# Subcontinent indi

El subcontinent indi, conegut al Pakistan, Indo-Pak subcontinent, o sigui, el subcontinent indo-pakistanès, és una porció de l'Àsia, al sud de l'Himàlaia. El terme «subcontinent indi» s'utilitza normalment en els camps de l'arqueologia, la lingüística i la història. Així, els termes «subcontinent indi» i «Àsia del Sud» s'utilitzen sovint indistintament per designar la regió, tot i que el terme geopolític del sud d'Àsia inclou sovint Afganistan, que d'una altra manera es podria classificar com a Àsia central.

## Geografia política

Políticament, en formen part els següents estats actuals de l'Índia, Pakistan, Bangladesh, Nepal, Bhutan, Sri Lanka i les illes Maldives. Tots aquests països són membres de l'Associació Sud-asiàtica per a la Cooperació Regional (South Asian Association for Regional Cooperation, SAARC). Geogràficament es considera que el subcontinent indi inclou també alguns territoris controlats actualment per la Xina i Birmània. Té una superfície d'uns 4.480.000 km², el 10% de tota l'Àsia. Segons Chris Brewster i Wolfgang Mayrhofer, l'Índia, Pakistan, Bangla Desh, Sri Lanka, Nepal i Bhutan constitueixen el subcontinent indi. Brewster i Mayrhofer també mantenen que amb l'Afganistan i les Maldives inclosos la regió es coneix com a Àsia del Sud. La perifèria del subcontinent, que inclou el Pakistan, Bangla Desh i les cadenes d'illes de les Maldives, compta amb grans poblacions musulmanes, mentre que el cor, que inclou la major part de l'Índia, el Nepal i Sri Lanka, són majoritàriament hindús o budistes. Com que la majoria d'aquests països es troben a la placa índia, una massa terrestre contínua, les fronteres entre països són sovint un riu o una terra de ningú.
Geològicament, el subcontinent indi prové de l'Índia insular, una massa terrestre aïllada que es va separar del supercontinent de Gondwana durant el Cretaci i es va fusionar amb la massa terrestre d·Euràsia fa gairebé 55 milions d'anys, formant l'Himàlaia. Històricament, així com fins a l'actualitat, és i ha estat la regió més poblada del món, amb aproximadament el 20-25 per cent de la població mundial en tot moment de la història. Geogràficament, és la regió peninsular del sud d'Àsia, delimitada per l'Himàlaia al nord, l'Hindu Kush a l'oest i l'Arakan a l'est. Les regions geogràfiques veïnes del subcontinent inclouen l'altiplà tibetà al nord, la península d'Indoxinesa a l'est i l'altiplà Iranià a l'oest i l'oceà Índic al sud.
La definició precisa d'un «subcontinent indi» en un context geopolític és una mica discutida, ja que no hi ha una definició globalment acceptada sobre quins països formen part del sud d'Àsia o del subcontinent indi. Ja sigui el subcontinent indi o el sud d'Àsia, la definició de l'extensió geogràfica d'aquesta regió varia. L'Afganistan, tot i que sovint es considera una part del sud d'Àsia, normalment no està inclòs al subcontinent indi. Maldives, un país insular format per un petit arxipèlag al sud-oest de la península, encara que es considera, en gran part, part del subcontinent indi, de vegades és esmentat per fonts, inclòs el Fons Monetari Internacional, com un grup d'illes allunyades del subcontinent indi. en direcció sud-oest.

## Nom

Segons l'Oxford English Dictionary, el terme subcontinent significa una "subdivisió d'un continent que té una identitat geogràfica, política o cultural diferent" i també una "gran massa terrestre una mica més petita que un continent". El seu ús per significar el subcontinent indi s'evidencia des de principis del segle XX, quan la major part del territori formava part de l'Imperi Britànic, ja que era un terme convenient per referir-se a la regió que comprenia tant l'Índia Britànica com l'Índia. els estats principescos sota la supremacia britànica.
Subcontinent indi com a terme ha estat particularment comú a l'Imperi Britànic i els seus successors, mentre que el terme Àsia del Sud és l'ús més comú a Europa i Amèrica del Nord. Segons els historiadors Sugata Bose i Ayesha Jalal, el subcontinent indi ha arribat a ser conegut com el sud d'Àsia "en un llenguatge més recent i neutral". L'indòleg Ronald B. Inden argumenta que l'ús del terme Àsia del Sud s'està generalitzant ja que distingeix clarament la regió de l'Àsia oriental. Mentre que el sud d'Àsia, un terme més acurat que reflecteix les demarcacions polítiques contemporànies de la regió, està substituint el subcontinent indi, un terme molt lligat a l'herència colonial de la regió, com a terme de cobertura, aquest últim encara és molt utilitzat en els estudis tipològics.
Des de la partició de l'Índia, els ciutadans del Pakistan (que es va independitzar de l'Índia britànica el 1947) i Bangla Desh (que es va independitzar del Pakistan el 1971) sovint perceben l'ús del subcontinent indi com a ofensiu i sospitós a causa de la ubicació dominant de l'Índia a l'Índia. el terme. Com a tal, s'utilitza cada cop menys en aquests països. Mentrestant, molts analistes indis prefereixen utilitzar el terme a causa dels aspectes comuns socioculturals de la regió. La regió també ha estat anomenada "subcontinent asiàtic", "subcontinent asiàtic del sud", així com "Índia" o " Gran Índia " a l'època clàssica i pre - sentit modern.

## Formació

El subcontinent indi abans formava Gondwana, un supercontinent format durant el neoproterozoic tardà i el paleozoic inicial, que va començar a trencar-se durant el Mesozoic. La placa índica va separar-se de l'Antàrtida fa 130-120 milions d'anys i de Madagascar fa uns 90 milions d'anys, va derivant posteriorment cap al nord-est, xocant amb la placa euroasiàtica fa gairebé 55 milions d'anys, cap al final del Paleocè. La zona on es troben la placa eurasiàtica i la placa índica roman activa geològicament, propensa a terratrèmols importants.
Fisiogràficament, és una regió peninsular del sud d'Àsia delimitada per l'Himàlaia al nord, l'Hindu Kush a l'oest i la Serralada de l'Arakan a l'est. S'estén cap al sud fins a l'oceà Índic amb el mar d'Aràbia al sud-oest i la badia de Bengala al sud-est. La major part d'aquesta regió descansa a la placa índia i està aïllada de la resta d'Àsia per grans barreres muntanyoses. Les Illes Laccadives, les Maldives i l'arxipèlag de Txagos són tres sèries d'atols de corall, cais i fèroe a la placa índia juntament amb la serralada Txagos–Laccadive, una dorsal submarina que es va generar per la deriva nord de la placa índia sobre el punt calent de la Reunió durant el Cretaci i el primer Cenozoic. L'arxipèlag de les Maldives s'aixeca des d'un soterrani d'abocaments de basalt volcànic des d'uns 2000 m de profunditat que formen la part central de la carena entre Laccadives i el Gran Banc de Chagos.

## Geografia

Segons l'antropòleg John R. Lukacs, "el subcontinent indi ocupa la massa més gran continental del sud d'Àsia". Segons l'historiador BN Mukherjee, "El subcontinent és una entitat geogràfica indivisible". Segons el geògraf Dudley Stamp, "potser no hi ha cap part continental del món millor marcada per la natura com a regió o "regne" per si mateix que el subcontinent indi".
Aquesta massa terrestre física natural al sud d'Àsia és la porció de terra seca de la placa índica, que ha estat relativament aïllada de la resta d'Euràsia. L'Himàlaia (des del riu Brahmaputra a l'est fins al riu Indus a l'oest), Karakoram (des del riu Indus a l'est fins al riu Yarkand a l'oest) i les muntanyes de l'Hindu Kush (des del riu Yarkand cap a l'oest) formen el seu límit nord. A l'oest limita amb parts de les serres de l'Hindu Kush, Safed Koh, Muntanyes Sulayman, muntanyes Kirthar, serralada Brahui i serralada de Pab entre d'altres, amb el cinturó de plegament occidental al llarg de la frontera (entre la serralada de Sulaiman i la falla de Chaman) és el límit occidental de la placa índia, on, al llarg de l'Hindu Kush oriental, es troba la frontera entre l'Afganistan i el Pakistan. A l'est, limita amb els turons de Patkai, Naga, Lushai i Xin. L'oceà Índic, el Golf de Bengala i el mar d'Aràbia formen el límit del subcontinent indi al sud, sud-est i sud-oest.
Donada la dificultat de pas per l'Himàlaia, la interacció sociocultural, religiosa i política del subcontinent indi ha estat en gran part per les valls de l'Afganistan al nord-oest, les valls de Manipur al seu est i per rutes marítimes. També s'ha produït una interacció més difícil però històricament important a través de passatges iniciats pels tibetans. Aquestes rutes i interaccions han portat a la propagació del budisme fora del subcontinent indi cap a altres parts d'Àsia. I l'expansió islàmica va arribar al subcontinent indi de dues maneres, a través de l'Afganistan per terra i a la costa de l'Índia a través de les rutes marítimes del mar d'Aràbia.

## Les civilitzacions

Al nord, les fèrtils planes del Indus i el Ganges foren el focus de grans civilitzacions des del 2000 aC, van seguir sent el centre de les principals potències que van governar l'Índia, i avui encara inclouen les zones més poblades de l'Índia. L'Himàlaia restringeix el contacte amb la resta d'Àsia tret de passos estrets com el de Khyber al nord-oest, determinant que les influències externes van arribar a través de l'actual Afganistan amb les primeres onades de pobles migrants procedents de l'Àsia central, i a partir de l'any 1000 dC, els musulmans van establir regnes al nord de l'Índia.
La península meridional de l'Índia consisteix en gran part en un altiplà boscós conegut com el Dècan, amb grans rius que desemboquen al mar, va ser el bressol de diversos dels primers pobles indígenes, i molts grups tribals encara viuen a la selva de l'Índia central i oriental.
El sud es va mantenir en gran part intacte per les invasions musulmanes del nord i manté una cultura hindú tradicional sense diluir que és força diferent de la de les planes del nord, es parlen idiomes d’origen antic, com el tàmil, el telugu i el malayalam, amb gramàtiques i escriptures complexes força diferents de l’urdu del nord amb influència hindi, bengalí i persa.
Les barreres físiques terrestres van configurar gran part de la història interna de l’Índia i l’accessibilitat per mar va suposar el contacte amb el món exterior, amb comerç entre l'Índia i el món romà per mar, i les fines sedes, cotons i or del subcontinent eren reconeguts a tot el món antic. L'islam va arribar per mar des d'Aràbia cap al 700 i els primers contactes amb l'Europa moderna foren comercials, primer amb els portuguesos i, més tard, amb britànics, holandesos, francesos i danesos. Els britànics van esdevenir dominants en el comerç amb l'Índia, i van aconseguir governar el territori.

## Notes

* ↑ Per exemple, en un llibre per a estudiants universitaris de K. Ali, s'empre el terme "Indo-Pakistan".

## Referències

* ↑ Smith Diehl, Katharine «Books and Common Education in the Indo-Pak Subcontinent». The Journal of Library History (1966-1972), 2, 3, 7-1967, pàg. 201-210 [Consulta: 17 agost 2021].
* ↑ The new Oxford dictionary of English. Nova York: Oxford University Press, 2001. ISBN 0-19-860441-6.
* ↑ Dhavendra Kumar. Genomics and Health in the Developing World. Oxford University Press, 2012, p. 889. ISBN 978-0-19-537475-9.
* 1 2 3 Mariam Pirbhai. Mythologies of Migration, Vocabularies of Indenture: Novels of the South Asian Diaspora in Africa, the Caribbean, and Asia-Pacific. University of Toronto Press, 2009, p. 14. ISBN 978-0-8020-9964-8.
* 1 2 Michael Mann. South Asia's Modern History: Thematic Perspectives. Taylor & Francis, 2014, p. 13–15. ISBN 978-1-317-62445-5.
* ↑ McLeod, John. The History of India (en anglès). Greenwood Publishing Group, 2002. ISBN 978-0-313-31459-9.
* ↑ Kumar, Dhavendra. Genomics and Health in the Developing World (en anglès). Oxford University Press, 2012, p. 889. ISBN 978-0-19-537475-9.
* 1 2 "Indian subcontinent". New Oxford Dictionary of English (ISBN 0-19-860441-6) New York: Oxford University Press, 2001; p. 929: "the part of Asia south of the Himalayas which forms a peninsula extending into the Indian Ocean, between the Arabian Sea and the Bay of Bengal. Historically forming the whole territory of Greater India, the region is now divided into three countries named Bangladesh, India and Pakistan."
* ↑ Stephen Adolphe Wurm, Peter Mühlhäusler & Darrell T. Tryon, Atlas of languages of intercultural communication in the Pacific, Asia, and the Americas, pages 787, International Council for Philosophy and Humanistic Studies, Published by Walter de Gruyter, 1996, ISBN 3-11-013417-9Haggett, Peter. Encyclopedia of World Geography (Vol. 1). Marshall Cavendish, 2001, p. 2710. ISBN 0-7614-7289-4.
* ↑ Chris Brewster and Wolfgang Mayrhofer, Handbook of Research on Comparative Human Resource Management, page 576, Edward Elgar Publishing, 2012, ISBN 9780857938718
* ↑ Chandra K. Sharma, Geology of Nepal Himalaya and Adjacent Countries, page 14, Sangeeta Sharma Books, 1990, ASIN B0006EWSCI
* ↑ Robert Wynn Jones. Applications of Palaeontology: Techniques and Case Studies. Cambridge University Press, 2011, p. 267–271. ISBN 978-1-139-49920-0.
* 1 2 Baker, Kathleen M.; Chapman, Graham P. The Changing Geography of Asia (en anglès). Routledge, 2002, p. 10. ISBN 978-1-134-93384-6.
* 1 2 Ewan W. Anderson. An Atlas of Middle Eastern Affairs. Routledge, 4 desembre 2013, p. 5. ISBN 978-1-136-64862-5. , Quote: "To the east, Iran, as a Gulf state, offers a generally accepted limit to the Middle East. However, Afghanistan, also a Muslim state, is then left in isolation. It is not accepted as a part of Central Asia and it is clearly not part of the Indian subcontinent".
* ↑ Jona Razzaque. Public Interest Environmental Litigation in India, Pakistan, and Bangladesh. Kluwer Law International, 2004, p. 3 with footnotes 1 and 2. ISBN 978-90-411-2214-8.
* ↑ Akhilesh Pillalamarri, South Asia or India: An Old Debate Resurfaces in California, The Diplomat, 24 Maig 2016; . ISBN 978-1-4959-4130-6.
* 1 2 Sushil Mittal and Gene Thursby, Religions of South Asia: An Introduction, page 3, Routledge, 2006, ISBN 9781134593224
* 1 2 Kathleen M. Baker and Graham P. Chapman, The Changing Geography of Asia, page 10, Routledge, 2002, ISBN 9781134933846
* ↑ Ira M. Lapidus. A History of Islamic Societies. Cambridge University Press, 2014, p. 269, 698–699. ISBN 978-0-521-51430-9.
* ↑ Louis D Hayes. The Islamic State in the Post-Modern World: The Political Experience of Pakistan. Ashgate, 2014, p. 55–56. ISBN 978-1-4724-1262-1. ; Robert Wuthnow. The Encyclopedia of Politics and Religion. Routledge, 2013, p. 11–. ISBN 978-1-136-28493-9.
* ↑ Kumar, Dhavendra. Genetic Disorders of the Indian Subcontinent - Google Books, 20 octubre 2004. ISBN 9781402012150.
* ↑ Isenberg, Irwin. The Nations of the Indian Subcontinent - Irwin Isenberg - Google Books, 4 octubre 2007. ISBN 9780824205218.
* ↑ Prior, Katherine. The History of Emigration from the Indian Subcontinent - Katherine Prior - Google Books, 1997. ISBN 9780531144183.
* ↑ Ludwig Paul, Persian Origins, page 31, Otto Harrassowitz Verlag, 2003, ISBN 9783447047319, "Maldive Islands which are scattered about the sea south-west of the Indian subcontinent, extending over more than 1,000 km in a north-south direction."
* ↑ Webster's Third New International Dictionary, Unabridged, Merriam-Webster, 2002. Retrieved 6 desembre 2016; Quote: "a large landmass smaller than a continent; especially: a major subdivision of a continent! e Indian subcontinent | "
* ↑ Subcontinent, Oxford English Dictionaries (2012). Retrieved 6 desembre 2016; Quote: "A large distinguishable part of a continent..."
* ↑ McLeod, John. The History of India. Greenwood Publishing Group, 1 gener 2002. ISBN 9780313314599.
* ↑ Milton Walter Meyer, South Asia: A Short History of the Subcontinent, pages 1, Adams Littlefield, 1976, ISBN 0-8226-0034-X
* ↑ "Indian subcontinent" is used by Henry D. Baker, British India With Notes On Ceylon Afghanistan And Tibet (1915), p. 401.
* ↑ Milton Walter Meyer, South Asia: A Short History of the Subcontinent, pages 1, Adams Littlefield, 1976, ISBN 0-8226-0034-X Jim Norwine & Alfonso González, The Third World: states of mind and being, pages 209, Taylor & Francis, 1988, ISBN 0-04-910121-8 Boniface, Brian G. Worldwide destinations: the geography of travel and tourism. Butterworth-Heinemann, 2005. ISBN 978-0-7506-5997-0. Judith Schott & Alix Henley, Culture, Religion, and Childbearing in a Multiracial Society, pages 274, Elsevier Health Sciences, 1996, ISBN 0-7506-2050-1 Raj S. Bhopal, Ethnicity, race, and health in multicultural societies, pages 33, Oxford University Press, 2007, ISBN 0-19-856817-7 Lucian W. Pye & Mary W. Pye, Asian Power and Politics, pages 133, Harvard University Press, 1985, ISBN 0-674-04979-9 Mark Juergensmeyer, The Oxford handbook of global religions, pages 465, Oxford University Press US, 2006, ISBN 0-19-513798-1 Sugata Bose & Ayesha Jalal, Modern South Asia, pages 3, Routledge, 2004, ISBN 0-415-30787-2
* ↑ Judith Schott & Alix Henley, Culture, Religion, and Childbearing in a Multiracial Society, pages 274, Elsevier Health Sciences, 1996, ISBN 0750620501
* ↑ Raj S. Bhopal, Ethnicity, race, and health in multicultural societies, pages 33, Oxford University Press, 2007, ISBN 0198568177
* ↑ Sugata Bose & Ayesha Jalal, Modern South Asia, pages 3, Routledge, 2004, ISBN 0415307872
* ↑ Ronald B. Inden, Imagining India, page 51, C. Hurst & Co. Publishers, 2000, ISBN 1850655200
* ↑ Tom McArthur, Oxford Guide to World English, page 309, Oxford University Press, 2003, ISBN 9780198607717
* ↑ Raymond Hickey (ed), Standards of English: Codified Varieties around the World, page 256, Cambridge University Press, 2012, ISBN 9781139851213
* ↑ Ali, K. Aziz Publishers. A New History of Indo-Pakistan up to 1526, 1980.
* ↑ B.H. Farmer, An Introduction to South Asia, page 1, Methuen and Co. Ltd., 1983, ISBN 9780416726008, "The 'Indian sub continent' is a term that certainly recognises the dominant position of India in both area and population. Since the partition of Indian Empire, use of this term becomes offensive to the Pakistanis and the Bangladeshis." Jona Razzaque, Public Interest Environmental Litigation in India, Pakistan, and Bangladesh, page 3, Kluwer Law International, 2004, ISBN 9789041122148 "Yet, because citizens of Pakistan (which was carved out of India in 1947 and has had recurring conflicts with India since then) and of Bangladesh (which became separated from Pakistan by civil war in 1971) might find offensive the dominant placement of India in the term "Indian subcontinent", many scholars today prefer the more recently adopted designation 'South Asia.'" Sushil Mittal and Gene Thursby, Religions of South Asia: An Introduction, page 3, Routledge, 2006, ISBN 9781134593224 S K Shah, India and Its Neighbours: Renewed Threats and New Directions, page 26, Vij Books India Pvt Ltd, 2017, ISBN 9789386367501 "Indian analysts, who talk of the Indian sub-continent, wish to keep in mind, in their analyses, the common historical, political, religious and cultural heritage of these three countries. The term sub-continent is used less and less in Pakistan and Bangladesh. The political leadership and the policy-makers in these two countries do not wish to be reminded of this common heritage. Any highlighting of this common heritage by Indian analysts is viewed by them with suspicion—— as indicating a hidden desire to reverse history and undo the 1947 partition."
* ↑ Lizzie Crouch and Paula McGrath, "Humanity's global battle with mosquitoes", Health check, BBC World Service
* ↑ K. Alan Kronstadt, Terrorist Attacks in Mumbai, India, and Implications for U. S. Interests, page 7, Diane Publishing, 2011, ISBN 9781437929539
* ↑ Aijazuddin Ahmad, Geography of the South Asian subcontinent: A Critical Approach, page 17, Concept Publishing Company, 2009, ISBN 9788180695681
* ↑ Ayesha Jalal, Partisans of Allah: Jihad in South Asia, page xiii, Harvard University Press, 2009, ISBN 9780674039070
* ↑ K. D. Kapur, Nuclear Non-proliferation Diplomacy: Nuclear Power Programmes in the Third World, page 365, Lancers Books, 1993, ISBN 9788170950363|Daya Nath Tripathi (ed), Discourse on Indo European Languages and Culture, page 193, Indian Council of Historical Research, 2005, ISBN 9788178271200 Muhammad Akram Khan, What Is Wrong with Islamic Economics?: Analysing the Present State and Future Agenda, page 183, Edward Elgar Publishing, 2013, ISBN 9781782544159
* ↑ John McLeod, The history of India, page 1, Greenwood Publishing Group, 2002, ISBN 0-313-31459-4; note: McLeod does not include Afghanistan in Indian subcontinent or South Asia; Jim Norwine & Alfonso González, The Third World: states of mind and being, pages 209, Taylor & Francis, 1988, ISBN 0-04-910121-8 Quote: ""The term "South Asia" also signifies the Indian Subcontinent"" Raj S. Bhopal, Ethnicity, race, and health in multicultural societies, pages 33, Oxford University Press, 2007, ISBN 0-19-856817-7; Quote: "The term South Asian refers to populations originating from the Indian subcontinent, effectively India, Pakistan, Bangladesh and Sri Lanka; Lucian W. Pye & Mary W. Pye, Asian Power and Politics, pages 133, Harvard University Press, 1985, ISBN 0-674-04979-9 Quote: "The complex culture of the Indian subcontinent, or South Asia, presents a tradition comparable to Confucianism." Mark Juergensmeyer, The Oxford handbook of global religions, pages 465, Oxford University Press US, 2006, ISBN 0-19-513798-1 Sugata Bose & Ayesha Jalal, Modern South Asia, pages 3, Routledge, 2004, ISBN 0-415-30787-2
* ↑ Gaina, Carmen; Müller, R. Dietmar; Brown, Belinda; Ishihara, Takemi; Ivanov, Sergey «Breakup and early seafloor spreading between India and Antarctica» (en anglès). Geophysical Journal International, 170, 1, 7-2007, pàg. 151–169. Bibcode: 2007GeoJI.170..151G. DOI: 10.1111/j.1365-246X.2007.03450.x.
* ↑ Torsvik, T.H.; Tucker, R.D.; Ashwal, L.D.; Carter, L.M.; Jamtveit, B.; Vidyadharan, K.T.; Venkataramana, P. «Late Cretaceous India-Madagascar fit and timing of break-up related magmatism» (en anglès). Terra Nova, 12, 5, 10-2000, pàg. 220–224. Bibcode: 2000TeNov..12..220T. DOI: 10.1046/j.1365-3121.2000.00300.x. ISSN: 0954-4879.
* ↑ Wynn Jones, Robert. Applications of Palaeontology: Techniques and Case Studies (en anglès). Cambridge University Press, 2011, p. 267–271. ISBN 978-1-139-49920-0.
* ↑ Alexander E. Gates; David Ritchie Encyclopedia of Earthquakes and Volcanoes (en anglès). Infobase, 2006, p. 116–118. ISBN 978-0-8160-7270-5.
* ↑ Bethany D. Rinard Hinga. Ring of Fire: An Encyclopedia of the Pacific Rim's Earthquakes, Tsunamis, and Volcanoes. ABC-CLIO, 2015, p. 89-90. ISBN 978-1-61069-297-7.
* ↑ Alexander E. Gates. Encyclopedia of Earthquakes and Volcanoes. Infobase, 2006, p. 116–118. ISBN 978-0-8160-7270-5.
* ↑ Dhavendra Kumar. Genomics and Health in the Developing World. Oxford University Press, 2012, p. 889-890. ISBN 978-0-19-537475-9.
* ↑ John McLeod, The history of India, page 1, Greenwood Publishing Group, 2002, ISBN 0-313-31459-4
* ↑ Pannell, Clifton W. «Asia». A: .
* ↑ E. Bredow, R. Gassmöller, J. Dannberg and B. Steinberger, Geodynamic Models of Plume-Ridge Interaction in the Indian Ocean and its Effect on the Crustal Thickness of the Réunion Hotspot Track (abstract), Astrophysics Data System (ADS), Harvard–Smithsonian Center for Astrophysics
* ↑ T.R. McClanahan, C.R.C. Sheppard and D.O. Obura, Coral Reefs of the Indian Ocean: Their Ecology and Conservation, page 327, Oxford University Press, 2000, ISBN 9780195352177
* 1 2 Rudie H. Kuiter and Timothy Godfrey, Fishes of the Maldives – Indian Ocean, page 1, Atoll Editions, 2014, ISBN 9781876410971
* ↑ John R. Lukacs, The People of South Asia: the biological anthropology of India, Pakistan, and Nepal, page 59, Plenum Press, 1984, ISBN 9780306414077
* 1 2 3 4 5 Bratindra Nath Mukherjee, Nationhood and Statehood in India: A historical survey, page 4, Regency Publications, 2001, ISBN 9788187498261
* ↑ L. Dudley Stamp. India, Pakistan, Ceylon and Burma. Londres: Methuen, 1957, p. 185. OCLC 213547929.
* 1 2 3 . ISBN 978-0-521-80904-7.
* ↑ Samiul Hasan, The Muslim World in the 21st Century: Space, Power, and Human Development, page 84, Springer Science & Business Media, 2012, ISBN 9789400726321
* ↑ S. Mukherjee, R. Carosi, P.A. van der Beek, B.K. Mukherjee and D.M. Robinson (ed.), Tectonics of the Himalaya, Geological Society of London, 2015, ISBN 9781862397033
* ↑ Vijay P. Singh, Pratap Singh and Umesh K. Haritashya, Encyclopedia of Snow, Ice and Glaciers, page 525, Springer Science & Business Media, 2011, ISBN 9789048126415
* ↑ John L. Esposito. The Oxford Handbook of Islam and Politics. Oxford University Press, 2016, p. 453–456. ISBN 978-0-19-063193-2.
* ↑ Imperial Gazetteer of India vol. IV 1907, pàg. 59-60

## Vegeu també

* Àsia meridional