OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Franz-Josef Kemper

Franz-Josef Kemper (Hopsten, 30 de setembre de 1945) és un atleta alemany, especialista en curses de mig fons, que va competir sota bandera de la República Federal Alemanya durant les dècades de 1960 i 1970. Es casà amb la també atleta Sylvia Schenk.
El 1968 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Ciutat de Mèxic, on quedà eliminat en semifinals en la cursa dels 800 metres del programa d'atletisme. Quatre anys més tard, als Jocs de Múnic, fou quart en la mateixa prova.
En el seu palmarès destaca una medalla de plata al Campionat d'Europa d'atletisme de 1966 en els 800 metres, rere Manfred Matuschewski; i dues medalles d'or al Campionat d'Europa en pista coberta, el 1967 i 1972. També guanyà una medalla d'or i una de plata a les Universíades de 1967 i 1970; així com dotze campionats nacionals: cinc dels 800 metres (1965, 1966, 1967, 1970 i 1971), cinc en proves de relleus, 3x1.000 metres (1966 a 1968) i 4x1.5000 metres (1970, 1972 i 1973) i un del cros. També va ser campió en pista coberta dels 800 metres (1968 i 1970) i del 3x1.000 metres (1966, 1971 i 1972).
El 7 d'agost de 1966 va establir el rècord europeu dels 800 metres amb un temps d'1'44,9" i el 13 d'agost d'aquell mateix any el rècord mundial del relleu 4x800 metres amb un temps de 7'08.6".
Va estudiar a la Universitat de Münster. El 1980 va obtenir un doctorat en sociologia per la Universitat Tècnica de Darmstadt. Va treballar en càrrecs directius a l'administració de la Renània-Palatinat.

## Millors marques

* 800 metres. 1' 44,9" (1966)

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Olympedia – Franz-Josef Kemper». [Consulta: 7 octubre 2022].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 2020-10-26. [Consulta: 1r juliol 2020].
* ↑ «World Student Games (Universiade - Men)». [Consulta: 7 octubre 2022].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (800m - Herren)». [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (Staffeln - Herren - Teil 2)». [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (Staffeln - Herren - Teil 3)». [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (Wald- und Crosslaufen - Herren)». [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ «Deutsche Hallen - Leichtathletik - Meisterschaften (800m - Herren)». [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften - Halle (Staffeln - Herren - Teil 3)». [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ García, José María. «Progresión de los Récords de Europa al Aire Libre - [PDF Document]» (en castellà) p. 11. Arxivat de l'original el 2022-09-21. [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ Progression of IAAF World Records. 2015 Edition. IAAF, 2015, p. 148.
* ↑ Fitxa a trackfield.brinkster.net
# Gustavo Hernández Ibáñez

Gustavo Hernández Ibáñez (nascut el 21 de febrer de 1973) és un director de cinema i guionista uruguaià conegut principalment per la pel·lícula de terror La casa muda (2009), guanyadora de nombrosos premis internacionals de cinema. La pel·lícula es va convertir en una pel·lícula de culte i va ser molt valorada per la crítica internacional, i es va convertir en la primera pel·lícula uruguaiana que va aconseguir el seu remake a Hollywood. Gustavo Hernández també ha dirigit nombroses sèries de televisió, com ara Adicciones i Cocinar con el libro.

## Vida i carrera

Gustavo Hernández va estudiar a l'Escola de Cine de l'Uruguai. La seva carrera va començar treballant com a director, ajudant de direcció i muntador d'importants productores de l'Uruguai. També va dirigir diversos videoclips per a grups com NTVG i La Vela Puerca. La seva segona pel·lícula, Local God (2015), va participar en festivals internacionals de cinema com Sitges.
El 2018 va dirigir la pel·lícula No dormirás, amb la participació de Belén Rueda, Eva De Dominici i Eugenia Tobal. El 2022 presenta la seva nova pel·lícula de zombis Virus 32 produïda a l'Uruguai. El mateix any va dirigir la sèrie de televisió documental "Cocinar con el libro" produïda per Emanuel K. Miranda i protagonitzada per Penélope Miranda.

## Filmografia
### Cinema

* La casa muda (2010)
* Dios local (2014)
* No dormirás (2018)
* Virus 32 (2022)
* Lobo feroz (2023)

### Sèries de televisió

* Adicciones (2011) temporada 1.
* Cocinar con el libro (2019) (8 episodis)

## Referències

* ↑ Shudder Acquires Uruguayan Zombie Flick ‘Virus: 32,’ From Director Gustavo Hernandez (EXCLUSIVE) Retrieved 2022-01-05.
* ↑ “A Walk Through “THE SILENT HOUSE” With Director Gustavo Hernández” Retrieved 2022-01-05.
* ↑ Interview: Director Gustavo Hernandez Talks Reinventing Zombies for Shudder Film Virus :32 Retrieved 2022-01-05.
* ↑ ‘Casa Muda’s' Gustavo Hernandez Readies ‘God,’ ‘Town’ (EXCLUSIVE). Retrieved 2022-01-05.
* ↑ Review: LOCAL GOD, Surreal Horror Of The Creative Process. Retrieved 2022-01-05.
* ↑ The New York Times, Five Horror Movies to Stream Now Retrieved 2022-01-05.
* ↑ THE SILENT HOUSE and YOU SHALL NOT SLEEP director Gustavo Hernandez has a new feature hitting Shudder this week. Retrieved 2022-01-05.
* ↑ Virus :32 Review: The Zombie Genre Is Still Kicking In The Latest From Gustavo Hernandez. Retrieved 2022-01-05.
* ↑ Viral Outbreak Thriller Virus: 32 Infects with Creative, Familiar Horror. Retrieved 2022-01-05.
* ↑ Cineuropa, YOU SHALL NOT SLEEP. Retrieved 2022-01-05.
* ↑ Tribeca Festival, YOU SHALL NOT SLEEP. Retrieved 2022-01-05.
* ↑ Cazallas, Javier. «Póster de Lobo feroz, el nuevo thriller de Gustavo Hernández Ibáñez que se estrena en enero». HobbyConsolas, 16-11-2022.
# Óscar Lasarte

Óscar Lasarte (Dénia, Marina Alta, 1996) és un actor valencià.

## Trajectòria

Va començar a molt primerenca edat a interessar-se per les arts escèniques formant part del grup de teatre TeChabàs de la seva localitat natal Dénia. El seu debut al cinema ha estat amb la pel·lícula ¿Es el enemigo? La película de Gila d'Alexis Morante on interpreta al carismàtic humorista i actor Miguel Gila pel que va guanyar la Medalla del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics a l'Actor revelació 2025 i va ser nominat al Goya al millor actor revelació el 2025.

## Referències

* ↑ «Oscar Lasarte, perfil en Aisge».
* ↑ https://lamarina.eldiario.es/2024/03/14/el-actor-de-denia-oscar-lasarte-interpretara-al-primer-gila-del-cine/
* ↑ «80 Gala del Círculo de Escritores Cinematográficos | CEC | Círculo de Escritores Cinematográficos | Madrid | Cine» (en castellà). [Consulta: 11 febrer 2025].
* ↑ https://www.cope.es/emisoras/comunidad-valenciana/alicante-provincia/denia/noticias/oscar-lasarte-me-tocado-loteria-20241226_3068659.html
# Llac Rukwa

El llac Rukwa és un llac situat al sud-oest de Tanzània. És un llac alcalí entre el Llac Tanganyika i el Llac Nyasa. Es troba a uns 800 metres d'altitud en el sistema rift. Presenta grans fluctuacions interanuals en la seva mida. Fa uns 180 km de llargada i uns 32 km d'amplada, amb uns 5.760 km² de superfície. Gairebé la meitat del llac es troba dins la Reserva de Caça d'Uwanda.

## Vegeu també

* Llista de peixos del llac Rukwa

## Referències

* ↑ «llac Rukwa». ésAdir. [Consulta: 11 febrer 2025].
* ↑ Google Earth accessed 6 February 2007
* ↑ «Rukwa Uwanda Game Reserve». Utalii Travel and Safari. Arxivat de l'original el 22 de novembre 2011. [Consulta: 29 octubre 2010].
# Folkwang Universität

La Folkwang Universität (antigament Folkwang Hochschule) és una universitat de música, teatre, dansa, disseny i estudis acadèmics, situada a quatre ciutats alemanyes de Renània del Nord-Westfàlia . Des de 1927, la seva ubicació principal és l'antiga abadia de Werden a Essen, amb seus addicionals a Duisburg, Bochum i Dortmund, i, des de 2010, a la Zeche Zollverein, també a Essen. La Universitat és també la seu de la companyia internacional de dansa Folkwang Tanz Studio (FTS).
La universitat comparteix nom amb el Museum Folkwang fundat el 1902. El terme Folkwang deriva de Fólkvangr, nom nòrdic antic d'un prat mític on es reuneixen els morts escollits per Freyja, deessa nòrdica de l'amor i la bellesa, per a passar al més enllà amb ella. Els fundadors de l'escola, el director musical Rudolf Schulz-Dornburg, l'escenògraf Hein Heckroth i el coreògraf Kurt Jooss, consideraven Folkwang com un símbol de les arts com un tot unificat, en comptes d'anar cadascuna pel seu camí. La Folkwangschule für Musik, Tanz und Sprechen va obrir el 1927 a Essen, i el 1928 una escola de disseny establerta anteriorment es va fusionar amb la institució.
El 1963 l'escola Folkwang va passar a anomenar-se Folkwang-Hochschule (Escola Superior Folkwang). El 2010 començà a oferir estudis de postgrau i passà a anomenar-se Folkwang-Universität.

## Alumnat i professorat

La Folkwang-Universität ha tingut alumnes que han esdevingut famosos, com:
* Pina Bausch
* Theo Jörgensmann
* Susanne Linke
* Anton Stankowski
Entre els professors destaquen:
* Nicolaus A. Huber
* Kurt Jooss
* Krzysztof Penderecki
* Adolf Wamper

## Referències

* ↑ Deutschlandradio Arxivat 5 March 2012 a Wayback Machine. New Name and Building, 10 January 2010 (in German)
* ↑ «History». Folkwang-uni.de. [Consulta: 24 agost 2010].
# Les Borrelles de Deçà

Les Borrelles de Deçà és un indret i partida del terme municipal de Castell de Mur, dins de l'antic terme de Mur, al Pallars Jussà, en terres del poble de Vilamolat de Mur.
Estan situades al sud-est de Vilamolat de Mur, entre el barranc de les Borrelles -ponent- i el barranc de Cordillans --llevant-, al peu del serrat, on hi ha també el Tros de Riu. A llevant hi ha les Borrelles de Dellà.
Es tracta d'uns antics camps de conreu, actualment abandonats en la seva major part, disposats en feixes esgraonades en el coster del serrat esmentat.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# John B. Goodenough

John B. Goodenough (anglès: John Bannister Goodenough) (Jena, 25 de juliol de 1922 - Austin, 25 de juny de 2023) fou un científic de materials estatunidenc, físic de l'estat sòlid i premi Nobel de química. És professor d'enginyeria mecànica i ciència dels materials a la Universitat de Texas a Austin. Se li atribueix la identificació i el desenvolupament de la bateria d'ió liti, el desenvolupament de les regles Goodenough–Kanamori de determinació del signe del superintercanvi en materials, i el desenvolupament seminal de memòria d'accés aleatori als ordinadors.
Goodenough va néixer a Jena (Alemanya) de pares estatunidencs. Mentre estudiava a la Universitat Yale i després de graduar-se'n, va ser meteoròleg de l'exèrcit dels Estats Units a la Segona Guerra Mundial. Va obtenir un doctorat en física de la Universitat de Chicago, va ser investigador al laboratori Lincoln del MIT i després cap del laboratori de química inorgànica de la Universitat d'Oxford. Del 1986 ençà ha sigut professor de la facultat d'enginyeria de la Universitat de Texas a Austin.
Va rebre la Medalla Nacional de Ciència, la Medalla Copley, el Premi Enrico Fermi, el Premi Draper i el Premi Japó. El Premi John B. Goodenough en ciència de materials li està dedicat. El 2019 va rebre el Premi Nobel de Química conjuntament amb M. Stanley Whittingham i Akira Yoshino, i es convertí, amb 97 anys, en el guardonat més vell de la història dels premis.

## Referències

* 1 2 3 «John Goodenough». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 4 abril 2020].
* ↑ Duran, Xavier. «El Nobel de Química premia els creadors de les bateries de liti». 324.cat, 09-10-2019. [Consulta: 4 abril 2020].
* ↑ «John B. Goodenough» (en anglès). National Academy of Engineering. [Consulta: 4 abril 2020].
* ↑ Crawley, Erin. «WWII Army Air Force meteorologist turned material scientist shares the» (en anglès). Wright-Patterson AFB, 23-10-2019. [Consulta: 4 abril 2020].
* ↑ «John B. Goodenough» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 4 abril 2020].
* ↑ «John B Goodenough Award» (en anglès). Royal Society of Chemistry. [Consulta: 4 abril 2020].
* ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 2019» (en anglès). The Nobel Chemistry, 09-10-2019. [Consulta: 4 abril 2020].
# Trending Topic (pel·lícula del 2023)

Trending Topic (xinès simplificat: 热搜, pinyin: Rè sōu) és una pel·lícula xinesa del 2023 de drama criminal, dirigida per Capa Xin, i protagonitzada per Zhou Dongyu, Song Yang, Yuan Hong i Wang Hao. Es va estrenar als cinemes de la Xina el 30 de novembre de 2023.

## Trama

Chen Miao (Zhou Dongyu), una editora de mitjans en línia, publica un vídeo no verificat que mostra una col·legiala sent espentada per les escales per una companya. El vídeo es fa viral i la segona col·legial està sent vilipendiada pels internautes. Incapaç d'enfrontar-se a la societat, la segona col·legial salta d'un edifici. Més tard, Chen descobreix que l'escolar suïcidada s'havia posat en contacte amb ella anteriorment per demanar-li ajuda, vinculant el vídeo amb un cas d'agressió sexual. L'inversor de Chen, He Yan (Song Yang) i el cap, Yue Peng (Yuan Hong), s'impliquen amb el cas.

## Producció
### Desenvolupament

Xie Yukun va rebre un guió centrat en un editor de mitjans en línia durant la primera meitat del 2021. A més, també volia dirigir una pel·lícula sobre els discursos en línia. Aleshores, Xie ajustaria el guió per produir la història de la pel·lícula.
El rodatge es va completar a l'abril de 2022.
La pel·lícula es va estrenar per primera vegada a la Xina el 30 de novembre de 2023. Posteriorment va ser llançat a Malàisia i Singapur el 7 de desembre de 2023.

## Recepció

La pel·lícula va recaptar CN¥55.000.000 en la setmana posterior a l'estrena. La pel·lícula va ser ben rebuda a la Xina pels crítics de cinema que van assistir a les projeccions prèvies, elogiant la pel·lícula per ser "a prop de la realitat", "demostrar el poder d'Internet" i fer "una crida a la racionalitat". No obstant això, les crítiques de Singapur van indicar que el públic, que està més exposat a les pel·lícules de Hollywood on es tracten temes de periodistes que exposen encobriments, no estaria tant impressionat amb la pel·lícula. The Straits Times va opinar que la pel·lícula tenia una agenda confusa.

## Referències

* ↑ «上《热搜》 寻真相». k.sina.cn, 05-12-2023. [Consulta: 7 desembre 2023].
* ↑ «周冬雨领衔主演电影《热搜》杀青_娱乐频道_中国青年网». fun.youth.cn. [Consulta: 7 desembre 2023].
* 1 2 «上映7天票房才5500万，周冬雨新片《热搜》没爆，可惜了 - 360娱乐，你开心就好». yule.360.com. [Consulta: 7 desembre 2023].
* ↑ «🎬电影《热搜》12月7日全马上映❗周冬雨，宋洋，袁弘主演🔥». my.syok.my. [Consulta: 7 desembre 2023].
* 1 2 (en anglès) , 06-12-2023.
* ↑ «电影《热搜》公映 五大看点揭秘"网络舆论战"-国际在线». ent.cri.cn. [Consulta: 7 desembre 2023].
* ↑ «Trending Topic review: Zhou Dongyu is an ice-cold truth seeker in social media cautionary tale» (en anglès). TODAY. [Consulta: 7 desembre 2023].
# Charles Proteus Steinmetz

Charles Proteus Steinmetz, originalment Karl August Rudolf Steinmetz, (1865 - 1923) fou un matemàtic i enginyer elèctric. És conegut per la descoberta del fenomen de la histèresi magnètica i per introduir nous mètodes de càlcul de circuits de corrent altern.
Va néixer a Breslau, el 1865, patint nanisme, cifosi i displàsia. Tot i així, ben aviat va demostrar una gran capacitat en matemàtiques, física i literatura clàssica. Posteriorment va estudiar matemàtiques i química a la Universitat de Breslau, però es va veure obligat a marxar el 1888, primer a Zúric i l'any 1889 als Estats Units, per la seva ideologia socialista.
L'any 1889 va començar a treballar a la companyia General Electric.
Els seus treballs més reconeguts es basen en el corrent altern, camp on va promoure l'ús dels nombres complexos; també va estudiar el cicle d'histèresi dels materials ferromagnètics. El 1902 va entrar com a professor de la Universitat de Schenectady, ubicada a Nova York, on va romandre fins a la seva mort.
El seu treball va ajudar a imposar la distribució de l'energia elèctrica per mitjà de tensions alternes i no contínues com es feia fins a la seva època i a més a més va patentar un gran nombre d'invencions amb aplicacions pràctiques de l'energia elèctrica: motors, generadors, transformadors, estufes...

## Referències

* 1 2 «Charles Proteus Steinmetz» (en anglès). Encyclopædia Britannica. [Consulta: 9 desembre 2013].
* 1 2 «Charles Proteus Steinmetz, the Wizard of Schenectady» (en anglès). Gilbert King. smithsonianmag.com, 16-08-2011. Arxivat de l'original el 2013-11-28. [Consulta: 9 desembre 2013].
* ↑ «Charles Steinmetz: Union's electrical wizard» (en anglès). Union College, 01-11-1998. Arxivat de l'original el 2012-08-05. [Consulta: 10 desembre 2013].

## Vegeu també

* Electricitat
* Història de l'electricitat

## Enllaços externs

* Vídeo a Youtube: Charles Proteus Steinmetz: The Man Who Made Lightning - undated (anglès)
# Bruce Perens

Bruce Perens és una important figura del moviment open source i del moviment del programari lliure. També va ser líder del projecte Debian GNU/Linux, el primer autor de la definició d'Open Source, i un fundador del Software in the Public Interest (programari d'interès públic), fundador i primer líder del projecte Linux Standard Base, el primer autor de BusyBox, un fundador del projecte UserLinux i cofundador de la Iniciativa Open Source (OSI). Perens també té una sèrie de llibres de Prentince Hall PTR anomenat Bruce Perens' Open Source Seires. També és àvid radioaficionat amateur i manté technocrat.net, afirma que és 'un fòrum més madur que Slashdot'.
Perens va marxar d'OSI un any després de cofundar-lo, amb les raons al correu anomenat "It's Time to Talk About Free Software Again, és el moment de parlar de programari lliure un altre cop".
Des del juny del 2005 és un empleat de SourceLabs.
Perens va patir un impediment en la parla als 18 anys, es creu que va ser una lleu paràlisis cerebral.

## Enllaços externs

* Lloc web de Bruce Perens Arxivat 2009-09-19 a Wayback Machine. (anglès)
* Els seus articles Arxivat 2007-08-25 a Wayback Machine. (anglès)
# Vi del País Valencià

El vi del País Valencià es produeix majorment al centre del país, sobretot a les comarques de l'Alt Vinalopó i Vinalopó Mitjà; a la Marina Alta; a la Vall d'Albaida i la Costera; i a la Plana d'Utiel, els Serrans i la Foia de Bunyol.

## Geografia

Les vinyes del País Valencià es poden distingir en dos àrees: el litoral mediterrani i la plana d'Utiel. Les primeres s'estenen des del litoral fins a 300 o 400 m d'altitud, amb un clima mediterrani i uns sòls al·luvials. Comparteixen característiques amb les vinyes del sud de Catalunya i les de Múrcia. A la plana d'Utiel les vinyes són per sobre dels 800 m d'altitud amb sòls calcaris i un clima més continental, amb característiques més pròpies de la regió vinícola de la Manxa.
Les varietats de raïm principals són el monastrell, la garnatxa, el boval (autòcton de la plana d'Utiel) i l'ull de llebre, pel negres, i la messeguera i el macabeu pels blancs.
Destaquen el mistela i el fondellol, com a vins de licor, i es produeixen blancs dolços i negres de diferents graus d'envelliment.

## Denominacions d'origen

Actualment, hi ha tres denominacions d'origen pròpies, més dos cellers inscrits a la Denominació d'Origen Cava. A més, hi ha dos indicacions geogràfiques de vins de la terra: Vi de la terra de Castelló i Vi de la terra El Terrerazo.

### DO Alacant

Aquesta denominació d'origen va ser constituïda el 1987, i inclou cellers de la conca del Vinalopó, Alacant i tota la Marina Alta. Són varietats blanques tradicionals la merseguera i el moscatell i, a més, són recomanades el forcallat i el macabeu. Les varietats negres tradicionals són la garnatxa negra (coneguda a França com alicante), la garnatxa tintera (també anomenada alacant) i el monestrell, a més del tempranillo com a varietat recomanada i el boval com a varietat autoritzada.
Un vi exclusiu de la DO Alacant és el fondellol, un vi ranci força dolç elaborat amb monestrell sobremadurat i envellit en fusta més de vuit anys. En la subzona de la Marina destaca el moscatell elaborat exclusivament amb la varietat de moscatell d'Alexandria.
Cal destacar el vi de Xaló, produït a la vall de Xaló, que pot ser blanc o negre, sec o dolç, però el més típic és el vi negre dolç.

### DO Cava

El cava es produeix només a dos cellers, un a Requena i l'altre a Torís. La producció valenciana és d'escassa quantitat, conformant un 1% del total.

### DO Utiel-Requena

Una zona amb gran ressò al món vinyater, la producció és quasi totalment de vins negres (94%). Són vins pareguts als de la Manxa, amb un grau d'alcohol elevat. La denominació es va crear el 1976.

### DO València

Predominen les varietats messeguera a l'Alt Túria, malvasia al Valentí (Serrans, Camp de Túria, Foia de Bunyol i Ribera), monastrell al Clarià (Costera i Vall d'Albaida) i moscatell d'Alexandria al de Moscatell de València.
El vi més representatiu és la mistela, un vi de licor de moscatell.

## Vegeu també

* Mancomunitat de l'Interior Terra del Vi
* Denominació d'Origen
* Vi de la terra
* Vi del Rosselló
* Vi de les Illes Balears
* Vi de Catalunya
Gastronomia dels territoris catalanoparlants :
Part de {{Cultura de Catalunya}} :
Companatges i condiments :
# Pangrama

Un pangrama (del grec: παν γραμμα, 'totes les lletres') o frase holoalfabètica és una frase o sintagma amb sentit complet que té totes les lletres de l'alfabet d'una llengua. S'usen sobretot en tipografia, per a mostrar tots els tipus de grafies d'una font, provar equips, desenvolupar habilitats amb l'escriptura, cal·ligrafia o tecleig i com a joc de paraules. Les condicions per fer un bon pangrama és que la construcció sigui versemblant i com més curta millor, per evitar les repeticions de lletres al màxim.
En cert sentit, el pangrama és l'oposat al lipograma, on la intenció és ometre una o més lletres.
Un exemple de pangrama en català derivat d'una proposta de Màrius Serra és: «Jove xef, porti whisky amb quinze glaçons d'hidrogen, coi!». Aquest pangrama conté els 26 caràcters bàsics de l'alfabet llatí i la ce trencada, però, no pas la ela geminada ni cap vocal accentuada o amb dièresi. Un exemple que sí que inclou totes les anteriors és: «Despús-ahir el pingüí bèl·lic atenyé aïrat l'emú esquifit i menjà zelós xoriç, òvid i kiwi».
El pangrama en anglès més conegut és «The quick brown fox jumps over the lazy dog». S'ha usat des d'almenys el segle xix i fou usat per Western Union per a provar el aparells de comunicació Telex / TWX. Actualment s'usa en programes informàtics (principalment el visors de lletres del MS Windows) per a mostrar tipus de lletra a l'ordinador.
Existeixen pangrames en qualsevol llengua que usi un sistema alfabètic per a escriure. Un exemple de pangrama en alemany és «Victor jagt zwölf Boxkämpfer quer über den großen Sylter Deich», que conté totes les lletres, incloent-hi les vocals amb umlaut (ä, ö, ü) i la ß. S'ha usat des d'abans del 1800.

## Referències

* ↑ «Pans de quilo a vuit-cents grams», 26-05-1990. [Consulta: 7 maig 2024].