OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Blue Thermal

Blue Thermal (ブルーサーマル -青凪大学体育会航空部-, Burū Sāmaru: Aonagi Daigaku Taiiku-kai Kōkū-bu) és una sèrie de manga japonesa de Kana Ozawa. Es va publicar a la revista de manga seinen de l'editorial Shinchosha Monthly Comic @ Bunch entre l'abril de 2015 i el novembre de 2017 i es va recollir en cinc volums tankōbon.
Un manga preqüela d'Ozawa titulat Blue Thermal: First Flight (ブルーサーマル FIRST FLIGHT) es va serialitzar en línia al lloc web Line Manga de Line Corporation entre novembre de 2021 i gener de 2022 i va ser recollit en un únic volum tankōbon per Shinchoshaōbon.
Una adaptació cinematogràfica d'anime de Telecom Animation Film es va estrenar al Japó el març de 2022. Es va estrenar als cinemes en català el 17 de març de 2023.

## Sinopsi

La Tamaki es trasllada a Tòquio a la recerca d'una vida universitària normal, amb activitats socials i relacions romàntiques. Poc després d'ingressar a la universitat, però, danya accidentalment el planador d'un noi, en Sorachi, i ha de treballar al club d'aviació per pagar els danys.

## Referències

* ↑ «Blue Thermal Manga Gets Prequel Manga». Anime News Network, 22-11-2021. [Consulta: 22 novembre 2021].
* ↑ «Els cinemes estrenen aquest divendres dues pel·lícules d’animació en català: ‘Blue Thermal’ i ‘L'illa dels ocells'». [Consulta: 24 març 2023].
* ↑ «Blue Thermal». Goita què fan, ara!. [Consulta: 16 setembre 2023].

## Enllaços externs

* Tràiler en català
# Coixinet de monja

«Coixinet de monja» té aquests significats:
Les següents plantes són conegudes amb el nom principal o alternatiu de coixinet de monja:
* Coixinet de monja (Teucrium balearicum), espècie de la família de les lamiàcies, endèmica de les Balears.
* Coixinet de monja (Launaea cervicornis), espècie de la família de les asteràcies, endèmica de les Balears.
* Eixorba-rates blanc (Teucrium subspinosum), espècie de la família de les lamiàcies, endèmica de les Balears.
* Eixorba-rates negre ( Astragalus balearicus), espècie de la família de les fabàcies, endèmica de les Balears.
* Eriçó (Erinacea anthyllis), espècie de la família de les fabàcies.
# Peter Schep

Peter Schep (Lopik, província d'Utrecht, 8 de març de 1977) és un ciclista neerlandès, especialista en la pista. Ha obtingut set medalles als Campionats del món, proclamant-se campió en Puntuació el 2006.

## Palmarès en ruta

* 2000
** Vencedor d'una etapa de l'Olympia's Tour
* 2003
** Vencedor d'una etapa de l'OZ Wielerweekend
* 2004
** Vencedor d'una etapa del Tour d'Anvers
* 2006
** 1r a l'Omloop van de Glazen Stad
** 1r a la Parel van de Veluwe
* 2007
** Vencedor d'una etapa de la Ronde van Midden-Brabant

## Palmarès en pista

* 2003
** Campió dels Països Baixos en Scratch
* 2004
** Campió dels Països Baixos en Puntuació
* 2006
** Campió del món de puntuació
** 1r als Sis dies d'Amsterdam (amb Danny Stam)
* 2007
** Campió d'Europa de Madison, amb Jens Mouris
* 2008
** Campió dels Països Baixos en Madison (amb Wim Stroetinga)
* 2009
** 1r als Sis dies de Rotterdam (amb Joan Llaneras)
* 2010
** Campió dels Països Baixos en Scratch
** Campió dels Països Baixos en Madison (amb Theo Bos)
** 1r als Sis dies de Gant (amb Iljo Keisse)
* 2011
** Campió d'Europa de Derny
* 2012
** 1r als Sis dies de Rotterdam (amb Wim Stroetinga)
** 1r als Sis dies de Bremen (amb Robert Bartko)
** 1r als Sis dies de Zuric (amb Kenny De Ketele)
* 2013
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Roger Kluge)

### Resultats a la Copa del Món

* 2004-2005
** 1r a Moscou, en Puntuació
* 2006-2007
** 1r a Manchester, en Madison
* 2007-2008
** 1r a Sydney, en Madison

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
# Paola Pezzo

Paola Pezzo (Bosco Chiesanuova, província de Verona, 8 de gener de 1969) és una ciclista italiana, ja retirada, especialista en ciclisme de muntanya i guanyadora de dues medalles olímpiques d'or.

## Carrera esportiva

Va participar, als 27 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1996 realitzats a Atlanta (Estats Units), on aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova femenina de ciclisme de muntanya en la primera edició que aquesta disciplina del ciclisme formava part del programa olímpic, un fet que repetí en els Jocs Olímpics d'Estiu de 2000 realitzats a Sydney (Austràlia). En els Jocs Olímpics d'Estiu de 2004 realitzats a Atenes (Grècia) tornà a participar en aquesta prova, si bé no pogué finalitzar-la.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat quatre medalles en el Campionat del Món de ciclisme de muntanya, entre elles dues medalles d'or. L'any 1997 aconseguí la primera posició en la Copa del Món de l'especialitat, finalitzant tercer els anys 1995 i 1998.

## Palmarès

* 1993
** Campiona del món en Camp a través
* 1994
** Campiona d'Europa en Camp a través
* 1996
** Medalla d'or als Jocs Olímpics del 1996 en Camp a través
** Campiona d'Europa en Camp a través
* 1997
** Campiona del món en Camp a través
** 1a a la Copa del món
* 1999
** Campiona d'Europa en Camp a través
* 2000
** Medalla d'or als Jocs Olímpics del 2000 en Camp a través
# Francis Moreau

Francis Moreau (Saint-Quentin, Picardia, 21 de juliol de 1965) és un ciclista francès professional des del 1989 fins al 2000, ha destacat en ruta, però especialment en pista on ha aconseguit els majors èxits.
Moreau aconseguí l'or als Jocs Olímpics d'Atlanta en la modalitat de Persecució per equips, i el Campionat del Món en Persecució individual l'any 1991.

## Palmarès en pista

* 1991
** 1r de la Campionat del Món en pista de la prova de persecució individual
* 1996
** Medalla d'or als Jocs Olímpics d'Atlanta en persecució per equips (juntament amb Chistophe Capelle, Philippe Ermenault i Jean-Michel Monin)

### Resultats a la Copa del Món

* 1999
** 1r a Ciutat de Mèxic, en Persecució
** 1r a Ciutat de Mèxic, en Persecució per equips

## Palmarès en ruta

* 1986
** Vencedor d'una etapa del Giro de les Regions
* 1987
** Vencedor d'una etapa del Circuit de La Sarthe
* 1989
** 1r al Gran Premi del Nord-Pas de Calais
** Vencedor d'una etapa del Tour de la CEE
* 1990
** 1r al Gran Premi del Nord-Pas de Calais
** Vencedor d'una etapa de la Setmana Catalana
** Vencedor d'una etapa de la París-Niça
* 1991
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Oise
** Vencedor d'una etapa del Gran Premi del Midi Libre
** 1r al Gran Premi de Barentin
* 1992
** Vencedor d'una etapa del Critèrium Internacional
* 1993
** 1r a la París-Brussel·les
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suècia
* 1994
** 1r a la Bordeus-Cauderan
* 1994
** 1r a À travers le Morbihan
* 2000
** 1r al Gran Premi de Lillers

### Resultats al Tour de França

* 1990. Fora de temps (11a etapa)
* 1991. 132è de la classificació general
* 1992. Abandona (11a etapa)
* 1993. Abandona (15a etapa)
* 1994. 113è de la classificació general
* 1995. Fora de temps (15a etapa)
* 1996. Fora de temps (6a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1989. Abandona
* 1993. 95è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1997. 91è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Fons d'inversió immobiliària

Un fons d'inversió immobiliària (FII; en anglès real estate investment trust, acrònim REIT i a l'Estat Espanyol conegudes amb l'acrònim socimi, 'societat cotitzada anònima d'inversió al mercat immobiliari') és una societat d'inversió que és propietària d'actius immobiliaris i els ingressos dels quals procedeixen fonamentalment dels seus lloguers. Cotitzen a la borsa i han de repartir dividends cada any.

## Introducció

El 1960 neixen als Estats Units els REIT, amb l'objectiu que les inversions a gran escala en béns immobles fossin accessibles també als petits inversors. La fórmula escollida consistia a equiparar la inversió en productes immobiliaris a la inversió a qualsevol altra indústria; és a dir, a través de la compra de valors. Per aquesta raó, encara que no estan obligats, la major part dels REIT són societats que cotitzen a Borsa de valors.
Els REIT, que han aportat un gran dinamisme als fons immobiliaris internacionals, ofereixen una exposició directa al mercat immobiliari, amb un alt grau de liquiditat i de transparència.
El fet de poder invertir internacionalment (excepte els REIT de Bèlgica i Hong Kong) genera multitud d'oportunitats com són l'ampliació de l'abast d'identificació i captura d'oportunitats immobiliàries globals, la diversificació del risc a través de l'elecció adequada de mercats poc correlacionats i l'estabilització del cicle immobiliari en tenir inversions en diferents estats del cicle.

## Característiques

* Els REIT ofereixen, generalment, una inversió de baix risc i una compensació atractiva.
* Gaudeixen d'avantatges fiscals pel que fa a les immobiliàries tradicionals.
* Reparteixen gairebé tots els seus dividends de manera consistent.

## Implantació a nivell mundial

Als anys 70 van entrar als Països Baixos i Austràlia. Avui són a Espanya, França, Bèlgica, el Canadà, el Brasil, Turquia, Singapur, el Japó, Mèxic, Malàisia, Israel, Taiwan, Corea, el Regne Unit, Hong Kong, Alemanya i Colòmbia. A Itàlia s'espera la seva aprovació per a finals del 2007, mentre que Finlàndia ja està estudiant com implementar-los.

### A l'Estat Espanyol

A Espanya, les socimis es regulen segons la llei 11/2009

## Referències

* ↑ «ns d'inversió immobiliària». Diccionari dels mercats financers. Departament d'Economia i Finances de la Generalitat de Catalunya i TERMCAT, 2009.
* ↑ «SOCIMI o socimi, pero no Socimi» (en castellà). www.fundeu.es. [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ "Las socimis animan el mercado de compras por más de 1.600 millones", El País, 31 de agosto de 2014.
* ↑ «Claves (y desventajas) de las SOCIMI» (en castellà). Inverpremium, 20-03-2017. [Consulta: 28 maig 2019].

## Enllaços externs

* Altius | Socimi Arxivat 2013-09-08 a Wayback Machine. - Primera SOCIMI pública a Espanya aplicant el model de REIT internacional.
* Raons per invertir en socimis.
# Erin Hartwell

Erin Hartwell (Filadèlfia, Pennsilvània, 1 de juny de 1969) va ser un ciclista nord-americà que era especialista en les proves de pista, concretament en Quilòmetre contrarellotge. Guanyador de dues medalles olímpiques, també va aconseguir aconseguir pujar diversos cops al podi dels Campionats del món.
Està casat amb la ciclista noruega May Britt Våland.

## Palmarès

* 1996
** Medalla de bronze als Jocs Olímpics de Barcelona en Quilòmetre contrarellotge
* 1996
** Medalla de plata als Jocs Olímpics d'Atlanta en Quilòmetre contrarellotge
* 2000
** Campió dels Estats Units en velocitat per equips
** 1r al Joe Martin Stage Race

### Resultats a la Copa del Món

* 1998
** 1r a Victòria, en Quilòmetre

## Referències

* ↑ «Erin Hartwell» (en anglès). Museo del ciclismo. [Consulta: 2 gener 2025].
* ↑ «Erin Hartwell» (en anglès). olympedia. [Consulta: 2 gener 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Philippe Ermenault

Philippe Ermenault (Flixecourt, Picardia, 29 d'abril de 1969) va ser un ciclista francès que va destacar en la pista.
Del seu palmarès destaquen les dues medalles als Jocs Olímpics d'Atlanta i dos Campionats del Món en Persecució individual.
El seu fill Corentin també s'ha dedicat al ciclisme.

## Palmarès en pista

* 1992
** Campió de França de persecució
* 1993
** Campió de França de persecució
* 1994
** Campió de França de persecució
* 1995
** Campió de França de persecució
* 1996
** Medalla d'or als Jocs Olímpics d'Atlanta en persecució per equips (juntament amb Chistophe Capelle, Francis Moreau i Jean-Michel Monin)
** Medalla de plata als Jocs Olímpics d'Atlanta en persecució individual
** Campió de França de persecució
** Campió de França de puntuació
* 1997
** Campió del món de persecució
** Campió de França de persecució
** Campió de França de puntuació
* 1998
** Campió del món de persecució
* 1999
** Campió de França de persecució

### Resultats a la Copa del Món

* 1995
** 1r a Tòquio, en Persecució
** 1r a Adelaida i Tòquio, en Persecució per equips
* 1999
** 1r a Ciutat de Mèxic, en Persecució per equips

## Palmarès en ruta

* 1990
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Baviera

## Referències

* ↑ «Philippe Ermenault» (en anglès). Museo del Ciclismo. [Consulta: 28 desembre 2024].
* ↑ «Philippe Ermenault» (en anglès). olympedia. [Consulta: 28 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Kostromà

Kostromà - Кострома (rus) - és una ciutat de la Rússia europea, situada a la confluència del Volga i el riu Kostromà. Capital de l'òblast de Kostromà, és un important nucli industrial conegut per la fabricació de teixits, maquinària i calçat.

## Història

La primera referència històrica de la ciutat de Kostromà es remunta a 1213, tot i que molts historiadors suposen que fou fundada a mitjans del segle xii. El 1238, com la resta del Principat de Vladímir-Súzdal, fou saquejada per les hordes mongols. Poc després es va constituir com a principat, condició que va mantenir fins a principis del segle xiv, moment en què fou annexionada al Gran Ducat de Moscou.
Lloc de refugi dels Grans Ducs moscovites durant els setges de 1382, 1408 i 1433, la ciutat va experimentar durant el segle XVI un creixement espectacular, impulsat per les noves rutes comercials amb Anglaterra i Països Baixos a través del port septentrional d'Arkhànguelsk. La seva importància dins del nou Tsarat Rus va atreure els exèrcits polonesos, que la van envair en dues ocasions entre finals del segle xvi i principis del xvii.
Vinculada a la família Romanov, que li van donar la seva protecció durant centúries, rebé l'estatus de "ciutat" el 1719. Malauradament però, el 1773 va ser completament devastada per un incendi. En els anys posteriors seria reconstruïda segons una estructura radial amb el centre proper al riu Volga i amb edificis d'estil neoclàssic, molts dels quals encara es mantenen en peu avui dia.

## Cultura

Kostromà és una de les ciutats incloses al circuit turístic patrimonial conegut com l'Anell d'Or de Rússia. Entre els diversos monuments de la ciutat es troba el monestir d'Ipàtiev, dins del qual destaca la Catedral de la Dormició, erigida al segle xiii i reconstruïda a finals del segle xviii. En aquest monestir va ser on, el 1613, va ser coronat Tsar de Rússia Miquel I, el primer representant de la dinastia dels Romanov.

## Ciutats agermanades

La ciutat de Kostromà està agermanada amb les localitats de:
* Aquisgrà, Alemanya
* Berane, Montenegro
* Cetinje, Montenegro
* Durham (Anglaterra), Regne Unit
* Durham (Carolina del Nord), Estats Units d'Amèrica
* Hyvinkää, Finlàndia
* Samokov, Bulgària

## Galeria d'imatges

* Catedral del Monestir d'Ipàtiev (1652)
* Iconostasi del segle xvii a la catedral d'Ipàtiev
* Església dins del conjunt d'Ipàtiev (1680)
* Monestir de l'Epifania
* Catedral del monestir de l'Epifania (1559-65)
* Antiga torre de guaita de Kostromà

## Enllaços externs

* Ajuntament de Kostromà en (rus)
# Mirosław Ferić

Mirosław Ferić o Ferič (Travnik, Imperi Austrohongarès, 17 de juny de 1915 – 14 de febrer de 1942) va ser un pilot de caça polonès, as de l'aviació durant la Segona Guerra Mundial.

## Biografia

Ferić va néixer a Travnik (actual Bòsnia i Hercegovina), el seu pare era croata (i morí durant la I Guerra Mundial) i la seva mare era polonesa. El 1919 la seva família es traslladà a Polònia. El 1938 es graduà com a cadet a l'escola de vol de Dęblin com a pilot de caça, servint a la escadre No. 111 amb rang de podporucznik pilot.
Durant la campanya de Polònia el 1939 serví amb la Escadre No. 111, assignada a la Brigada de Persecució (Brygada Poscigowa) i defensà la zona de Varsòvia. El 3 de setembre el seu PZL P.11c va ser danyat en combat però va aconseguir saltar. Durant la campanya va abatre un Hs 126 el 8 de setembre i compartí una victòria (altres fonts li donen un Bf 110).
El 17 de setembre, juntament amb altres pilots, van ser evacuats Romania. Allà van ser internats, però fugí i viatjaren a França per mar. Després d'entrenar amb avions francesos, va ser destinat a un grup comandat per Kazimierz Kuzian, volant caces Morane MS-406, destinat a la zona de Nantes; però no arribà a entrar en combat i, després de la caiguda de França, Ferić va ser evacuat al juny de 1940 al Regne Unit.
Després d'un entrenament avançat a un RAF OTU, va ser destinat al 303è Esquadró Polonès de Caces, estacionat a RAF Northolt i volant amb Hawker Hurricanes, entrant en servei a la batalla d'Anglaterra el 31 d'agost de 1940. El primer dia de combat va abatre un Messerschmitt Bf 109; el 2 de setembre probablement va abatre un altre, però el seu avió va ser malmès i va haver de fer un aterratge forçós. El 6 de setembre va abatre un altre Bf 109 i, el 15 de setembre un Bf 109 i un Bf 110. El 27 de setembre va abatre un nou Bf 109 i un Heinkel He 111, i el 5 d'octubre un nou Bf 109.
Després d'un temps de descans l'esquadró tornà al combat el gener de 1941, volant Supermarine Spitfires en missions sobre França. El 22 de juny, durant una escorta de bombardeig, va abatre un Bf 109 i el 27 de juny va danyar un altre. A l'octubre va ser enviat 6 mesos de descans a una Unitat Operativa de Descans com a instructor, però després de 3 mesos es presentà voluntari per tornar a una posició de combat.
Ferić tornà al 303 Esquadró el gener de 1942. El 14 de febrer va morir a RAF Northolt després que el seu Spitfire s'espatllés a 3.000 peus (910 metres) i les forces G li van impedir saltar.
Mirosław Ferić ocupa l'onzena posició entre els asos de l'aviació polonesos amb 8 i 2/3 victòries confirmades i una probable. Des de setembre de 1939 va portar un diari personal que esdevindria la història del 303 Esquadró.

## Referències

* ↑ Bristow, Mark. (2005) A History of Royal Air Force Northolt, p.70. RAF Northolt: No. 1 AIDU
# Fredolic gros bord

El fredolic gros bord o fredolic metzinós (Tricholoma pardinum) és un dels bolets més tòxics del gènere Tricholoma. Per la seua semblança amb espècies comestibles, com ara el Tricholoma terreum, és la causa de molts enverinaments. La seua ingestió, fins i tot en petites quantitats, causa una gastroenteritis persistent per la presència d'una micotoxina desconeguda.

## Referències

* ↑ Miller, Orson K. Mushrooms of North America. New York,: Dutton, 1972. ISBN 0-525-16165-1.
* ↑ «Tricholoma pardinum». Index Fungorum. [Consulta: 21 març 2023].
* ↑ «Tricholoma pardinum». Isona. [Consulta: 21 març 2023].
* ↑ «Fredolic: com és i on es troba?». Regió7, 10-09-2021. [Consulta: 21 març 2023]. «cal anar amb compte amb el fredolic metzinós (Tricholoma pardinum), bolet molt tòxic, que es diferencia perquè té el barret escamós i és més molsut i gros que el fredolic (Tricholoma terreum).»
* ↑ Benjamin, Denis R. Mushrooms : poisons and panaceas : a handbook for naturalists, mycologists, and physicians (en anglès). Nova York: W.H. Freeman, 1995, p. 370-371. ISBN 0-7167-2600-9.
# Tuta

«Tuta» té aquests significats:
* Tuta o castanyoleta, espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes
* Tuta (Colòmbia), municipi al departament de Boyacá, al centre-orient de Colòmbia
* Tuta (Espanya), entitat de població adscrita al municipi de Doñinos de Ledesma (província de Salamanca, Castella i Lleó, Espanya)
# Benito Lertxundi Esoain

Benito Lertxundi Esoain (Orio, Guipúscoa, 6 de gener del 1942) és un cantautor basc.
Va arribar al món de la música fent versions en euskera dels músics que li agradaven, però no va ser fins al 1965 que va arribar a ser conegut després de participar en un concurs organitzat pel diari La Voz de España. A partir d'aquest fet va entrar en contacte amb Mikel Laboa i el moviment Ez Dok Amairu, format per J.A. Artze, Jexux Artze, Jose Angel Irigarai, Lourdes Iriondo, Mikel Laboa, Julen Lekuona i Xabier Lete, un grup avantguardista renovador de la música en euskera al que també va estar lligat Jorge Oteiza, i que es va dissoldre el 1972.

## Discografia

* Euskal Kanta-Berria, 1969. Cançons populars basques
* Benito Lertxundi-Ez Dok Amairu, 1971
* Oro laño mee batek..., 1974
* ...eta maita herria, üken dezadan plazera, 1975
* Zuberoa y Askatasunaren semeei, 1977. Resmasteritzat el 2004
* Altabizkar e Itzaltzuko bardoari, 1981
* Gaueko ele ixilen balada, 1985
* Mauleko bidean... izatearen mugagabean, 1987
* Pazko gaierdi ondua, 1989
* Hitaz oroit, 1992
* Hunkidura Kuttunak I, 1992
* Hunkidura Kuttunak II, 1994
* Auhen sinfonikoa, 1998. Amb l'Orquesta Sinfónica d'Euskadi
* Nere ekialdean, 2002
* 40 urtez ikasten egonak, 2005

### Altres

* Zuhaitzak landatzen zituen gizona, 1993. Narrador d'un conte de Jean Giono amb música de la Paul Winter Consort.

## Referències

* Benito Lertxundi - "Orioko Bardoa": Aitorpen eta testigantzak. Álvaro Feito, Ed. La Voz del Folk, Alcorcón, 2006.

## Enllaços externs

* www.lertxundi.net (basc) (castellà) (anglès) (francès)
* Lletres de les cançons de Benito Lertxundi Arxivat 2008-01-07 a Wayback Machine.
# Divergència genètica

La divergència genètica és el procés en el qual dos o més poblacions d'una espècie ancestral acumulen canvis genètics independents (mutacions) a través de temps, sovint després que les poblacions s'hagin convertit en poblacions reproductives aïllades per algun període. Això significa que les poblacions d'espècies viuen de forma independent l'un de l'altre durant tant de temps que ja no poden produir descendència capaç de sobreviure. En alguns casos, les subpoblacions que viuen en entorns perifèrics ecològicament diferents poden exhibir divergència genètica de la resta de la població, especialment en el rang d'una població és molt gran (vegeu l'especiació parapàtrica). Les diferències genètiques entre poblacions divergents poden implicar mutacions silencioses (que no tenen cap efecte sobre el fenotip) o donar lloc a una significativa morfològia i/o canvis fisiològics.
En un nivell de genètica molecular, la divergència genètica és a causa de canvis en un petit nombre de gens en una espècie, cosa que resulta en l'especiació. Tanmateix, els investigadors argumenten que probablement no pot ser que la divergència sigui d'un resultat significatiu, únic, dominant en un locus genètic, perquè si fos així, l'individu amb aquesta mutació tindria l'aptitud zero. En conseqüència, no es podien reproduir i transmetre la mutació a noves generacions. Per tant, és més probable que la divergència, i el posterior aïllament reproductiu, són el resultat de múltiples modificacions petites en el temps evolutiu.
La divergència genètica sempre acompanyarà l'aïllament reproductiu, ja sigui a causa de noves adaptacions a través de la selecció i / o causa de la deriva genètica, i és el principal mecanisme d'especiació subjacent.

## Referències

* ↑ «Reproductive Isolation». Berkeley.
* 1 2 Palumbi, Stephen R. «Genetic Divergence, Reproductive Isolation, and Marine Speciation». Annual Review of Ecology and Systematics, 25, 1994, pàg. 547–572. DOI: 10.1146/annurev.ecolsys.25.1.547 [Consulta: 28 setembre 2015].
* ↑ Mayr, Ernst. Systematics and the Origin of Species. Nova York: Columbia University Press, 1942 [Consulta: 28 setembre 2015].
# Plaça Stanislas

La Plaça Stanislas és un lloc que pertany a un projecte urbà neoclàssic situat a Nancy, a la regió de Lorena, a França. Està inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1983.

## Història

En convertir-se en duc de Lorena, el rei de Polònia-Lituània Estanislau I Leszczynski va modernitzar-ne la capital i va idear una forma d'unir el vell burg medieval amb la ciutat moderna de Carles III per mitjà d'un sistema de places urbanes. Així mateix, per marcar la transició entre la part antiga i la nova, va fer alçar un arc de triomf. Aquest conjunt, constituït per la plau Royale (actual plaça Stanislas) i la plaça de la Carrière, articulades per l'arc de triomf (Porta Héré), combina amb gràcia els edificis majestuosos i les famoses portes d'or de Jean Lamour.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Place Stanislas, Place de la Carrière and Place d'Alliance in Nancy» (en anglès). [Consulta: 3 febrer 2021].