OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sant Joan Baptista de Penelles

Sant Joan Baptista de Penelles és una església de Penelles (Noguera) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici d'una nau central i una lateral encapçalades per dos absis de planta poligonal. Els absis disposen d'un seguit d'obertures d'arc de mig punt. Les de la part alta són de petites dimensions i disposades a manera de galeria. Les de la part baixa constitueixen les finestres, de força alçada i estructurades amb un seguit d'arcs disposats en degradació. Gairebé totes són tancades per una mena de gelosies i altres són cegades. El mateix tipus de finestres a manera de galeria són disposades a la part alta de la nau principal, i per sota d'elles hi ha un seguit de rosasses amb traceries.
S'accedeix a l'església per un porxo amb tres arcs de mig punt al centre i un porxo d'un sol arc (rebaixat) al costat. L'accés a l'interior es fa mitjançant una porta d'arc de mig punt. El porxo lateral també presenta una porta d'accés a la capella del Baptisteri. La façana principal, per damunt del porxo, presenta dos registres de finestres geminades d'arc de mig punt. Les del registre inferior són de mida mitjana, mentre que les del registre superior són petites i disposades sota mateix del carener de la teulada, disposada a doble vessant.
Per damunt d'aquesta capella s'alça el campanar, de torre, de diversos cossos separats exteriorment per línies d'imposta i amb finestres d'arc de mig punt, més petites al cos baix i més grans al cos superior. Sobre la teulada s'alça una petita llanterna de secció quadrada, finestres d'arc de mig punt i teulada piramidal.
Tota l'obra està realitzada amb maó i no presenta cap mena d'ornamentació, llevat de l'assolida mitjançant la combinació d'obertures d'arc de mig punt i de les gelosies de les finestres dels absis.

## Història

L'església de Sant Joan Baptista és, des de la seva construcció, l'església parroquial de Penelles. Tal com es pot llegir en una placa de marbre que hi ha a la façana, fou començada a construir l'any 1951, amb l'ajuda de tots els veïns del poble i del bisbat d'Urgell. Fou consagrada l'any 1961 pel senyor bisbe Dr. D. Ramon Iglesias i Navarri. L'any 1974 la parròquia de Penelles va editar uns Goigs dedicats al patró Sant Joan.
El seu estil recull bona part de les pautes estètiques de l'època del romànic, tot i que adaptat a una manera de construir i uns mitjans tècnics i materials corresponents a mitjan segle xx.
L'arquitecte que realitzà els plànols d'aquesta església fou Josep Danès i Torras arquitecte del bisbat d'Urgell els anys en què es va construir l'església. El constructor encarregat de dur a terme l'obra fou un contractista de Bellmunt d'Urgell, el senyor Josep Boldú.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Sant Joan Baptista de Penelles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 setembre 2017].
* ↑ «Goigs a sant Joan de Penelles». [Consulta: 2017].
# Cultura de Thule

Els Thule o proto-Inuit van ser els ancestres dels moderns Inuit. Es desenvoluparen a la costa d'Alaska cap a l'any 1000 i s'expandiren cap a l'est a través del Canadà, arribant a Groenlàndia cap al segle xiii. Dins d'aquest procés reemplaçaren la gent de la cultura Dorset que prèviament habitaven la regió. El nom de "Thule" es va originar al lloc de Thule (el 1953 recol·locats a Qaanaaq) al nord-oest de Groenlàndia on es van trobar restes arqueològiques. La relació entre inuits i els Thuele són biològiques, culturals i lingüístiques.

## Referències

* ↑ Canadian Encyclopedia article on the Thule
# Nombre de Lines

Un nombre de Lines és un nombre tal que els seus dígits en base 10 coincideixen amb el resultat de considerar el primer dígit elevat al segon dígit, operat amb el tercer dígit elevat al quart dígit, etc. El nom és degut al professor que el va descobrir, Glenn T. Lines, el desembre de 2005.
Es pot demostrar que l'únic nombre que compleix aquesta propietat és el 40.337.956, doncs:
$4^{0}-3^{3}+7^{9}-5^{6}=40337956$

## Demostració

La unicitat es pot comprovar mitjançant una observació prèvia: el result màxim possible de qualsevol suma és el de termes de la forma $9^{9}$. Així, observant les llargades de les sumes per a un nombre diferent de dígits, tenim que:
| expressió màxima | dígits | resultat | dígits del resultat |
| $9^{9}$ | 2 | 387420489 | 9 |
| $9^{9}+9^{9}$ | 4 | 774840978 | 9 |
| $9^{9}+9^{9}+9^{9}$ | 6 | 1162261467 | 10 |
| $9^{9}+9^{9}+9^{9}+9^{9}$ | 8 | 1549681956 | 10 |
| $9^{9}+9^{9}+9^{9}+9^{9}+9^{9}$ | 10 | 1937102445 | 10 |
| $9^{9}+9^{9}+9^{9}+9^{9}+9^{9}+9^{9}$ | 12 | 2324522934 | 10 |
Per a les expressions de més de 12 dígits, el resultat major possible és inferior al nombre de dígits que calen. Per tant, només cal comprovar per força bruta les combinacions de sumes de 10 o menys dígits.
Amb un programa informàtic, es pot comprovar que l'única combinació possible és l'esmentat 40337956.

## Enllaços externs

* El nombre de Lines, explicat Arxivat 2008-03-24 a Wayback Machine. (anglès)
# 101 d'Aquari

101 d'Aquari (101 Aquarii) és un estel de la constel·lació equatorial de l'Aquari.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two-dimensional spectral types for the HD stars, Vol.4. Autor: Nancy Houk. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1988.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars. IV. Evolution of rotational velocities» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1-2012. DOI: 10.1051/0004-6361/201117691.
* 1 2 3 4 5 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars. III. Velocity distributions» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2-2007, pàg. 671–682. DOI: 10.1051/0004-6361:20065224.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
# Regulador integrat

Un regulador integrat és un dispositiu electrònic creat per obtenir un valor de sortida desitjat sobre la base del nivell d'entrada, ja sigui mecànic o elèctric. Aquest consisteix a fixar el valor de la tensió de sortida, sent aquesta típicament de 9, 12, 15 o 18 V, en funció de l'entrada i les condicions de la pista. En general és un element de baixada i amb una dissipació de calor proporcional. Un exemple mecànic és una clau d'aigua on es regula el flux d'aigua que surt per ella. Un regulador elèctric es pot emprar en l'alternador d'un cotxe, per carregar la bateria elèctrica, o en un carregador d'un aparell on l'entrada és la línia elèctrica i un transformador, i obtenim a la sortida el voltatge requerit per l'aparell. Els reguladors són de dos tipus, fixos i ajustables, d'aquesta manera es pot tenir qualsevol gamma de tensions amb un baix cost. En sistemes de control calen valors fixos amb precisió dels nivells mil·lesimals en els quals els reguladors tenen un paper molt important. Exemples típics en què pugui servir d'ajuda un regulador poden ser un termòstat, un tanc d'aigua que necessita tenir un control programat perquè no vessament, etc. En general, aquest tipus de controladors s'usen en situacions de baixa complicació i poc precisos.

## Vegeu també

* Regulador de tensió
* 78xx
* LM317
# Simple Authentication and Security Layer

SASL és un marc de treball per autenticació i autorització en protocols d'internet. Separa els mecanismes d'autenticació dels protocols de l'aplicació fent possible, en teoria, que qualsevol protocol d'aplicació que faci servir SASL utilitzi qualsevol mecanisme d'autenticació suportat per SASL. Malgrat que mitjançant SASL només es controla l'autenticació (i calen altres mecanismes --com per exemple TLS-- per xifrar el contingut que es transfereix), SASL ens permet un ús negociat del mecanisme escollit. La paraula és un acrònim anglès de Simple Authentication and Security Layer.
Un mecanisme SASL es modela com una successió de reptes i respostes. Entre els mecanismes definits per SASL hi ha:
* External, aquí l'autenticació és implícita en el context (p. ex. per protocol que ja usen IPsec o TLS)
* Anonymous per l'accés d'invitats no autentificats.
* Plain un mecanisme de contrasenya simple en text pla
* OTP pel sistema que va evolucionar de S/KEY i que està definit en RFC 2289
* NTLM
* Hi és previst suportar els mecanismes GSSAPI dins una família de noms de mecanismes.
Els protocols definixen la seva representació d'intercanvis SASL amb un perfil. Un protocol té un nom de servei com "ldap" en un registre compartit amb GSSAPI i Kerberos . Entre els protocols que ara mateix utilitzen SASL s'inclouen IMAP, LDAP, POP3, SMTP i XMPP.

## Referències

* ↑ «Simple Authentication and Security Layer (SASL) Mechanisms», 02-09-2015.

## Enllaços externs

* El RFC 2222 defineix el marc de treball SASL.
* El SASL Working Group s'encarrega d'actualitzar les especificacions de SASL.
# Puig Rodon (Cava)

El Puig Rodon és una muntanya de 1.448 metres que es troba al municipi de Cava, a la comarca de l'Alt Urgell. Els dos brancals del riu de Cadí, dit igualment d'Arsèguel, conflueixen al peu de la muntanya.

## Referències

* ↑ «Cava». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 31 gener 2025].
# Bawlakhe

Bawlakhe (birmà: ဘော်လခဲမြို့) fou un dels estats que conformaven el territori dels Estats Karenni a Myanmar. Actualment és un poble de l'estat de Kayah.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Čitluk

Čitluk és un poble de Croàcia situat al comtat de Split-Dalmàcia i que pertany al municipi de Sinj.
# Wim Ruska

Willem Ruska, conegut com a Wim Ruska, (Amsterdam, 29 d'agost de 1940 - Hoorn, 14 de febrer de 2015) fou un judoka neerlandès, l'únic que ha aconseguit guanyar dues medalles d'or en uns mateixos Jocs.
Va participar, als 31 anys, als Jocs Olímpics d'Estiu de 1972 realitzats a Múnic (Alemanya Occidental), on aconseguí guanyar la medalla d'or en la categoria de pes pesant (+ 93 kg.) així com en la categoria open, esdevenint l'únic judoka en aconseguir dues medalles d'or en uns mateixos Jocs.
Al llarg de la seva carrera aconseguí guanyar tres medalles en el Campionat del Món de judo, dues elles d'or, i quinze medalles en el Campionat d'Europa de judo, set d'elles d'or.
Posteriorment va treballar com a lluitador professional a la New Japan Pro-Wrestling i World Wrestling Federation.
L'any 2001 va patir un ictus que el va afectar de manera important. El 2013 va ser inclòs al Saló de la Fama de la Federació Internacional de Judo.

## Referències

* ↑ «JUDO NEWS: THE GREAT DUTCH JUDO CHAMPION WILLEM "WIM" RUSKA HAS PASSED AWAY».
* 1 2 3 «Olympedia – Wim Ruska». [Consulta: 31 gener 2025].
* ↑ Kreikenbohm, Philip. «Matches « Willem Ruska « Wrestler-Datenbank « CAGEMATCH - The Internet Wrestling Database».
* ↑ Ruska. Triomf en tragiek van een judokampioen Arxivat 14 February 2015 a Wayback Machine.. thomasrap.nl
* ↑ «Judolegende Wim Ruska overleden» (en neerlandès). de Telegraaf, 14-02-2015. [Consulta: 14 febrer 2015].

## Enllaços externs

* (neerlandès) Portal personal
# Squirrel (canal de televisió)

Squirrel és un canal de televisió oberta, propietat de Squirrel Media, que emet a través d'un dels dos canals que la Sociedad Gestora de Televisión Net TV, empresa de la qual Squirrel Media posseeix el 75% del capital social, té en l'àmbit de la Televisió digital terrestre a Espanya. Es tracta d'un canal d'entreteniment, la programació del qual es basa en l'emissió de cinema.

## Història

El 27 de novembre de 2024, The Walt Disney Company Iberia va anunciar que, a partir del 7 de gener de 2025, Disney Channel cessaria les seves emissions en TDT i en els operadors de pagament, a causa de la decisió de potenciar el seu servei de streaming Disney+. Inicialment, no es va revelar quin canal el reemplaçaria. No obstant això, a les 00:00 del 7 de gener de 2025, després del cessament de les emissions de Disney Channel, va començar a emetre Squirrel, propietat de Squirrel Media, el tercer operador televisiu a Espanya que, a més, té presència en més de cent països en diverses àrees comunicatives i diversos mitjans com NET TV, BOM Cine, BOM Radio, BOM Channel, Horse TV o CanalDeporte. El llançament de Squirrel va incloure una breu promoció que anunciava l'arribada del canal, el contingut del qual se centraria en el cinema. La primera pel·lícula que va transmetre va ser Love Happens.

## Programació

Squirrel, disponible a la TDT i a diverses plataformes audiovisuals espanyoles, emet més de deu pel·lícules al dia amb títols nacionals, estatals i internacionals; clàssics i actuals; i de tota mena de gèneres. D'aquesta manera, la proposta de Squirrel reforça l'oferta de cinema en obert a Espanya, un segment on també operen els canals Be Mad, de Mediaset España, i Paramount Network.

## Referències

* ↑ «Squirrel, el nuevo canal en abierto de la TDT que 'sustituye' a Disney Channel y se vuelca con el cine». elDiario.es, 07-01-2025.
* ↑ Pérez, Laura. «Adiós a Disney Channel: dejará de emitirse en España a inicios de 2025 tras 27 años de historia en nuestra TV» (en castellà). Vertele, 27-11-2024. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ Goñi, David. «Disney Channel se despide de la televisión española tras 27 años de historia» (en castellà). mundoplus.tv, 27-11-2024. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ Oller, Xavi. «¿Qué es Squirrel, el canal que sustituye a Disney Channel en la TDT?» (en castellà). TVeo, 07-01-2025. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ «Esta ha sido la primera película emitida en Squirrel, el canal de televisión que sustituye a Disney Channel» (en castellà). El Periódico de España, 07-01-2025.
* ↑ «Así es Squirrel, el nuevo canal de cine que sustituye a Disney Channel en España». 20 Minutos, 07-01-2025.
* ↑ «Squirrel: así es la cadena que sustituye desde este 7 de enero a Disney Channel en la TDT». El Mundo, 07-01-2025.
* ↑ «El nuevo canal de TDT ya está aquí tras el cierre de Disney Channel: Squirrel llena de cine la televisión». El Plural, 07-01-2025.
# Sebastian Siedler

Sebastian Siedler (Leipzig, Saxònia, 18 de gener de 1978) va ser un ciclista alemany que fou professional entre 2004 i 2010. Va combinar la carretera amb el ciclisme en pista.
En la pista, i especialment en la persecució per equips, és on va aconseguir la seva principal victòria guanyant el Campionat del món de Persecució per equips l'any 2000.

## Palmarès en pista

* 1998
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Jens Lehmann, Christian Bach i Daniel Becke)
* 1999
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Jens Lehmann, Christian Bach i Daniel Becke)
* 2000
** Campió del món de velocitat per equips (amb Daniel Becke, Jens Lehmann i Guido Fulst)
* 2001
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Jens Lehmann, Christian Bach i Christian Müller)
* 2002
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Jens Lehmann, Thomas Fothen i Moritz Veit)
* 2003
** Campió d'Alemanya en Persecució per equips (amb Jens Lehmann, Christian Bach i Daniel Schlegel)

### Resultats a la Copa del Món en pista

* 2001
** 1r a Szczecin, en Persecució per equips
* 2002
** 1r a Kunming, en Persecució

## Palmarès en ruta

* 2001
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Brandemburg
* 2002
** Vencedor d'una etapa al Cinturó a Mallorca
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Hessen
* 2003
** Vencedor de 2 etapes al Tour de Loir i Cher
** Vencedor de 3 etapes a la Volta a Sèrbia
* 2004
** 1r a la Volta a Nuremberg
** Vencedor d'una etapa a la Cursa de la Pau
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Hessen
* 2007
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Baviera
* 2008
** Vencedor d'una etapa al Tour de Picardia
* 2009
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Turquia
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Dinamarca

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2006. 127è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Reidar Nyborg

Reidar Nyborg (Ringsaker, 4 d'abril de 1923 - Ringsaker, 30 d'abril de 1990) va ser un esquiador de fons noruec que va competir durant la dècada de 1940.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Sankt Moritz, on va disputar dues proves del programa d'esquí de fons. Guanyà la medalla de bronze en la prova dels relleus 4x10 quilòmetres formant equip amb Erling Evensen, Olav Hagen i Olav Økern. En la prova dels 18 quilòmetres fou novè. En el seu palmarès també destaca un títol nacional el 1949.

## Referències

* 1 2 «Reidar Nyborg Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d'abril 2020. [Consulta: 20 abril 2019].
# Suma de lògica

La Summa Logicae o Suma de Lògica és un llibre de text de lògica escrit per Guillem d'Occam. A partir de la teoria de la inferència que li serveix de fil conductor, descriu i desenvolupa la lògica del sil·logisme. Va ser escrit abans de 1327 i publicat a París a 1487.
Aquesta obra és important perquè conté el més important de la doctrina nominalista d'Ockham. Els filòsofs nominalistes del segle xv (com Swineshead, Heytesbury, Gerson i D'Ailly) consideren a aquest filòsof com el fundador de la seva escola.

## Divisió de l'obra

L'esquema seguit per l'obra és l'habitual en els tractats de lògica i afronta per a cada part un dels actes de l'enteniment: conceptualitzar, jutjar, argumentar. La primera part que tracta dels termes es divideix en els següents capítols:
* Capítols 1 a 17. Tracten del terme i la seva divisió en categoremàtics, abstractes, concrets, absoluts, connotatius, de primera i segona imposició, de primera i segona intenció, unívocs i equívocs.
* Capítols 18 a 25. Tracten dels cinc predicables de Porfirio.
* Capítols 26-62. Tracten de la definició i la descripció, dels termes "subjecte", "predicat", "pertànyer a" o "inherent a" i "significar". Així mateix, es discuteixen les categories.
* Capítols 63-77. Tracten de la suposició i els seus tipus.
La segona part que tracta de les proposicions es divideix en els següents capítols:
* Capítols 1 a 20. Tracten de les proposicions categòriques tant de fet com de modalitat.
* Capítols 21-29. Tracten de la conversió de proposicions.
* Capítols 30-37. Tracten de les proposicions hipotètiques.
Finalment, la tercera part tracta dels sil·logismes i compta amb els següents sub tractats:
* Primer tractat. Tracta de sil·logisme en general. Sil·logismes categòrics, modals i mixtos.
* Segon tractat. Tracta de sil·logisme demostratiu. És una anàlisi dels Segons Analítics d'Aristòtil.
* Tercer tractat. Relatives al sil·logisme tòpic. És un recompte dels Tòpics d'Aristòtil a més de contenir les regles generals de la conseqüència.
* Quart tractat. Tracta de les obligacions.
* Cinquè tractat. Tracta de l'antinòmia del mentider.
* Sisè tractat. Tracta de les fal·làcies.
# Varossa

La Varossa és una vall pirinenca de mitja muntanya i alhora un parçan o comarca d'Occitània que formà part històricament del comtat del Comenge (Gascunya).
Segons la proposta de divisió administrativa d'Occitània del diari Jornalet, basada en l'obra de Frederic Zégierman Le Guide des pays de France, la Varossa estaria ubicada a la regió de la Gascunya, subregió del Comenge.
Actualment pertany administrativament al Departament francès dels Alts Pirineus, situant-se a l'est del mateix, tot i que manté estrets lligams geogràfics i econòmics amb el districte de Sent Gaudenç, al departament veí de l'Alta Garona.
Es considera que geogràficament La Varossa comprèn la vall formada pel riu Ossa, un afluent esquerra del Garona, i la petita vall de Siradan.
Les principals ciutats de La Varossa són Loras i Maulion de Varossa.

## Toponimia

El mot Varossa prové del topònim gascó Vath Orsa (vall de l'Ossa), en referència a la vall del riu Ossa.

## Patrimoni arquitectònic i cultural

La Varossa perpetua una tradició ancestral als seus municipis: la festa del foc del solstici d'estiu, compartida només en un nombre limitat de localitats del Pirineu central a l'Aragó, Catalunya, el Luishonés i Andorra.

## Referències

* ↑ segons la classificació de Frederic Zégierman
* ↑ «Las encontradas d’Occitània» (en occità). Jornalet, 12-06-2016. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ «Lo trabalh de recuperacion de las encontradas d’Occitània contunha» (en occità). Jornalet, 30-10-2016. [Consulta: 6 gener 2025].
* ↑ «País» (en occità). Jornalet. [Consulta: 15 gener 2025].

## Bibliografia

* ZÉGIERMAN Frederic (1999) Le guide des pays de France, sl.: Fayard, tome Sud

## Vegeu també

* Barousse (formatge)
# Pissarra blanca

Una pissarra blanca (castellanisme) o taulassa, tauler, tauló, llosarda o quadre blanc és un tauler rectangular de color blanca utilitzat per a escriure o dibuixar amb un retolador de tinta fàcilment delible. És un instrument comú dins d'una aula de classe o sala de reunió amb una funció similar a la clàssica pissarra de guix. Es diferencia de la pissarra de guix pel fet que aquesta darrere té una color verda fosca o negra i s'usa amb guix en lloc de retolador per pissarres.
Encara que hi ha altres mitjans audiovisuals, la pissarra de guix i la pissarra blanca constitueixen el mitjà de treball per excel·lència a les escoles. Els taulers de comunicació han evolucionat en les darreres dècades del segle xx. Partint dels seus orígens quan s'utilitzava el guix, passant per les pissarres blanques, els flip chart i arribant a les pissarres interactives, que són les més recents. La pissarra blanca permet d'utilitzar retoladors amb colors vives, fluorescents i afegiments magnètics en el cas de les metàl·liques, com imants o regles.
Moltes de les pissarres blanques tenen una base de fusta o materials orgànics. Altres tenen una base metàl·lica i estan cobertes amb esmalt o porcellana, segons la durabilitat i ús que calgui. Algunes pissarres blanques tenen la funció d'interaccionar amb un ordinador personal, un projector de vídeo, una connexió a Internet o un programari. De manera que una classe, reunió o exposició pot ser vista i participar-hi de diferents punts del món.

## Vegeu també

* Pissarra
* Pissarra (tauler)
* Pen Computing
* Materials d'escriptura

## Referències

* ↑ pissarra a Optimot
# Doris Neuner

Doris Neuner (Innsbruck, 10 de maig de 1971) és una pilot de luge austríaca, ja retirada, que va competir durant la dècada de 1990. És germana de la també conductora de luge Angelika Neuner.
El 1992 va prendre part en els Jocs Olímpics d'hivern d'Albertville, on guanyà la medalla d'or en la prova individual del programa de luge. Dos anys més tard, als Jocs de Lillehammer, fou desena en la mateixa prova.
En el seu palmarès també destaquen dues medalles de plata i dues de bronze al Campionat del món de luge.

## Referències

* 1 2 3 «Doris Neuner Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 28 de gener 2010. [Consulta: 24 febrer 2020].
# Elisabeth Demleitner

Elisabeth Demleitner (Kochel am See, 23 de setembre de 1952) és una corredora de luge alemanya, ja retirada, que va competir sota bandera de la República Federal Alemanya durant la dècada de 1970. Durant la seva carrera esportiva va prendre part en tres edicions dels Jocs Olímpics d'Hivern. El 1976, als Jocs d'Innsbruck, va guanyar la medalla de bronze en la prova individual del programa de luge. El 1972 i 1980 finalitzà en quarta posició en la mateixa prova.
En el seu palmarès també destaquen una medalla d'or, dues de plata i una de bronze al Campionat del món de luge i dues d'or i una de plata al Campionat d'Europa.

## Referències

* 1 2 «Elisabeth Demleitner Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 5 de gener 2012. [Consulta: 22 febrer 2020].