# VSE (sistema operatiu)

VSE$^n$ (Virtual Storage Extended) és un sistema operatiu per a ordinadors mainframe IBM, l'últim del llinatge DOS/360, que es va originar el 1965. És menys comú que z/OS i s'utilitza principalment en màquines més petites.
DOS/VSE es va introduir el 1979 com a successor de DOS/VS; al seu torn, DOS/VSE va ser succeït per VSE/SP versió 1 el 1983, i VSE/SP versió 2 el 1985. A finals de la dècada de 1980, hi havia una percepció generalitzada entre els clients de VSE que IBM planejava suspendre VSE i migrar els seus clients a MVS, tot i que IBM va cedir i va acceptar continuar produint noves versions de VSE. El febrer de 2005, IBM va anunciar z/VSE com a successor de VSE/ESA 2.7, que va ser nomenat per reflectir la nova marca System z per a la línia de productes mainframe d'IBM. El juny de 2021, 21st Century Software Inc va anunciar que havia llicenciat el codi font z/VSE d'IBM amb la intenció de desenvolupar noves versions del sistema operatiu. Com a part d'aquesta transferència, z/VSE es va canviar el nom a VSE$^n$.

## Visió general

DOS/360 va utilitzar originalment adreçament de 24 bits. A mesura que el maquinari subjacent va evolucionar, VSE/ESA va adquirir capacitat d'adreçament de 31 bits.
IBM va llançar la versió 4 de z/VSE, que requereix maquinari z/Architecture de 64 bits i pot utilitzar l'adreçament en mode real de 64 bits, el 2007. Amb z/VSE 5.1 (disponible des de 2011) z/VSE va introduir objectes de memòria i adreçament virtual de 64 bits (parts d'emmagatzematge virtual), que s'assignen per sobre de 2 GB.

## Interfícies d'usuari
### Llenguatge de control de treballs (JCL)

Un llenguatge de control de treball (JCL) que continua en l'orientació de paràmetres posicionals dels sistemes DOS anteriors és la interfície d'usuari principal de processament per lots de VSE$^n$. També hi ha una altra interfície especial per als operadors de la consola del sistema.

### Més enllà del lot

VSE$^n$, com els sistemes z/OS, havia proporcionat tradicionalment 3270 interfícies d'usuari de terminal. Tanmateix, la majoria de les instal·lacions de VSE$^n$ com a mínim han començat a afegir accés al navegador web a les aplicacions de VSEn. El TCP/IP de VSE$^n$ és una opció de preu independent per raons històriques i està disponible en dues versions diferents de dos venedors. Tots dos venedors proporcionen una pila TCP/IP amb funcions completes amb aplicacions, com ara telnet i FTP. Una pila TCP/IP només proporciona comunicació IPv4, l'altra comunicació IPv4 i IPv6. A més de les piles TCP/IP disponibles comercialment per a VSE$^n$, IBM també proporciona el mètode Linux Fastpath que utilitza connexions IUCV o Hipersockets per comunicar-se amb un convidat Linux, que també s'executa al mainframe.
Mitjançant aquest mètode, el sistema VSE $^n$ és capaç d'explotar plenament la pila TCP/IP nativa de Linux.
IBM recomana que els clients de z/VSE executin Linux a IBM Z juntament, al mateix sistema físic, per proporcionar un altre entorn d'aplicacions de 64 bits que pugui accedir i ampliar aplicacions i dades z/VSE mitjançant Hipersockets utilitzant una gran varietat de programari intermedi.. CICS, un dels sistemes de processament de transaccions empresarials més populars, és molt popular entre els usuaris de VSE$^n$ i ara implementa innovacions recents com ara serveis web. Db2 també està disponible i popular.

## Suport al dispositiu

VSE$^n$ pot utilitzar dispositius ECKD, FBA i SCSI. L'accés de canal de fibra als dispositius d'emmagatzematge SCSI estava disponible inicialment a z/VSE 3.1 de manera limitada (incloent-hi el servidor d'emmagatzematge empresarial d'IBM (ESS), IBM System Storage DS8000, sèrie DS6000), però les limitacions van desaparèixer amb 4.2 (incloent així IBM Storwize). V7000, V5000, V3700 i V9000).

## Referències

* ↑ Axel Buecker. Reduce Risk and Improve Security on IBM Mainframes (Volume 1) (en anglès), 2016. ISBN 978-0738440101.
* ↑ Stedman, Craig Computerworld, 30, 5, 29-01-1996, pàg. 39.
* ↑ Jim Hoskins. Exploring IBM Eserver Zseries and S/390 Servers: See Why IBM's Redesigned Mainframe Server Family Has Become More Popular Than Ever (en anglès). Maximum Press, 2003, p. 275. ISBN 978-1-885068-91-0.
* ↑ Cortese, Amy Computerworld, 23, 34, 21-08-1989, pàg. 17.
* ↑ Ambrosio, Johanna Computerworld, 24, 30, 23-07-1990, pàg. 6.
* ↑ «IBM z/VSE V3.1 generally available» (en anglès). IBM, 01-02-2005.
* ↑ Rebecca Levesque. «21st Century Software Technologies, Inc. Enters Agreement to License z/VSE Operating System and Middleware Stack From IBM» (en anglès). 21st Century Software, 01-06-2021. [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ Lisa Klemens. «21st Century Software Announces VSEn V6.3» (en anglès), 25-03-2022. [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ Ingolf Salm. «Virtual Addressing With z/VSE: From 24-Bit to 64-Bit» (en anglès). EnterpriseSystemsMedia.com, 07-05-2012.
* ↑ Ingolf Salm. «Virtual Addressing With z/VSE: From 24-Bit to 64-Bit» (en anglès). EnterpriseSystemsMedia.com, 07-05-2012.
* ↑ «Introduction to the New Mainframe: IBM z/VSE Basics» (en anglès), 01-03-2016.
* ↑ «Storage Considerations For the Batch External Interface» (en anglès).
* ↑ «Hints and Tips for z/VSE 5.2» (en anglès).
* ↑ «The z/VSE Fast Path to Linux on System z» (en anglès). Arxivat de l'original el 2013-10-22. [Consulta: 16 octubre 2013].
* ↑ «z/VSE Fast Path to Linux on IBM Z» (en anglès).
* ↑ «z/VSE SCSI Support and Migration Options» (en anglès).