# George Green

George Green (Sneinton, Nottinghamshire, 14 de juliol de 1793 − Nottingham, 31 de maig de 1841) va ser un matemàtic britànic el treball va influir notablement el desenvolupament d'importants conceptes en física. Entre les seves obres més famoses se cita: " Una anàlisi de les aplicacions de l'anàlisi matemàtica a les teories de l'electricitat i el magnetisme " publicat a 1828. En aquest assaig es van introduir els conceptes de funcions de potencial utilitzats comunament en la formulació matemàtica de la física. També van aparèixer en aquest assaig les funcions de Green i aplicacions importants del teorema de Green.
Green va ser un científic autodidacta. Va viure la major part de la seva vida en Sneinton , Nottinghamshire, actualment part de la ciutat de Nottingham. El seu pare, també anomenat George, era un forner que posseïa un molí de vent per preparar la farina. El jove George Green només va assistir de forma regular a l'escola durant un any entre els 8 i 9 anys ajudant al seu pare posteriorment.
En algun moment va començar els seus estudis de matemàtiques. Com que Nottingham un poble pobre en recursos intel·lectuals, no s'ha pogut dilucidar per part dels historiadors d'on obtenia Green la informació necessària per al seu desenvolupament en matemàtiques. Només es coneix una persona que hagi viscut a Nottingham durant aquesta època, amb els suficients coneixements matemàtics: John Toplis. Quan Green va publicar el seu assaig el 1828, va ser venut com una subscripció a 51 persones, la majoria de les quals eren probablement amics i sense cap idea de sobre matemàtiques.
El ric terratinent i matemàtic Edward Bromhead va comprar una còpia i va animar a Green a anar més lluny en el seu treball matemàtic. No obstant això, Green no va confiar en el seu mentor i no va tornar a contactar amb ell durant dos anys.
Després d'aquests dos anys, Bromhead realitzar les gestions perquè Green ingressés a la Universitat de Cambridge. Green va ingressar com a estudiant a l'edat de 40 anys. La seva carrera acadèmica va ser excel·lent, i després de la seva graduació el 1837 va romandre a la facultat, a l'Escola Gonville i Caius. Va escriure en òptica, acústica i hidrodinàmica, i malgrat que els seus escrits posteriors no van tenir la rellevància de la seva Assaig , de la mateixa manera van ser molt reputats. Els treballs de Green sobre el moviment de les onades en un canal anticipa l'aproximació WKB de mecànica quàntica, mentre que la seva investigació sobre ones lumíniques i de les propietats de l'Èter produïen el que avui és conegut com les Mesures de deformació de rotació independent . El 1839 va ser elegit membre de la junta directiva de l'escola, de tota manera, gaudiria els privilegis del càrrec per un curt temps: el 1840 cau malalt i torna a Nottingham, on mor un any després.
El treball de Green va ser poc conegut en la comunitat matemàtica durant la seva vida. El 1846, el seu treball va ser redescobert per un jove William Thomson (Lord Kelvin), qui el va fer popular entre els futurs matemàtics de l'època. Abans de Kelvin, l'únic matemàtic que havia citat una obra de Green havia estat Robert Murphy el 1843.
En l'actualitat, la Biblioteca George Green de la Universitat de Nottingham hi ha gran part de la col·lecció de ciències i enginyeria de la universitat. El 1986, el molí dels Green va ser restaurat. Ara funciona com a museu i centre científic.
En una visita a Nottingham el 1930, Albert Einstein va comentar que Green va estar 20 anys avançat a la seva època. El físic teòric Julian Schwinger, qui ús part de l'obra de Green en el seu treball sobre recerca d'avançada, va publicar un tribut titulat " The Greening of Quantum Field Theory: George and I ".

## Bibliografia

* Cannell, Doris Mary. George Green: Mathematician & Physicist, 1793-1841: The Background to His Life and Work (en (anglès)). Filadelfia: Society for Industrial and Applied Mathematics, 2001. ISBN 0-89871-463-X.
* Challis, Lawrie; Sheard, Fred «The Green of Green Functions» (en (anglès)). Physics Today, Vol. 56, Num. 12, 2003, pàg. 41-46. Arxivat de l'original el 2016-08-08. DOI: 10.1063/1.1650227. ISSN: 0031-9228.

## Enllaços externs

* «George Green». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «George Green» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Wallis, P.J. «Green, George». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 11 juny 2016].