OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Trapa

«La Trapa» té aquests significats:
* La Trapa (occità) o Latrape (francès), municipi francès al departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània
* Orde de la Trapa, orde monàstic catòlic, sorgit d'una reforma observant de l'Orde del Cister iniciada per Armand Jean Le Bouthillier de Rancé
* Santa Susanna de la Trapa, monestir arruïnat a Maella (Franja de Ponent) que fou dels ordes benedictins, cistercencs, franciscans i trapencs
* La Trapa (Mallorca), finca al sud-oest de la Serra de Tramuntana on hi ha les ruïnes d'un monestir trapenc
# Lliga de Ticino

La Lliga de Ticino (italià Lega dei Ticinesi, LdT) és un partit polític de Suïssa d'ideologia nacionalista conservadora, centrat al cantó de Ticino. El 1991, després d'algunes campanyes publicitàries a la revista dominical Mattino della Domenica contra el poder polític i l'ús de diners públics, l'editor Giuliano Bignasca i el director Flavio Maspoli va fundar la Lliga de Ticino per continuar la lluita en el pla polític.
Des de les eleccions federals suïsses de 1991, el partit ha estat representat al Consell Nacional de Suïssa i en l'executiu del cantó de Ticino (el Consell d'Estat, Consiglio di Stato), amb Marc Borradori. A les eleccions federals suïsses de 2003 va obtenir un escó (de 200) al Consell Nacional de Suïssa (la primera cambra del Parlament suís). No va estar representat a la segona cambra ni al Consell Federal de Suïssa (òrgan executiu).
El 2005, va obtenir un 0,5% a les eleccions cantonals suïsses i un 0,9% dels escons als governs cantonals (índex BADAC, ponderat amb la població i el nombre d'escons). A les eleccions federals suïsses de 2007 el partit va obtenir el 0,5% dels vots i 1 de 200 escons
El partit té alguns vincles amb el partit federalista del nord d'Itàlia Lliga Nord.

## Resultats electorals
### Consell Nacional

| Any | Vots | % | Escons | +/- |
| 1991 | 28,290 | 1.4% (#11) | 2 / 200 | Nou |
| 1995 | 17,940 | 0.9% (#14) | 1 / 200 | 1 |
| 1999 | 17,118 | 0.9% (#11) | 2 / 200 | 1 |
| 2003 | 7,304 | 0.4% (#14) | 1 / 200 | 1 |
| 2007 | 13,031 | 0.6% (#11) | 1 / 200 | = |
| 2011 | 19,657 | 0.8% (#9) | 2 / 200 | 1 |
| 2015 | 24,713 | 1.0% (#10) | 2 / 200 | = |
| 2019 | 18,187 | 0.8% (#12) | 1 / 200 | 1 |
| 2023 | 14,160 | 0.6% (#10) | 1 / 200 | = |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2015-03-03 a Wayback Machine. (italià)
# Cadillacs i Dinosaures

Cadillacs i Dinosaures és una sèrie animada de televisió estatunidenca produïda per la companyies De Souza Productions, Galaxy Films i Nelvana, que es va estrenar a la CBS en la temporada 1993-1994, amb una sola temporada de 13 episodis. Es va basar en els còmics Xenozoic Tales de Mark Schultz, el qual va ser adaptat pel guionista Steven E. de Souza, qui va adquirir els drets televisius després de produir el videojoc Cadillacs and Dinosaurs. La sèrie tractava importants temes de caràcter polític i ecològic en el desenvolupament de la trama.
Va ser doblada al valencià i emesa per Canal 9 en l'any 1998, dins del programa infantil Babalà.

## Sinopsi

Ambientada a l'any 2513, presenta un món selvàtic postapocalíptic en què la ciutat de Nova York ha quedat en ruïnes, a causa d'una catàstrofe que mai no s'explícita. La societat ha hagut d'aprendre de nou a fer servir la tecnologia del segle xx, amb èxit relatiu. En aquest escenari, Jack Tenrec és el líder dels "Mecànics", un grup de lluitadors per la llibertat ecològica que han preservat coneixements del "Vell Món". La companya de Tenrec és Hannah Dundee, una reticent ambaixadora de Wasoon, un indret més endarrerit tecnològicament que Nova York (ara coneguda com "la Ciutat del Mar"), Dundee contracta Tenrec d'enllaç per reconnectar la seua terra d'origen amb la civilització moderna, tot enfrontant-se als greus problemes que viu la humanitat en aquest entorn futurista. Per un altre costat, moltes espècies de dinosaures han reaparegut sobre la faç del planeta de manera espontània; una altra espècie són els "Griths", una sort de llangardaixos intel·ligents.
Els "Mecànics" també tenen els seus opositors: el Consell de Governadors del triumvirat -del qual forma part la nèmesi de Tenrec, Wilhelmina Scharnhorst-, i la colla d'Hammer Terhune.

## Referències

* ↑ Perlmutter, David. The Encyclopedia of American Animated Television Shows. Rowman & Littlefield, 2018, p. 103. ISBN 978-1-5381-0373-9.
* ↑ «Interview: Mark Schultz: Faster Than A Speeding Bullet». The Trades [Consulta: 13 novembre 2010]. Arxivat 2010-03-12 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-03-12. [Consulta: 21 novembre 2022].
* ↑ Du Brow, Rick «Cadillacs Cartoon Enters Brave New World». Los Angeles Times, 12-02-1994 [Consulta: 13 novembre 2010].
* ↑ «Cadillacs i Dinosaures». Ficció en Valencià.
* ↑ Erickson, Hal. Television Cartoon Shows: An Illustrated Encyclopedia, 1949 Through 2003. 2a edició. McFarland & Co, 2005, p. 169–171. ISBN 978-1-4766-6599-3.
# Partit Democràtic (Polònia)

El Partit Democràtic (polonès Partia Demokratyczna, PD) va ser un partit polític polonès d'ideologia centrista i social-liberal que va ser fundat en 2005 i formava part de la coalició Esquerra i Demòcrates.Al 2016 es va dissoldre per generar la Unió de Demòcrates Europeus.

## Història

Creat des de la Unió de la Llibertat (o UW) i format per aquest mateix i per antics membres de l'Aliança de l'Esquerra Democràtica sota la iniciativa del diputat Władysław Frasyniuk, l'economista i exministre Jerzy Hausner i Tadeusz Mazowiecki, el primer primer ministre democràtic després del comunisme (1989-1991); es va presentar a les eleccions parlamentàries poloneses de 2005, però no va obtenir cap escó i el 2,5% dels vots. Posteriorment es presentà a les eleccions parlamentàries poloneses de 2007 en coalició amb l'Aliança de l'Esquerra Democràtica, el Partit Socialdemòcrata de Polònia i la Unió del Treball dins la coalició Esquerra i Demòcrates.

## Resultats electorals
### Sejm

| Any | Vots | % | Escons | +/– |
| 2005 | 289,276 | 2.5 (#8) | 0 / 460 | Nou |
| 2007 | Dins d'Esquerra i Demòcrates | Dins d'Esquerra i Demòcrates | 3 / 460 | 3 |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2008-05-31 a Wayback Machine.
# Halmstad

Halmstad és una ciutat del sud-oest de Suècia, vora del mar de Kattegat, capital del comtat de Halland. A finals del 2020, la ciutat tenia una població estimada de 71.316 habitants i el municipi de 103.754.

## Història

Fou fundada en la dècada de 1320, durant el regnat de Cristòfor II de Dinamarca. El nom de Halland és mencionat en el Liber Census Daniæ del rei Valdemar II de Dinamarca, el 1231, com a lloc de residència reial.
Entre 1434 i 1436 ocorregué una revolta contra la Unió de Kalmar, regida per Eric de Pomerània, que fou dirigida pel seu Engelbrekt Engelbrektsson, resultant Halmstad arrasada i cremada.
El 1536, al començament de la Guerra Nòrdica dels Set Anys (1636-1570), la ciutat fou assetjada. L'any 1619 succeí un gran incendi que devastà la ciutat, amb l'excepció d'edificis construïts de pedra i l'església.
Com a resultat del Tractat de Roskilde de 1658, la ciutat passà a formar part de Suècia. Durant la Guerra d'Escània (1675-1679) hi tingué lloc la Batalla de Halmstad, als afores de la ciutat.
Entre 1882 i 1889 es construí la línia de ferrocarril que uní la ciutat amb Nässjö, Helsingborg, Varberg i Bolmen.
A la vila hi tenen seu el Col·legi Universitari de Halmstad (Halmstad Högskolan), el Col·legi Universitari Tècnic de la Defensa (Försvarsmaktens tekniska skola) i el Col·legi Universitari Militar (Militärhögskolan Halmstad).

## Personatges il·lustres

* Jonas Altberg (Basshunter), cantant, productor musical i DJ de música electrònica.
* Carl Bildt, exprimer ministre de Suècia.
* Per Gessle, músic integrant el duo Roxette.
* Fredrik Ljungberg, exfutbolista.
* Sofia Arvidsson, tennista.
* Johannes Robert Rydberg, físic.
* Bengt Samuelsson, bioquímic, Nobel de Medicina del 1982.

## Referències

* ↑ «HALMSTAD» (en anglès). Citypopulation.de. [Consulta: 26 desembre 2021].
* ↑ Nilsson, Sven A. Halmstads historia. Del 1, Den danska tiden. Halmstads stads historiekommtté, 1968.
# Xalet al carrer Sant Esteve, 18 (Caldes de Malavella)

L'edifici situat al carrer Sant Esteve, 18 és un xalet del municipi de Caldes de Malavella (Selva) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Consta de planta baixa i terrat i està envoltada per un petit jardí. A la planta baixa hi ha la porta d'entrada i una finestra a banda i banda. Totes les obertures tenen un guardapols molt ample amb una forma semi-circular als extrems. Just a sota del guardapols hi ha una fina cornisa amb relleus vegetals. A més, les finestres tenen un ampit motllurat. A sobre hi ha una potent cornisa amb motius geomètrics i medallons que al seu interior contenen petits respiralls, a sobre hi ha un fris de dentallons. L'edifici està coronat per un terrat amb una barana d'obra amb motius romboidals i geomètrics. La façana té un subtil encoixinat.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Sant Esteve, 18». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 octubre 2014].
# El Castellet (Canet d'Adri)

El Castellet és una muntanya de 476 metres que es troba al municipi de Canet d'Adri, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «El Castellet (Canet d'Adri)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Terminologia

La terminologia és l'estudi dels termes i el seu ús. Els termes són paraules i paraules compostes que s'utilitzen en contextos i àmbits específics. No s'han de confondre els termes en els usos col·loquials amb la forma abreujada de termes tècnics que es defineixen dins d'un camp de disciplina o especialitat. La Terminologia estudia, entre altres coses, com els termes tècnics arriben a ser i les interrelacions que tenen en la cultura.
La terminologia, per tant, denota una disciplina formal que estudia sistemàticament l‘etiquetatge o la designació de conceptes particulars dins d'un o més camps temàtics o àmbits de l'activitat humana, a través de la investigació i l'anàlisi dels termes en el seu context, amb el propòsit de documentar i promoure'n l'ús adequat i normalitzat. Aquest estudi pot limitar-se a una llengua o pot cobrir més d'una llengua al mateix temps (terminologia multilingüe), o pot centrar-se en estudis de termes interdisciplinaris.

## Informació general

La disciplina de la terminologia es basa en els seus principis teòrics propis i consisteix principalment dels següents aspectes:
* anàlisi dels conceptes i estructures de concepte utilitzats en un camp o àmbit d'activitat.
* identificació dels termes assignats als conceptes.
* en el cas de terminologia bilingüe o multilingüe, s'estableixen les correspondències entre els termes en diferents idiomes.
* elaboració de la terminologia, en paper o en bases de dades.
* extracció automàtica de terminologia.
* gestió de bases de dades terminològiques.
* creació de nous termes, segons sigui necessari.

## Tipus de terminologia

Es fa una distinció entre dos tipus de terminologia:
* terminologia ad hoc, que s'ocupa d'un sol terme o un nombre limitat de termes
* terminologia sistemàtica, que s'ocupa de tots els termes d'un camp específic o àmbit d'activitat
La terminologia ad hoc és predominant en la professió de traducció, on cal una traducció d'un terme específic (o grup de termes) de forma ràpida per resoldre un problema de traducció en particular.

## Terminologia com a disciplina

Com a disciplina, la terminologia es relaciona amb traducció, al costat de la qual se sol ensenyar a les universitats i escoles de traducció. Grans departaments de traducció i agències de traducció sovint tenen una secció de terminologia, o calen traductors per fer recerca terminològica.

## Referències

* ↑ «Terminologia». Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 3 abril 2011].
* ↑ Oliver, A.; Vàzquez, M. «TBXTools: A Free, Fast and Flexible Tool for Automatic Terminology Extraction». Proceedings of Recent Advances in Natural Language Processing (RANLP 2015), 2015, pàg. 473–479.
* ↑ Mercedes García de Quesada. «Estudios de Lingüística del Español» (en castellà), 2001. [Consulta: 3 abril 2011].

## Vegeu també

* Diccionari
* Glossari
* Lexicografia
* Lingüística aplicada
* Ontologia
* Taxonomia
* Traducció lingüística
* Unitat terminològica

## Enllaços externs

* TERMCAT - Centre de terminologia
Viccionari
# Unió Democràtica Federal de Suïssa

La Unió Democràtica Federal de Suïssa (alemany Eidgenössisch-Demokratische Union, EDU, francès Union Démocratique Fédérale, italià Unione Democratica Federale, romanx Uniun Democrata Federala) és un partit polític suís fundat el 1975 com a escissió de la Nationale Aktion i que no va obtenir representació al Consell Nacional de Suïssa fins a les eleccions federals suïsses de 1991.
És un partit que és socialment conservador i escèptic vers la Unió Europea. El partit s'oposa a la igualtat de drets per a les parelles homosexuals, i dona suport a la família tradicional. A més, s'oposa a l'avortament, l'eutanàsia, i les polítiques liberalitzadores de l'heroïna. El maig de 2007, el partit es va convertir en un membre de la Moviment Polític Cristià Europeu (MPCE). A les eleccions federals suïsses de 2007 només va obtenir un escó.

## Resultats electorals
### Consell Nacional

| Any | Vots | % | Escons | +/- |
| 1975 | 6,717 | 0.3% | 0 / 200 | Nou |
| 1979 | 4,626 | 0.3% | 0 / 200 | = |
| 1983 | 7,590 | 0.4% | 0 / 200 | = |
| 1987 | 17,830 | 0.9% | 0 / 200 | = |
| 1991 | 20,395 | 1.0% | 1 / 200 | 1 |
| 1995 | 24,795 | 1.3% | 1 / 200 | = |
| 1999 | 24,355 | 1.2% | 1 / 200 | = |
| 2003 | 26,590 | 1.3% | 2 / 200 | 1 |
| 2007 | 29,914 | 1.3% | 1 / 200 | 1 |
| 2011 | 31,056 | 1.3% | 0 / 200 | 1 |
| 2015 | 29,701 | 1.2% | 0 / 200 | = |
| 2019 | 24,145 | 1.0% | 1 / 200 | 1 |
| 2023 | 31,513 | 1.2% | 2 / 200 | 1 |

## Referències

* ↑ «Election 2015 results in graphics». Swiss Broadcasting Corporation. Arxivat de l'original el 19 octubre 2015. [Consulta: 21 octubre 2015].
# Saywite

Saywite o Sayhuite és un conjunt arqueològic considerat com un centre religiós de culte a l'aigua dels inques. Està situat a la província de Abancay, districte de Curahuasi, Regió d'Apurímac, Perú, en l'antiga hisenda Saywite propietat de la família Valer.
Situat al quilòmetre 45 de la carretera que condueix de Abancay al Cusco i a 3.500 metres sobre el nivell del mar. El conjunt té una àrea de 60 hectàrees dividida en sis sectors: el sector I és l'àrea del monòlit de Saywite que constitueix la màxima expressió del complex. El sector II és l'àrea de les Escalinates i Fonts. El sector III o Rumi Huasi, àrea de Monòlits Menors i Fonts. En les altres àrees es troben edificacions piramidals, fonts, monòlits menors i l'àrea de Intihuatana.

## Pedra de Saywite

La pedra de Saywite és un gran bloc de granit de més o menys 11 metres de circumferència, 4 de diàmetre i gairebé 2,5 d'alçada, ornamentat en la seva meitat superior amb una sèrie de complexes i misterioses figures.
El monòlit conté més de 200 figures fitomorfes, zoomorfes, d'accidents geogràfics i construccions humanes tallades en alt relleu en un aparent desordre i aprofitant els relleus i depressions naturals de la pedra. Es desconeix quin ús se li donava, però estant en un centre cerimonial és probable que tingués una significació religiosa, potser una representació simbòlica de l'univers o, com sosté Federico Kauffman Doig, estigués relacionat amb el culte de l'aigua, una espècie de gegantesca paccha, tenint en compte els receptacles en els quals podia empouarse la pluja. Els fèlids esculpits a dalt serien "representacions naturalistes de Qhoa en actitud fertilitzadora".
Uns altres, considerant que moltes figures representen construccions humanes, canals, escalinates, estanys, proposen que la pedra de Saywite va ser una espècie de mapa o croquis de pedra fet per arquitectes inques per portar el control de les obres hidràuliques que realitzaven.

## Referències

* 1 2 3 «Principals jaciments arqueològics.» (en castellà). Ministeri de Comerç Exterior i Turisme (Mincetur) [Perú] [Consulta: 26 març 2016].
* ↑ «Conjunt Arqueològic de Saywite» (en castellà). Ministeri de Comerç Exterior i Turisme (Mincetur) [Perú]. Arxivat de l'original el 26 març 2016 [Consulta: 26 març 2016].

## Bibliografia

* Herrera Cuntti, Arístides. Divagaciones históricas en la web, Libro 1. Chincha, Perú: AHC Ediciones Perú (RUC N° 10078391575), 2004, 2006. ISBN 9972-2908-1-6.
* Herrera Cuntti, Aristides (© 2004, 2006). Herrera Cuntti, Arístides. Divagaciones históricas en la web, Libro 2. Chincha, Perú: AHC Ediciones Perú (RUC N° 10078391575), © 2004, 2006. ISBN 9972-2908-2-4 (ISBN-13: ISBN 978-9972-2908-2-4), Booland EAN-13: EAN 9789972290824; Depósito Legal Nº 2006-10935 en la Biblioteca Nacional del Perú..

## Galeria

* Complex arqueològic de Saywite.
* Pedra de Saywite
# Partit Popular Polonès-Piast

El Partit Popular Polonès-Piast (polonès Polskie Stronnictwo Ludowe "Piast") fou un partit polític polonès d'ideologia agrarista fundat el 1913 a l'antic Regne de Polònia. El seu nom feia referència a la dinastia Piast, fundadora del Regne de Polònia. Era fonamentat en la ideologia agrarista i la democràcia cristiana. Després del pacte de Lanckorona (1923) va formar part de la coalició de govern Chjeno-Piast. Entre els seus principals dirigents hi havia Wincenty Witos, Jakub Bojko, Jan Dąbski, Maciej Rataj i Władysław Kiernik. A les eleccions parlamentàries poloneses de 1930 es presentà dins la coalició Centrolew i el 1931 es fusionà amb el Partit Popular Polonès-Wyzwolenie i el Partit Camperol (Stronnictwo Chłopskie, SCH) per a fundar el Partit Popular.
El 2006 fou reconstituït a partir d'una escissió en el Partit Popular Polonès. Els seus principals dirigents són Zdzisław Podkański, Janusz Wojciechowski i Zbigniew Kuźmiuk.

## Resultats electorals
### Sejm

| Any | Vots | % | Escons | +/- |
| 1919 | 232,983 | 4.2 (#6) | 46 / 394 | Nou |
| 1922 | 1,153,397 | 13.2 (#3) | 70 / 444 | 24 |
| 1928 | Dins del PBK | Dins del PBK | 17 / 444 | 53 |
| 1930 | Dins del Centrolew | Dins del Centrolew | 15 / 444 | 2 |
# Dongman

Dongman (xinès tradicional: 動漫, xinès simplificat: 动漫, pinyin: Dòngmàn) és un portmanteau de donghua i manhua, utilitzat com a terme paraigua per a referir-se a l'animació i els còmics fets a la Xina, especialment aquells amb un estil semblant als del còmic japonés. El terme dongman sovint s'utilitza erròniament per referir-se exclusivament a l'animació, mentre que de fet hauria d'incloure tant el donghua com el manhua.
El terme és anàleg al de manganime, i comença a utilitzar-se a partir de la dècada del 1980, quan apareix el xin manhua, o nous estils de manhua, allunyats de les antigues narratives com les del lianhuanhua, i més semblants a les japoneses. Inicialment s'utilitzà el terme Guochan Dongman, (xinès simplificat: 国产动漫, pinyin: Guóchǎn Dòngmàn, literalment 'Còmics domèstics'), si bé posteriorment s'ha utilitzat la versió resumida. Alhora, el terme Dongman també s'ha utilitzat per a definir el còmic i animació japonesa en general, ús rebutjat pels més puristes.
Més recentment, s'ha proposat el terme Donghua per a referir-se a l'animació xinesa.

## Referències

* ↑ «三部门印发关于动漫企业认定管理办法(试行)通知_A notice regarding recognition for Dongman enterprises» (en xinès). The State Council of China. [Consulta: 21 desembre 2018].
* 1 2 Zhou, Wenhai. Chinese Independent Animation: Renegotiating Identity in Modern China. Springer Nature, 2020-04-23. ISBN 978-3-030-40697-4.
* 1 2 3 4 Chen, Lu. Chinese Fans of Japanese and Korean Pop Culture: Nationalistic Narratives and International Fandom. Routledge, 2017-09-05. ISBN 978-1-315-41471-3.
# Erik Elmsäter

Erik Elmsäter (Estocolm, 7 d'octubre de 1919 - Estocolm, 9 de març de 2006) fou un esquiador i atleta suec que va competir durant les dècades de 1940 i 1950. Nascut com a Erik Pettersson, va canviar el cognom el 1939. Fou el primer esportista suec en disputar els Jocs Olímpics d'Estiu i d'hivern.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Sankt Moritz, on fou novè en la combinada nòrdica i dinovè en la cursa dels 18 quilòmetres del programa d'esquí de fons. Aquell mateix estiu va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Londres, on guanyà la medalla de plata en la prova del 3.000 metres obstacles del programa d'atletisme, rere Tore Sjöstrand. Quatre anys més tard, als Jocs d'hivern d'Oslo, fou el portador de la bandera sueca durant la cerimònia inaugural i tornà disputar dues proves, però amb uns resultats més discrets que no pas els obtinguts a Sankt Moritz.
En el seu palmarès també destaca una medalla de plata en la prova dels 3.000 metres obstacles del Campionat d'Europa d'atletisme de 1946, rere el francès Raphaël Pujazon. En aquesta mateixa cursa va establir dos rècords del món. Primer el 1943, amb un temps de 9'03.4" i un any més tard amb 8' 59.6", cosa que el va convertir en el primer home en baixar els nou minuts en els 3.000 obstacles. Entre 1943 i 1946 guanyà quatre campionats nacionals en obstacles.
Erik Elmsäter fou un oficial de la infanteria sueca. El 1959 abandonà l'exèrcit i durant els anys seixanta va treballar a la ràdio i la televisió. Fou pare de la periodista Eva Elmsäter.

## Millors marques

* 3.000 metres obstacles. 8' 59.6" (1944)

## Referències

* 1 2 3 «Erik Elmsäter Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2020. [Consulta: 8 maig 2020].
* ↑ «Olympic History of Sweden» (en anglès). Arxivat de l'original el 2010-09-16. [Consulta: 8 maig 2020].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 15 abril 2020].
* ↑ European Championships (Men). GBR Athletics. Consulta 2020-05-08.
* ↑ «Stora Grabbar». [Consulta: 8 maig 2020].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 8 maig 2020].