# Llista de rellotgers catalans

* Aquest article tracta sobre els rellotgers catalans. Si cerqueu la base del rellotge català, vegeu Rellotge català.
La fabricació de rellotges mecànics a Catalunya va assolir un gran nivell. Al costat dels rellotges de torre o campanar, hi ha documentada la fabricació de rellotges de petites dimensions amb tota mena d'accessoris i prestacions (campanetes, indicacions de les fases lunars…).
Aquesta és una llista de rellotgers catalans o establerts a Catalunya. Representativa i no pas exhaustiva.

## Exemple del segle xiv

El gran nivell dels rellotgers catalans pot deduir-se a partir d'un exemple. Una carta del 6 de febrer de 1376, del rei Pere el Cerimoniós a Elionor, una de les seves filles, descriu un rellotge amb moltes prestacions que li trametia com a obsequi (pàgines 265 i 266 de la referència).
Les característiques del rellotge eren les següents:
* Tres campanetes per a tocar les hores
* Astrolabi giratori en la part frontal (una volta cada 24 hores)
** Tres làmines per a les latituds dels territoris reials. (NOTA: mal descrites en la carta)
*** Primera (39 graus en una cara i 40 en l'altra cara)
*** Segona (41 en una cara i 42 en l'altra)
*** Tercera (43 graus/44 graus)
* Indicació del moviment de la lluna
* Indicació del moviment del sol
* Representació del zodíac i d'algunes estrelles fixes.

## Llista de mestres rellotgers

A continuació es presenta una llista representativa d'alguns artesans rellotgers, ordenada cronològicament. La llista està basada en artesans que fabricaven rellotges mecànics, però inclou altres detalls interessants relacionats amb el tema.

### Segle XIV

* Mosse Jacob (Perpinyà).
* Bernat Fermí (Barcelona).
** L'any 1332 construí un rellotge per al rei.
* Joan Alemany. (Joan de Tornay: "Johannes Alemanus magister operis orlogiorum").
** 1378. Rellotge construït a Tortosa.
** 1378. Encàrrec del rellotge de València.
* Nathan del Barri (Perpinyà).
* Isaac Nafucí (Mallorca).
* Bernat Desplà (Barcelona 1382).
* Antoni Core (de Bolonya).
** 1390. Rellotge de la Seu de Lleida.
* Joan Torrent (Bagà 1394).

### Segle XV

* Joan de la Pedra (Palamós/Vic).
* Joan Agustí (Girona).
* Jaume Ferrer I.
* Jaume Ferrer II.
* Miquel Petro.
* Jaume Sala.
* Bertran Soler.
* Mestre Agustí. Arquitecte.
** 1479. Encàrrec del rellotge de la Seu de Girona.

### Segle XVI

* Pere Anés (Girona).
* Barceló, Joan. Manyà, rellotger municipal de Mataró de 1580 a 1611
* Bernardí, Joan. Rellotger de Lleida a qui l’any 1592 s'encarrega la fabricació del rellotge de l’església de Sant Fèlix de Sabadell
* Bruguer, Gabriel. Mossèn que el 1565 s'encarrega del manteniment del rellotge de la catedral de Vic
* Ferrer, Gabriel. Constructor de rellotges documentat a Valls el 1585
* Ferrer, Jaume (Barcelona)
* Nicolau, Simó. Rellotger flamenc, coautor amb Ossen del cinquè rellotge de la catedral de Barcelona el 1576
* Molet, Antoni. Rellotger de Barcelona autor del rellotge de l’Antic Hospital de la Santa Creu que funcionà entre 1511 i 1732

### Segle xvii

* Amador Soler. Rellotger municipal de Barcelona, responsable, el 1685, de la proposta de canvi de regulador de foliot a pèndol del rellotge de la Catedral que realitzà el rellotger Sitjar.
* Miquel Sitjar de Barcelona.
** L'any 1685 va transformar el mecanisme del rellotge de la catedral de Barcelona, canviant l'escapament d'agulla i esperit en un sistema de pèndol.
* Joan Baró. Daguer de Barcelona que el 1615 tenia al seu càrrec el rellotge de la catedral.
* Joan Bonavent. Pedrenyaler i rellotger municipal de Mataró de 1680 a 1683
* Joan Calvet. Membre del consell municipal de l’Espluga de Francolí que el 1662 adobà el rellotge de campanar de la vila pel que cobrà 14 lliures
* Joan Casals. Rellotger de Vic. El 1606 va construir el rellotge de campanar de Cardona.
* Jacint Duran. Serraller que el 1660 i el 1663 adoba el rellotge de la Catedral de Vic.
* Francesc Vives. Rellotger documentat a Vilafranca del Penedès al 1658.

### Segle xviii

* Josep Balí (Mataró).
* Segimon Noguera (Manresa).
* Joan Puigferrat (Gironella).
* Miquel Rosals (Manresa).
* Josep Rosals (Manresa).
* Antoni Safoy (Girona)
* Josep Sanesteva (Moià).
* Francesc Crusat (Moià).
* Baltasar Rosal. Rellotger de Berga que el 1696 i el 1726 se’l troba relacionat amb reparacions fetes al rellotge de l’església de Sant Pere.

### Segle xix

* Albert Billeter (Barcelona)
* Francesc Farriols (Berga).
* Bru Farriols (Berga).
* Josep Obiols i Serra (Berga).
* Frederic Soler i Hubert (Barcelona)
** No hi ha documents que indiquin que en Pitarra fos constructor de rellotges però regentava una rellotgeria a Barcelona.
* Josep Esplugues (Arenys de Mar).
* Llorenç Biscarri (Montblanc).
* Agustí Pomès (Montblanc).
* Oswald Maurer (Barcelona)

## Referències

* ↑ Documents per l'historia de la cultura catalana mig-eval. Rubió y Lluch, Antonio, 1856-1937.
* ↑ Documents per a la història de la cultura catalana medieval. Institut d'Estudis Catalans, 2000, p. 79–. ISBN 978-84-7283-546-7.
* ↑ Gerhard Dohrn-van Rossum. History of the Hour: Clocks and Modern Temporal Orders. University of Chicago Press, 1996, p. 184–. ISBN 978-0-226-15511-1.
* 1 2 3 Gerhard Dohrn-Van Rossum. L' Histoire de l'heure: L'horlogerie et l'organisation moderne du temps. Les Editions de la MSH, 1997, p. 192–. ISBN 978-2-7351-0741-4.
* ↑ Estudis històrics i documents dels Arxius de Protocols. El Col·legi, 2007.
* ↑ Wifredo Rincón García. Ayuntamientos de España. Espasa-Calpe, 1988.
* ↑ Biblioteca Literaria del Relojero, 1957.
* ↑ Antoni Pladevall. L'art gòtic a Catalunya: arts de l'objecte. Enciclopèdia Catalana, 2008.
* ↑ Vicente Lampérez y Romea. Arquitectura civil española de los siglos I al XVIII. Editorial MAXTOR, maig 2012, p. 1–. ISBN 978-84-9001-316-8.
* ↑ María Francisca Olmedo de Cerdá. Anecdotario histórico valenciano. Carena Editors, S.l., 2002, p. 162–. ISBN 978-84-87398-58-2.
* ↑ Miquel Palau. Rellotges de sol: història i l'art de construir-los, sense mathemàtiques; primer tractat de gnomònica en català. Editorial Millà, 1970.
* ↑ E. Michael Gerli. Medieval Iberia: An Encyclopedia. Taylor & Francis, 4 desembre 2013, p. 122–. ISBN 978-1-136-77161-3.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Catàleg de ferrers documentats en les fonts escrites d'època medieval. Luïsa Amenós.
* ↑ Johan de la Roca, un rellotger palamosí del segle xv a la cort del rei Martí I l'Humà.
* 1 2 Pedres de Girona. Rellotges de la catedral.
* ↑ José Gudiol y Cunill; José Gudiol Nocions d'arqueología sagrada catalana: primer volum. Vich. Tip. Balmesiana, 1931.
* ↑ Los Reys de Aragó y la Seu de Girona desde l'any 1462 fins al 1482. Col·lecció de actes capitulars escritas per lo doctor Andreu Alfonsello ... publicadas y anotadas per D. Fidel Fita y Colomé ... Segona edició, 1873, p. 1–.
* ↑ CALZADA OLIVERAS, JOSEP: Les campanes de la catedral de Girona. Girona: Diputació de Girona, 1977
* ↑ COSTA, FRANCESC. Mataró a l'hora. Crònica de rellotgers. Mataró 1991
* ↑ ROIG DEULOFEU, ALBERT: Campanar de Sant Fèlix (Sabadell, Vallès Occidental). Ed. Ajuntament de Sabadell, 1999
* ↑ GUDIOL CUNILL, JOSEP: El rellotge de la Catedral de Vic. "La Veu del Montserrat", 1900, vol. XXIII, I n. 1 p. 3-4, II n. 2 p. 10-12 i III n. 4 p. 27-29
* ↑ RÀFOLS, J.F.: Diccionario Biográfico de Artistas de Catalunya. Barcelona: Ed Millà, 1954
* ↑ XARRIÉ, JAUME i FARRÉ, EDUARD: El Rellotge Català. Ed. Efadós, El Papiol (2008)
* ↑ Vergés i Trias, Martí: El mecanisme d'esperit dels rellotges primitius. “Memorias de la Real Academia de Ciencias y Artes de Barcelona” Real Academia de Ciencias y Artes (Barcelona) Volum 51, nº 5 (1992)
* ↑ BERMAN, GIDEON: El reloj del hospital de la Santa Cruz de Barcelona. Tempus Fugit II. Madrid-Valencia: Ed Albatros, 1979
* ↑ JARDÍ BORRÀS, RAMON: El rellotge dels flamencs de la seu de Barcelona. en Miscel.lànea Fontseré. Barcelona: Ed. Gustavo Gili, 1961. Reed.: La rueda catalina. Madrid-València: Ed. Albatros, 1983
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Rellotges i rellotgers de la conca del Llobregat. Eduard Farré i Olivé.
* ↑ El gran rellotge de Barcelona. Martí Vergés i Trias.
* ↑ COMAS, RAMON N.: Excursió des del carrer de l'Avellana a la torre del seny de les hores. Barcelona (1901)
* ↑ COSTA, FRANCESC. Mataró al'hora. Crònica de rellotgers. Mataró (1991)
* ↑ TARÉS, JOAN: El rellotge del campanar i els ferrers Prats. "El Francolí", n. 125, desembre 1994, p. 26
* ↑ JUNYENT, EDUARD: Pórtico erudito de la relojería catalana. "Cuadernos de Relojería", n. 12, 3r trimestre, 1957, p. 117-119 Reed.: Cuadernos de relojería. Madrid-València: Ed. Albatros, 1982
* ↑ GUDIOL CUNILL, JOSEP: El rellotge de la Catedral de Vic. "La Veu del Montserrat". vol. XXIII, I n. 1 p. 3-4, II n. 2 p. 10-12 i III n. 4 p. 27-29, 1900
* ↑ RÀFOLS, J.F. : Diccionario Biográfico de Artistas de Catalunya. Barcelona: Ed Millà, 1954
* ↑ Rellotge lluminós.
* ↑ Serra d'or. Abadia de Montserrat, 1999.
* ↑ COMELLAS SALA, JOAN : Rellotges de campanar de Berga. “Revista Estudis del Berguedà”, n. 4, 1989
* ↑ Xarrié, Jaume-Farré, Eduard. El rellotge català. ISBN 978-84-95550-72-9.
* ↑ FARRÉ OLIVÉ, EDUARD: Alberto Billeter, un relojero suizo en Barcelona. (1ª parte) "Arte y Hora", n. 121-H/4, Nov-Dic 1996, p. 12-18; (2ª parte) "Arte y Hora" n. 122H5, Ene-Feb 1997, p. 6-11
* 1 2 Rellotges i rellotgers al Montblanc del s. XVIII. Eduard Farré i Olivé.
* ↑ FARRÉ OLIVÉ, EDUARD (2021): Els Maurer, d'Eisenbach a Barcelona, “La Busca de Paper”, n. 100, p. 48-58

## Enllaços externs

* L'ESCAPAMENT CATALÀ. Joan Pedrals. Arxivat 2007-03-15 a Wayback Machine.
* Escapements in motion