historiadors i editors. Entre ells hi havia George Folsom, Henry Grinnell, Henry Varnum Poor, Hiram Barney, Alexander Isaac Cotheal, Henry Evelyn Pierrepont, S. De Witt Bloodgood, John Romeyn Brodhead, Joshua Leavitt i Archibald Russell. De seguida van organitzar una expedició polar per petició de Lady Franklin per a buscar el seu marit i els seus companys perduts en l'Expedició de Franklin. La Societat no va estar completament establerta fins al 7 de desembre de 1854.
Aquesta societat primer es va dir American Geographical and Statistical Society. L'any 1871, va treure la menció “and Statistical” i va passar a dir-se American Geographical Society.
Després de la Primera Guerra Mundial, la societat va fer un esforç per completar la cartografia de la "Hispanic America" com a part d'un treball internacional de cartografiar tot el món a escala 1:1.000.000.

## Publicacions

L'AGS publica la revista geogràfica Geographical Review També publica una revista de 40 pàgines amb fotografies en color anomenada Focus' in Geography. Ubique, és una publicació quadrimestral només distribuïda entre els membres de la Societat i persones relacionades.

## Referències
### Notes

* ↑ «American Geographical Society». encyclopedia.com. [Consulta: 14 juny 2010].
* ↑ Wright, John Kirtland 'The Years of Henry Grinnell', Geography in the Making: The American Geographical Society 1851-1951 (1952) pp. 14-70. — George Grady Press
* ↑ "New-York City". The New York Times. 1853-12-15
* ↑ Wright, John Kirtland 'The New Age of Discovery, Geography in the Making: The American Geographical Society 1851-1951 (1952) pp. 71-111. — George Grady Press
* ↑ «Geographical Review». wiley.com. [Consulta: 16 juny 2010].

## Enllaços externs

* American Geographical Society
* American Geographical Society Library at UW–Milwaukee
# Zebú

El zebú (Bos primigenius indicus o Bos indicus) és una subespècie asiàtica de toro (Bos primigenius). Es va originar a l'Àsia meridional i es caracteritza per tenir un gep molt acusat en les espatlles, altres característiques diferenciadores són les orelles que pengen i una gran papada. Els zebús estan molt adaptats a les altes temperatures i són una espècie de la ramaderia adequada als països tropicals tant sigui com a zebús purs o hibridats amb la subespècie europea (toro). Els zebús s'utilitzen com animals de tir, per la producció de llet i de carn. Com a subproductes s'obté cuir i fems, aquest darrer usat com a combustible (assecats) i fertilitzant.

## Taxonomia

El nom científic (que actualment és Bos primigenius indicus) era originalment Bos indicus tractant-lo com a espècie diferenciada, però actualment es classifica dins l'espècie Bos primigenius, junt amb la subespecie toro (Bos primigenius taurus) i l'antecedent de tots dos l'extingit Ur (Bos primigenius primigenius).

## Origen

Es creu que els zebús deriven de l'ur asiàtic, que a vegades és tractat com a subespècie amb el nom de, Bos primigenius namadicus. Una altra espècie de boví silvestre, el gaur (Bos gaurus) pot ser que hagi contribuït al desenvolupament dels zebús. Els urs salvatges asiàtics varen desaparèixer durant la Civilització de la Vall de l'Indus, possiblement per hibridació amb els zebús domesticats i per la fragmentació de les poblacions salvatges degut a la pèrdua d'hàbitat.

## Races

Hi ha unes 75 races de zebú que es divideixen entre races africanes i races del sud d'Àsia. La raça africana sanga es pot distingir de les altres races pures de zebú pel fet de tenir geps més petits i col·locats més endavant.
A l'Àfrica es van importar zebús des de fa segles i es van creuar amb toros locals essent la concentració de gens de zebús més alta a l'illa de Madagascar que al continent.
Al Brasil es van importar zebús a principi del segle xx i es van creuar amb la raça europea de vaca charolesa al resultat obtingut se'n diu chanchim que té carn de millor qualitat que el zebú i més resistència a la calor que la vaca charolesa.
També s'han fet creuaments amb diverses races de toros i també de iacs, gaurs o bantengs salvatges.
En el rodeos nord-americans es fan servir, sovint, zebús de la raça índia Brahman.
El 1999, investigadors de la Universitat A&M de Texas van reeixir a clonar un zebú.

## Referències

* ↑ van Vuure, Cis 2005 Retracing the Aurochs: History, Morphology and Ecology of an Extinct Wild Ox Pensoft Publishers
* ↑ Rangarajan, Mahesh. Permanent Black. India's Wildlife History, 2001, p. 4. ISBN 978-81-7824-140-1.
* ↑ «BBC News | Sci/Tech | Cloning gives second chance for bull». [Consulta: 17 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Senaapathy Kangayam Cattle Research Foundation
# Calendari lunisolar

Un calendari lunisolar és un calendari que indica el temps prenent en consideració tant les fases del Sol com les fases de la Lluna. Si l'any solar es defineix com un any tropical, llavors un calendari lunisolar donarà una indicació de l'estació; si es pren com un any sideral, llavors el calendari serveix per a predir la constel·lació prop de la qual passarà la lluna plena. Generalment, també cal que l'any tingui un nombre enter de mesos. La majoria dels anys tenen 12 mesos, però cada segon o tercer any cal afegir-hi un mes extra (dit mes embolismal) per ajustar la datació amb el calendari solar. L'any lunar de tretze llunes és anomenat any embolismal.

## Calendaris lunisolars

El calendari hebreu, el budista, l'hel·lènic, l'hindú, el birmà, el tibetà, el xinès, el vietnamita, el mongol, el coreà, el primer calendari gal de Coligny i el calendari babiloni, són tots lunisolars, com també ho va ser el calendari japonès fins al 1873.
El xinès, el gal de Coligny i l'hebreu són calendaris lunisolars que segueixen més o menys l'any tròpic, mentre que el budista i l'hindú són calendaris lunisolars que fan el seguiment de l'any sideral.

### Calendari babiloni

Tenien un calendari lunisolar amb 12 mesos lunars de 30 dies cadascun, al qual afegien mesos extra quan necessitaven mantenir el calendari en línia amb les estacions.

### Calendari àtic

Emprat a Grècia, constava de 354 dies, al qual s'intercalaven mesos extra sobre una base científica, afegint-hi mesos a intervals específics en un cicle d'anys solars.

## Vegeu també

* Mes
* Calendari solar
* Calendari lunar

## Referències

* ↑ Figueras, Marc. Diccionari d'astronomia de posició. lulu.com, març 2010, p. 11. ISBN 978-1-4475-1851-8 [Consulta: 15 setembre 2014].
* ↑ El modern calendari hebreu, pel fet que es basa en regles en lloc d'observacions, no és exactament un seguiment de l'any tròpic, i de fet la mitjana de l'any hebreu de # 365,2468 dies és intermedi entre l'any tròpic (~365,2422 dies) i l'any sideri (~365,2564 dies).
* Dershowitz, Nachum; Reingold, Edward M. Calendrical Calculations. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 9780521885409.

## Enllaços externs

* Perpetual Chinese Lunar Program Arxivat 2018-08-31 a Wayback Machine..
* Lunisolar Calendar.
* Teoria general dels calendaris lunisolars.
* Calendaris lunisolars grecs.
# Eleccions legislatives del Kirguizstan de 2020

Les eleccions parlamentàries es van celebrar al Kirguizstan el 4 d'octubre de 2020. Els resultats foren anul·lats posteriorment per la Comissió Electoral Central.

## Sistema electoral

Els 120 escons del Consell Suprem es trien per representació proporcional en una sola circumscripció nacional. Per a guanyar escons, els partits han de passar un llindar electoral nacional del 7% dels vots emesos i rebre almenys el 0,7% dels vots en cadascuna de les set regions. Cap partit pot ocupar més de 65 escons. Les llistes dels partits han de tenir almenys el 30% dels candidats de cada gènere, i cada quart candidat ha de ser d'un gènere diferent. També cal que cada llista tingui almenys un 15% dels candidats de les minories ètniques i un 15% de menors de 35 anys, així com almenys dos candidats amb discapacitats.

## Conducta

Diversos comandaments, activistes i diputats van demanar al govern que posposés les eleccions a causa de la pandèmia de COVID-19 abans del període de campanya al setembre.
Durant les eleccions, diversos partits van ser acusats de comprar vots. Diversos periodistes també van informar que havien estat assetjats o atacats.

## Protestes

El mateix dia de les eleccions, milers de persones han sortit al carrer a protestar contra la suposada falsificació dels resultats electorals i han exigit la anul·lació dels resultats.

## Referències

* ↑ Kyrgyzstan sets date of parliamentary elections Xinhua, 21 October 2019
* 1 2 «Kyrgyzstan election: Sunday's results annulled after mass protests». BBC News, 06-10-2020.
* ↑ «Избирательный порог в парламент снижен с 9 до 7 %. Президент подписал закон» (en rus). Arxivat de l'original el 2020-07-01.
* 1 2 «THE CONSTITUTIONAL LAW On Presidential and Jogorku Kenesh Elections in the Kyrgyz Republic». Arxivat de l'original el 2020-10-18. [Consulta: 5 octubre 2020].
* 1 2 Electoral system IPU
* ↑ «Will Kyrgyzstan postpone its October Parliamentary Polls?». The Diplomat, 30-07-2020 [Consulta: 6 octubre 2020].
* ↑ Furlong, Ray. «Videos show apparent vote-buying in Kyrgyz elections». Radio Free Europe/Radio Liberty, 04-10-2020. [Consulta: 4 octubre 2020].
* ↑ «Protestas en Kirguistán tras comicios parlamentarios acaban con 16 heridos» (en castellà), 05-10-2020. [Consulta: 5 octubre 2020].
# Richardson

«Richardson» té aquests significats:
* Richardson (Texas), població dels Estats Units a l'estat de Texas
* Extrapolació de Richardson, mètode de millora del radi de convergència en seqüències
* Iteració de Richardson, mètode iteratiu per resoldre sistemes d'equacions lineals.
* Biografies:
** Alfred Madeley Richardson (Southend-on-Sea, Essex, Regne Unit, 1868 - 1949), organista i compositor anglès
** Archibald Read Richardson (1881-1954), matemàtic i militar
** Carsten Richardson oficial naval i explorador de l'Àrtida danès de primers del segle XVII
** Colin Richardson, productor, mesclador i enginyer de gravació britànic
** Dorothy Richardson
** Jason Richardson (1981, Saginaw, Michigan), jugador de bàsquet professional
** James Richardson (explorador) (Boston, Lincolnshire, 1809 - Ngurutua, Bornu, 1851), explorador anglès
** John Richardson (naturalista) (Dumfries, 1787 — Grasmere, Westmorland, 1865), naturalista, cirurgià i explorador escocès
** Jonathan Richardson (Northallerton, North Yorkshire, 1991), pilot de trial anglès
** Ken Richardson, pilot de curses automobilístiques anglès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1
** Kevin Richardson (Newcastle, 1962), futbolista anglès
** Lewis Fry Richardson, (Newcastle upon Tyne, 1881 – 1953), matemàtic anglès autor del mètode d'extrapolació de Richardson i el mètode iteratiu de Richardson
** Miranda Richardson (Southport, Lancashire, 1958), actriu anglesa
** Natasha Richardson (Londres, 1963 - Nova York, Estats Units, 2009), actriu
** Owen Willans Richardson (Dewsbury, 1879 - Alton, 1959), físic anglès
** Quentin Richardson (Chicago, Illinois, 1980), jugador de bàsquet
** Robert Coleman Richardson (Washington DC, 1937), físic i professor universitari estatunidenc
** Roland Richardson (1878-1949), matemàtic canadenc nacionalitzat estatunidenc
** Samuel Richardson (1689 - 1761), escriptor i editor
** Tony Richardson (Shipley, Yorkshire, 1928 - Los Angeles, EUA, 1991), director de cinema anglès
** William Richardson Linton (Diddington, Huntingdonshire, 1850 - Ashbourne, Derbyshire, 1908), botànic i vicari anglès de la parròquia de Shirley