OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Savoia (departament)

La Savoia (73) (Savoie en francès i Savouè en savoià) és un departament francès situat a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. La capital és Chambéry.
Històricament formava, amb el departement de l'Alta Savoia, el comtat i posteriorment ducat de Savoia, part del Regne de Sardenya fins a l'any 1860, en què esdevingué el darrer territori metropolità annexionat a França.

## Geografia

El departament de Savoia forma part de la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. Limita amb els departaments de l'Alta Savoia al nord, Ain a l'oest, Isère i Alts Alps al sud, així com amb Itàlia a l'est.

## Història

Entre 1792 i 1814 el Ducat de Savoia fou ocupat per la França Revolucionària, i el 1860 a conseqüència del suport francès a la unificació italiana la regió històrica de la Savoia fou cedida al Segon Imperi Francès de Napoleó III, pels Acords de Plombières que van dur a la segona guerra de la independència italiana creant els actuals departaments de Savoia i l'Alta Savoia.

### Origen del nom

El nom de Savoia prové del d'una regió de la Gàl·lia coneguda com a Sapàudia, entre els helvecis al nord i els al·lòbroges al sud. El territori que ocupa la regió en l'actualitat és menor que el de temps enrere.

## Economia

Ultra les antigues activitats tradicionals ramaderes i agrícoles, la mineria i la indústria, la segona meitat del segle xx veié l'auge del turisme hivernal a la Savoia, on ha esdevingut una font de riquesa de primer ordre. Compta amb les principals estacions d'esquí del món, tant a nivell de facturació, com de mida, com de nombre d'esquiadors. Les més importants es concentren essencialment a la Tarentèsa (nom que rep la part alta de la vall de l'Isère). Aquesta concentració provoca una forta pressió sobre les infraestructures, cosa que ha dut en el cas del tren a l'establiment d'enllaços per TGV amb París, Londres i el Benelux i en el cas de les carreteres al col·lapse de les autopistes que hi menen cada dissabte de la temporada hivernal (dia de canvi a les estacions).
El dinamisme dels centres hivernals permeté l'organització dels Jocs Olímpics d'Hivern de 1992 a Albertville.

### Centres hivernals destacables

Llista amb els centres savoiards que venen més d'1 milió de forfets diaris (o equivalent) per temporada:
* les Arcs (Paradiski)
* Courchevel (les 3 Vallées)
* les Menuires (les 3 Vallées)
* Méribel (les 3 Vallées)
* la Plagne (Paradiski)
* Tignes (l'Espace Killy)
* Val d'Isère (l'Espace Killy)
* Val Thorens (les 3 Vallées)

## Referències

* ↑ Wilkinson, Spenser. The Rise of General Bonaparte (en anglès). Spenser Wilkinson, 1930, p. 38-39.
* ↑ McIntire, C. T.. England Against the Papacy 1858-1861 (en anglès). Cambridge University Press, 1983, p. 178. ISBN 9780521242370.

## Vegeu també

* Llista dels municipis de la Savoia
* Llista de Cantons de la Savoia
* Consell General de la Savoia

## Enllaços externs

* Consell departamental de Savoia Arxivat 2011-04-30 a Wayback Machine.
* Galeria de fotos i dibuixos de Savoia
* Productors de vi francès Arxivat 2006-04-27 a Wayback Machine.
# Kruh in mleko

Kruh in mleko (eslovè Pa i mel) és una pel·lícula eslovena del 2001 dirigida per Jan Cvitkovič. Fou escollida com a candidata d’Eslovènia a l'Oscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa als Premis Oscar de 2001, però finalment no fou nominada.

## Argument

Ivan, que encara està passant per un tractament de desintoxicació alcohòlica, és enviat a casa. La seva mare l'envia a comprar pa per tal de comprovar si realment s'està rehabilitant.

## Repartiment

* Peter Musevski: Ivan
* Sonja Savić: Sonja
* Tadej Troha: Robi
* Perica Radonjić: Armando
* Andra Istenič: amiga de Robi
* Matja Zuodar: amiga de Robi
* Brane Grubar: metge de l'hospital
* Reana Strukelj: cambrera
* Jasna Glavac: cambrera del bar

## Distincions

* 58a Mostra Internacional de Cinema de Venècia : Premi Luigi De Laurentiis
* XXIII edició de la Mostra de València: Menció a la millor interpretació masculina
* Festival de cinema de Bratislava 2001: millor actor per Peter Musevsk, menció especial del premi FIPRESCI
* Festival de Cinema de Cottbus 2001: premi Don Quixot, menció especial del premi FIPRESCI

## Referències

* ↑ Kruh i mleko a cineuropa.org
* ↑ «51 Countries In Race For Oscar». Academy of Motion Picture Arts and Sciences, 19-11-2001. Arxivat de l'original el July 4, 2008. [Consulta: 12 agost 2008].
* ↑ «74th Academy Awards - Nominees and Winners». Academy of Motion Picture Arts and Sciences. Arxivat de l'original el 2008-06-22. [Consulta: 7 agost 2008].
* ↑ «GOLDEN LIONS – VENICE - 2001». [Consulta: 6 octubre 2013].
* ↑ La película francesa "La chatte à deux têtes" gana la Palmera de Oro de la Mostra de Valencia, Europa Press, 4 de desembre de 2002
# Jack Skellington

Jack Skellington és el rei carbassa del poble Halloween, on es prepara cada any el Halloween per al món mortal. Però Jack està deprimit per haver d'organitzar cada any la mateixa celebració. És quan descobreix Nadal que la seva vida canvia i decideix apropiar-se de la festivitat tot segrestant el Pare Noel.
Protagonista de la pel·lícula d'animació de Tim Burton Malson abans de Nadal, Jack Skellington ha esdevingut una icona dels nostres temps. Així el podem trobar en nombrosos articles: des de joguines a bosses de mà o samarretes fins a tasses i cendrers.
En la pel·lícula James i el préssec gegant (1996) torna a aparèixer en el paper d'un esquelètic pirata marí. També és citat en el single "I Miss You" del cinquè disc de blink-182.

## Jack a Malson abans de Nadal

Jack Skellington és l'esperit protector de Halloween, es presenten com l'una amb Santa Claus i el Conill de Pasqua en el seu propi dia de festa. Com un esquelet vivent, ell és immortal i pot eliminar les parts del seu cos, sense perjudici, com es demostra sovint per alleujament còmic. Ell és el més important dels molts esperits de Halloween, amb la implicació que el seu treball consisteix a espantar la gent en el món real, la nit de Halloween.

## Referències

* ↑ «The Nightmare Before Christmas» (en anglès). [Consulta: 31 gener 2020].
* ↑ UGO Team. «Best Heroes of All Time» (en anglès). UGO Networks, 21-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-16. [Consulta: 3 abril 2011].
* ↑ Augustyn, Frederick J. Dictionary of Toys and Games in American Popular Culture (en anglès). Haworth Press, 2004, p. 18.
* ↑ La Jeunesse, Marilyn. «Jack Skellington also seemingly makes a cameo in "James and the Giant Peach."». A: 18 things you probably didn't know about 'The Nightmare Before Christmas' (en anglès). Insider, 14/10/2022 [Consulta: 15 abril 2023].
# Setge de la Roca Sogdiana

La Roca Sogdiana , o la Roca d'Ariamazes , era una fortalesa a la Sogdiana, capturada per les tropes d'Alexandre el Gran l'any 327 aC
Oxiartes de Bactriana havia enviat la seva dona i les seves filles, una d'elles anomenada Roxana, per refugiar-se a la fortalesa, ja que es creia que era impenetrable i estava proveïda per aguantar un llarg setge.
Quan Alexandre va preguntar als seus defensors si volien rendir-se, van rebutjar l'oferta, indicant que Alexandre necessitaria "homes alats" per capturar la fortalesa.
Alexandre va buscar voluntaris que fossin capaços d'escalar els cingles sobre els quals s'elevava la fortalesa. Es van presentar 300 homes que en setges anteriors havien adquirit experiència escalant. Ajudant-se de cordes i clavilles, van escalar el penya-segat durant la nit; durant l'ascens van morir uns 30 homes.
Seguint les ordres d'Alexandre, van indicar que havien assolit l'objectiu agitant trossos de tela de lli. Alexandre va enviar a un emissari perquè anunciés la notícia als enemics, indicant que havien de rendir sense demora, ja que els seus "homes alats" havien pres posicions al cim. Els defensors de la fortalesa, sorpresos i desmoralitzats, van decidir rendir-se. Alexandre es va enamorar de Roxana després del setge i va acabar casant-se amb ella.
El Setge de la Roca Sogdiana, juntament amb la Batalla de les Termòpiles i altres accions militars, se segueixen utilitzant en les acadèmies militars per demostrar que un grup petit d'homes ben entrenats pot causar un impacte més gran al que correspondria pel seu nombre.

## Referències

* ↑ «Arrian on te Sogdian Rock». Livius. [Consulta: 22 octubre 2021].
# Dance First

Dance First és una pel·lícula biogràfica del 2023 sobre el dramaturg irlandès Samuel Beckett, dirigida per James Marsh i escrita per Neil Forsyth. Gabriel Byrne interpreta Beckett, amb un repartiment secundari amb Fionn O'Shea com a Beckett de jove i Aidan Gillen com a James Joyce. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Referències

* ↑ «San Sebastian Film Festival» (en anglès). sansebastianfestival. [Consulta: 21 agost 2023].
* ↑ Barraclough, Leo. «Sky Debuts Trailer for James Marsh’s ‘Dance First,’ Starring Gabriel Byrne, Ahead of World Premiere at San Sebastian Film Festival (Exclusive)». Variety, 21-09-2023.
* ↑ «Gabriel Byrne and Aidan Gillen sign on for Samuel Beckett biopic». Irish Central.
* ↑ Bradshaw, Peter. «And the 2023 Braddies go to … Peter Bradshaw’s film picks of the year». The Guardian, 22-12-2023. [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ «Dance First». Goita què fan, ara!, 2023. [Consulta: 15 març 2024].
# Faust de Bizanci

Faust de Bizanci (en armeni Փավստոս Բուզանդ, en llatí Faustus Byzantinus) va ser un historiador probablement nascut a Constantinoble al segle v. El seu cognom era Buzand, que s'ha traduït normalment com a ‘bizantí’, però es creu que podria significar ‘escriptor d'històries èpiques', de l'armeni Buzandaran.
Va escriure una Història d'Armènia, que pel seu contingut, està escrita per un armeni (en armeni) del segle v. Descriu la història del país des dels temps de Gregori l'Il·luminador, explica amb detall el regnat d'Arxak II d'Armènia i del seu fill Pap d'Armènia, i arriba fins al final de la dinastia arsàcida armènia. Tot el text està escrit en un to èpic que recorda les cançons èpiques de la Dinastia Kayànida conservades pels parts.

## Referències

* ↑ Russell, James R. «Faustus». Encyclopaedia Iranica. [Consulta: 4 desembre 2021].
# Sociedad Deportiva Compostela

La Sociedad Deportiva Compostela és un club de futbol de la ciutat de Santiago de Compostel·la a Galícia. Fundat el 1962, actualment juga a la Segona Divisió B, tot i que va arribar a jugar 4 temporades a Primera Divisió entre 1994 i 1998.

## Història

La Sociedad Deportiva Compostela, coneguda informalment com a "Compos", va ser fundada el 1962, i partint de Regional ascendí ràpidament a 3a Divisió, on va militar fins a 1977 quan puja a 2a divisió B. A pesar d'això, descendí a l'any següent i no la recuperaria fins a 1980. Durant sis temporades milita en 2a B, fins que es va produir un escàndol entre el president de l'època i el Pontevedra Club de Fútbol, perquè el segon no perdés la categoria, el qual acaba amb el club sense president, en tercera i gairebé amb la seva desaparició. Al final de la dècada dels 80 es va produir una reestructuració del club, que permeté que el 1990 tornés a 2ªB. A partir d'ací es va produir un ascens imparable primer a 2a Divisió després de derrotar el CD Badajoz el 1992 i finalment a 1a, el 1994, després de derrotar el Rayo Vallecano en la promoció d'ascens.
El "Compos" es va mantenir durant quatre temporades en primera divisió. Aconseguint en la temporada 95-96 el subcampionat d'hivern i mantenint-se en posicions europees durant gairebé tota la temporada, finalment acaba en 10a posició. En la Temporada 97-98 va perdre la categoria després de ser derrotat en la promoció pel Vila-real CF, moment a partir del qual, les elevades despeses per a retornar a primera i el descens de la taquilla, provocaren que l'equip anés caient en segona fins que el 2001 perdés la categoria, i tornés a 2ªB, de la qual torna a l'any següent, però a pesar de la seva bona actuació quedant en 9a posició, perdé administrativament la categoria per impagament, a l'any següent la situació s'agreujaria i baixaria esportivament a 3a i per impagament a regional.
Ha estat l'equip que més categories ha perdut en menys temps, 5 en 6 anys.
Després de diversos descensos i ascensos consecutius, l'equip es troba actualment a Tercera Divisió.

## Estadístiques

* Temporades a 1a: 4.
* Temporades a 2a: 7.
* Temporades a 2aB: 12.
* Temporades a Tercera divisió: 18.
* Temporades a Regional: 11.
* Partits jugats a 1a: 160.
* Victòries a 1a: 52.
* Empats a 1a: 45.
* Derrotes a 1a: 63.
* Millor posició a la lliga: 10è
* Gols a favor: 143
* Gols en contra: 231
* Punts aconseguits: 212
* Major victòria aconseguida: Deportivo 2 - Compostela 6 (Jornada 37, 97-98)
* Major derrota encaixada: Tenerife 6 - Compostela 0 (Jornada 1, 96-97)
* Posició històrica: 39è

## Palmarès

* Subcampió d'hivern de Primera Divisió (1): 1995-96.
* Campionat de Tercera divisió (4): 1963-64, 1979-80, 1989-90 i 2008-09.

## Jugadors destacats

* Vladimir Gudelj
* Fabiano
* William
* Daniel Baston
* Liuboslav Pènev
* Bent Christensen
* Franck Passi
* Juan Viedma
* Christopher Ohen
* Dmitri Popov
* Dmitri Radchenko
* Andoni Goikoetxea
* Lekumberri

## Enllaços externs

* Plana oficial del club (gallec) (castellà)
# Joan Carles Girbés

Joan Carles Girbés (Carcaixent, 1974) és un periodista i editor valencià. De 2019 a 2022 va ser el president de la Setmana del Llibre en Català.
Es va formar a Edicions Bromera, on arribà a ser director editorial. Va fundar el 2014 juntament amb Xavi Sarrià la casa editorial Sembra Llibres, que deixaria definitivament el 2017. Des de 2016 és director editorial primer de la cooperativa Som i més tard d'Abacus, en concret d'Ara Llibres, de llibres de no-ficció, Amsterdam de llibres de ficció. També va ser responsable de Now Books de llibres en castellà i de la col·lecció Bernat Metge de clàssics grecs i llatins.

## Obra

* El mètode definitiu per tenir fills lectors (pdf). Barcelona: Fundació Jaume Bofill, 2012. ISBN 978-84-85557-93-6.
* Ortega, Silvia (il·lustracions). Els llibres de Marc i Andrea, 2011. ISBN 9788498243727.
* AA.VV; Jordi Coca, Albert Mas-Griera, Biel Mesquida, Josep Piera, Isabel-Clara Simó, Josep Bargalló Valls, Jordi Galves, Joan Josep Isern, Ponç Puigdevall, Ricard Ruiz Garzón, Imma Bellafont i Santies, Isidor Cònsul, Joan Carles Girbés, Elvira Mestres i Bertran, Lluís Pagès. La literatura catalana després de Frankfurt. Edicions i Propostes Culturals Andana, 2008, p. 168. ISBN 978-84-96995-04-8.
* Mark, Jan; Roberts, David (il·lustrador); Girbés, Joan Carles (traducció). L'herència maleïda. Alzira: Edicions Bromera, 2007, p. 106. ISBN 9788498241631.
* Llegir per a créixer. Guia pràctica per a fer fills lectors. Alzira: Fundació Bromera per al Foment de la Lectura, 2007, p. 72. ISBN 9788498248197.

## Referències

* ↑ «Joan Carles Girbés serà el nou director editorial d'Ara Llibres, però continuarà com a soci de Sembra Llibres». Vilaweb, 13-09-2016 [Consulta: 25 novembre 2018].
* ↑ «Cristina Domènech serà el primer director de La Setmana del Llibre en Català», 11-03-2022. [Consulta: 4 octubre 2023].
* 1 2 «Joan Carles Girbés: ’Ara hi ha la necessitat de crear editorials mitjanes fortes'». Vilaweb, 10-04-2017 [Consulta: 25 novembre 2018].
* ↑ Acn «Neix l'editorial Sembra Llibres, amb voluntat de 'construir una comunitat de lectors per a un país desacomplexat'». VilaWeb, 21-02-2014.
* ↑ «Joan Carles Girbés, nou director editorial d'Ara Llibres i Amsterdam». Ara.cat.
* 1 2 3 «Joan Carles Girbés | llibresvalencians.com». Arxivat de l'original el 2017-12-28. [Consulta: 27 desembre 2017].
# Illa Sverdrup (Groenlàndia)

L'illa Sverdrup (en danès Sverdrup Ø) és una illa deshabitada situada a la part septentrional de Groenlàndia, dins el Parc Nacional del Nord-est de Groenlàndia. Porta el nom en record a Otto Sverdrup.

## Geografia

L'illa Sverdrup es troba a l'oest de la Terra de Nansen i al nord de Terra de Freuchen, a la desembocadura del fiord J.P. Koch, al mar de Lincoln. A l'est hi ha les illes Elison i l'John Murray. Té una superfície de 404,8 km² i un perímetre de 126,3 quilòmetres. L'illa és muntanyosa, amb el cim més alt que s'eleva a fins als 1.290 msnm.

## Referències

* ↑ «Sverdrup Island». Mapcarta. Arxivat de l'original el 7 d’octubre 2019. [Consulta: 7 octubre 2019].
* ↑ «UNEP». Arxivat de l'original el 2016-04-19. [Consulta: 22 març 2020].
* ↑ Prostar Sailing Directions 2005 Greenland and Iceland Enroute, p. 95
# Joaquim Tosas i Mir

Joaquim Tosas i Mir (Tordera, 1946 - Barcelona, 7 d'abril de 2020) fou un enginyer i polític català, militant de Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) i president de l'Autoritat Portuària de Barcelona entre 1996 i 2004, convertint-se d'aquesta forma en el primer president de l'entitat escollit directament per la Generalitat de Catalunya.
Durant el seu mandat s'aprovaren els dos primers plans estratègics del port: un el 1998 i un altre el 2003. Aquests dos plans serviren per a definir les línies mestres de l'equipació portuària. Algunes d'aquestes apostes de millora foren el ferrocarril portuari, la xarxa de terminals marítimes per connectar el ports amb els seus mercats interiors, la Zona d'Activitats Logístiques (ZAL) o l'impuls del sector dels creuers. També fou president de la Fundació Catalunya Oberta entre 2008 i desembre de 2010, substituint a Joan Guitart i Agell i sent reemplaçant per Josep Maria Antràs i Badia. Morí el 7 d'abril de 2020 a Barcelona a conseqüència de la COVID-19.

## Referències

* ↑ «Fernández va moure el ‘cas Coterras'». ElTriangle.eu, 07-01-2011. [Consulta: 10 abril 2020].
* 1 2 «Muere Joaquim Tosas, expresidente del puerto de Barcelona, por coronavirus» (en castellà). LaVanguardia.es, 08-04-2020. [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ «Mor a causa del coronavirus Joaquim Tosas, impulsor de l'ampliació del Port de Barcelona». CCMA.cat. [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ «Mor l'expresident del Port de Barcelona, Joaquim Tosas, pel coronavirus». ElNacional.cat, 08-04-2020. [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ «Joaquim Tosas i Mir». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Joaquim Tosas i Mir: Fallecimiento» (en castellà). LaVanguardia.com. [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ «El Port de Barcelona obre el llibre digital de condol de Joaquim Tosas». LaCiutat.cat, 09-04-2020. [Consulta: 10 abril 2020].
# Felip Pitxot i Colomer

Felip Pitxot i Colomer (Vic, Osona, 1878 - Vic, Osona, 1969) fou un teòleg i sacerdot. Va ser degà del capítol de canonges de la Catedral de Vic (1962).
Va estudiar la carrera eclesiàstica als seminaris de Vic i Tarragona, on va obtenir el grau de llicenciat en teologia (1902). Un any abans de la llicenciatura es va ordenar sacerdot i el 1903 va entrar de professor al Seminari de Vic. Amb el clàssic manual Arts dicendi del Pare De Colonia, va ensenyar durant vint-i-tres anys (1903-1923). A més, va tenir assignatures de filosofia i de teologia lligades a les seves càtedres de metafísica i història de la filosofia (1922) i de teologia dogmàtica (1931) com ara geografia (1914-1922), metafísica general (1926-1928), metafísica especial (amb escrit de Balmes per llibre de text, 1926-1931), De Ecclesia et de Locis Theologicis (1931-1933), ètica i teodicea (1940-1943), patrologia, Eloquentia Sacra et explanatio Encyclicarum (1940-1943). En 1942 va ser nomenat canonge magistral de la catedral de Vic, passant per les dignitats de mestrescola (1951) i arxipreste (1961). Va tenir una presència ciutadana destacada a través dels nombrosos articles en la premsa local i de diverses publicacions monogràfiques. Un exemple dels seus treballs és el llibre Biografia del Dr. Juan Collell Cuatrecasas (Anglada, Vic 1941), on s'enalteix la figura d’aquest fundador vigatà; o bé José Soldevila Griera, un obrero mártir (Ausetana, Vic 1941). Un altre és el publicat en 1943 per la impremta Balmesiana de Vic, l'Ilmo. Dr. D. Luciano Casadevall Duran. Notas biográficas, panegíric que el Dr. Pitxot va fer en la reposició del quadre del bisbe Casadevall en la galeria dels vigatans il·lustres en la festa commemorativa de la mort de Balmes del 9 de juliol de 1943 (Tipografia Balmesiana, Vic 1943). Deu anys més tard publicà Alma de encumbrada perfección. Biografía de la hermana Clara Ortiz, dominica de la Anunciata (Tipografia Balmesiana, Vic 1953). Aquell mateix any va escriure Memoria histórico-jurídica de la mínima Congregación de Religiosas Siervas del Sagrado Corazón de Jesús y breve biografía de la madre Pia Criach Genestós, cofundadora (ed. Anglada, Vic 1953).

## Publicacions

* «Biografia del Dr. Juan Collell Cuatrecasas». Anglada. Vic 1941
* «José Soldevila Griera, un obrero mártir». Ausetana, Vic 1941
* «Ilmo. Dr. D. Luciano Casadevall Duran. Notas biográficas» Balmesiana, Vic 1943
* «Alma de encumbrada perfección. Biografía de la hermana Clara Ortiz, dominica de la Anunciata» Tipografia Balmesiana, Vic 1953
* «Memoria histórico-jurídica de la mínima Congregación de Religiosas Siervas del Sagrado Corazón de Jesús y breve biografía de la madre Pia Criach Genestós, cofundadora» ed. Anglada, Vic 1953

## Bibliografia

* Roviró Alemany, Ignasi. Diccionari de filòsofs, teòlegs i mestres del Seminari de Vic, febrer del 2000 (Patronat d'Estudis Osonecs).
# Tintura de iode

La tintura de iode és tintura (una solució d'etanol) d'entre un 3 i un 10% de iode molecular (I $_2$) emprada com desinfectant. Per tal de dissoldre el iode també posseeix iodur de potassi (KI) (per a formar el complex I $_3$ $^-$). També s'empra lugol per a la mateixa finalitat, sobretot quan no es desitja la presència d'etanol. Té el desavantatge, pel que fa a la povidona iodada, de tacar i no poder ser rentat.

## Vegeu també

* Antisèptic
* Violeta de metil
* Lugol
* Povidona iodada
* Topionic
* Betadine
* Reactiu de Melzer

## Referències

* ↑ «Tintura de iode». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Pierre Osenat. Manual de la auxiliar sanitaria. Elsevier España, 1 gener 1995, p. 570–. ISBN 9788445802854 [Consulta: 28 maig 2011].
# Las Vegas (desambiguació)

«Las Vegas» té aquests significats:
* Geografia:
** Las Vegas, ciutat de l'estat de Nevada als Estats Units.
** Las Vegas (Nou Mèxic), població dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic.
** Las Vegas Altas, comarca d'Extremadura situada a la província de Badajoz.
** Comarca de Las Vegas, comarca de la Comunitat de Madrid (Espanya).
** North Las Vegas, ciutat del comtat de Clark a Nevada, Estats Units d'Amèrica.
* Miscel·lània:
** Las Vegas (sèrie de televisió), sèrie de televisió estatunidenca que se va emetre en la NBC.
** Leaving Las Vegas, pel·lícula franco-americano-britànica dirigida per Mike Figgis estrenada el 1995.
** Algorisme de Las Vegas, algorisme de computació de caràcter aleatori.
** Gran Premi de Las Vegas, cursa que formà part del campionat mundial de Fórmula 1 els anys 1981 i 1982.
** Torneig de Las Vegas, competició tennística.
** Las Vegas Strip, principal artèria de la ciutat de Las Vegas (Nevada), als Estats Units.