# Vocal tancada central arrodonida

La vocal tancada central arrodonida o vocal central alta arrodonida, és un tipus de vocal usat en algunes llengües parlades. El símbol de l'Alfabet Fonètic Internacional (AFI) que representa aquest so és ʉ, i el símbol equivalent X-SAMPA és }. Tant el símbol com el so són referits comunament com a «u barrada».
L'AFI prefereix termes com «tancat» o «obert» per a vocals, i el nom d'aquest article segueix aquesta preferència. Tot i així, un nombre gran de lingüistes, potser la majoria, prefereix termes com «alt» o «baix».
La major part de les llengües aquesta vocal arrodonida es pronuncia amb llavis protuberants (endolabial). Tot i així, en alguns pocs casos els llavis es comprimeixen (exolabial).
Hi ha també en algunes llengües una vocal quasitancada central arrodonida.

## Vocal tancada central amb llavis arrodonits
### Característiques

* L'alçada vocal és tancada, també anomenada alta, cosa que significa que la llengua es posiciona el més a prop possible del sostre de la boca sense crear una constricció que es pugui classificar com a consonant.
* La posterioritat de la vocal és central, cosa que significa que la llengua es posiciona a mig camí entre una vocal anterior i una vocal posterior.
* El seu arrodoniment és no comprimit, cosa que significa que els racons dels llavis s'ajunten i les superfícies internes s'exposen.

### Presència

El català no disposa del so de la vocal tancada central arrodonida. Les llengües que utilitzen aquest so:
| Llengua | Llengua | Paraula | AFI | Significat | Notes |
| Armeni | Alguns dialectes de l'armeni oriental | յուղ | [jʉʁ] | «oli» | Alòfon de /u/ després de /j/ |
| Amazic | Ayt Seghrouchen | ? | [lːæjˈɡːʉɾ] | «ell va» | Alòfon /u/ després de consonants velars. |
| Anglès | Anglès australià | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès de l'Atlàntic mitjà | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès cockney | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès irlandès | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès de l'estuari | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Pronunciació rebuda | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès de Nova Zelanda | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès de Norfolk | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès escocès | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès scouse | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Alguns parlants de l'Anglès geordie | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès de Sud-àfrica | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès del Sud dels Estats Units | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | A l'anglès australià és una vocal anterior [ʉ̟ː]. A l'anglès cockney i de l'estuari és freqüentment un diftong [ʊʉ̯~əʉ̯]. A Escòcia i l'anglès scouse pot ser més anterior, mentre que a l'anglès geordie pot ser més posterior. La longitud exacta varia també entre els dialects. Vegeu Fonologia de l'anglès australià i Fonologia de l'anglès. |
| Anglès | Anglès irlandès | choose | [t͡ʃʉːz] | «escollir» | Alòfon llarg de /u/. Vegeu Fonologia anglesa |
| Anglès | Anglès del Canadà | about | [əˈbɛʉt] | «a propòsit de» | Increment vocal canadenc. [əˈbʌʊt] baixa és més comú a l'oest. |
| Gaèlic irlandès | Irlandès de Munster | ciúin | [cʉ̠ːnʲ] | «silenciós» | Una mica replegada ; alòfon de /u/ entre consonants esveltes. Vegeu fonologia irlandesa. |
| Gaèlic irlandès | Irlandès de l'Ulster | úllaí | [ʉ̠ɫ̪i] | «pomes» | Una mica replegada; pot transcriure's com /u/. |
| Polonès | Polonès | judzić | [ˈjʉd͡ʑi̝t͡ɕ] | «pondre» | Alòfon de /u/ entre consonants palatalitzades. Vegeu fonologia polonesa. |
| Rus | Rus | кюрий | [ˈkʲʉrʲɪj] | «curi» | Alon of /u/ entre consonants palatalitzades. Vegeu fonologia russa. |
| Frisó occidental | Frisó occidental | drúf | [drʉːf] | «raïm» | Es transcriu generalment com /yː/. |

## Vocal tancada central amb llavis arrodonits

Com que no hi ha un diacrític oficial per a arrodoniment a l'AFI, el diacrític d'obertura de llavis ͍ s'usarà aquí per a la vocal arrodonidaʉ com a símbol ad hoc. Altres possibles transcripcions són ɨ͡β̞ ([ɨ] i compressió labial simultanis) i ɨᵝ ([ɨ] modificat amb compressió labial.

### Característiques

* L'alçada vocal és tancada, també anomenada alta, cosa que significa que la llengua es posiciona el més a prop possible del sostre de la boca sense crear una constricció que es pugui classificar com a consonant.
* La posterioritat de la vocal és central, cosa que significa que la llengua es posiciona a mig camí entre una vocal anterior i una vocal posterior.
* El seu arrodoniment és comprimit, cosa que significa que els marges dels llavis són tensos i s'ajunten de manera que les superfícies internes no se superposin.

### Presència

Aquesta vocal es transcriu generalment amb ʉ. També apareix en dos dialectes del suec, però vegeu també Vocal tancada anterior arrodonida. Les volcals tancades posteriors del noruec i del suec també són arrodonides. Vegeu Vocal tancada posterior arrodonida.
| Llengua | Llengua | Parula | AFI | Significat | Notes |
| Noruec | Noruec | hus | [hʉ͍ːs] | «casa» | Vegeu Fonologia noruega. |
| Suec | Suec | ful | [fʉ͍ːl] | «lleig» | Vegeu Fonologia sueca. |

## Vegeu també

* Vocal tancada posterior arrodonida
* Vocal tancada anterior no arrodonida

## Referències

* ↑ Rafel, 1999.
* ↑ Dum-Tragut (2009:14)
* ↑ Abdel-Massih (1971:20), específicament el dialecte ayt dghrouchen.
* ↑ Harrington, Cox i Evans (1997)
* ↑ «North American English Dialects» (en anglès) p. 12.
* ↑ Matthews (1938:78)
* ↑ Przedlacka (2001:42)
* ↑ «Received Pronunciation Phonology» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-12-25. [Consulta: 27 abril 2015].
* ↑ Mannell, Cox i Harrington (2009)
* ↑ Lodge (2009:168)
* ↑ Scobbie, Gordeeva i Matthews (2006:7)
* ↑ Watson (2007:357)
* ↑ Watt i Allen (2003:269)
* ↑ Lass (2002:116)
* ↑ Labov, Ash i Boberg (2006:?)
* ↑ «Irish English and Ulster English» (en anglès) p. 6.
* 1 2 3 Ó Sé (2000)
* 1 2 Ní Chasaide (1999:114)
* ↑ Ní Chasaide (1999)
* ↑ Jones i Ward (1969:67–68)
* ↑ Kristoffersen (2000:15)

## Bibliografia

* Abdel-Massih, Ernest T. A Reference Grammar of Tamazight. Ann Arbor: University of Michigan, 1971.
* Dum-Tragut, Jasmine. Armenian: Modern Eastern Armenian. John Benjamins Publishing Company, 2009.
* Harrington, J.; Cox, F.; Evans, Z. «An acoustic phonetic study of broad, general, and cultivated Australian English vowels». Australian Journal of Linguistics, 17, 1997, p. 155–184. DOI: 10.1080/07268609708599550.
* Jones, Daniel; Ward, Dennis. The Phonetics of Russian. Cambridge University Press, 1969.
* Kristoffersen, Gjert. The Phonology of Norwegian. Oxford University Press, 2000.
* Lass, Roger. «South African English». A: Language in South Africa. Cambridge University Press, 2002. ISBN 9780521791052.
* Lodge, Ken. A Critical Introduction to Phonetics, 2009. ISBN 978-0-8264-8873-2.
* Mannell, R.; Cox, F.; Harrington, J. An Introduction to Phonetics and Phonology. Macquarie University, 2009.
* Matthews, William. Cockney, Past and Present: a Short History of the Dialect of London. Gale Research Company, 1938.
* Ní Chasaide, Ailbhe. «Irish». A: Handbook of the International Phonetic Association. Cambridge University Press, 1999, p. 111–16. ISBN 0-521-63751-1.
* Gaeilge Chorca Dhuibhne (en irlandès). Institiúid Teangeolaíochta Éireann, 2000. ISBN 0-946452-97-0.
* Przedlacka, Joanna «Estuary English and RP: Some Recent Findings». Studia Anglica Posnaniensia, 36, 2001, p. 35–50.
* Rafel, Joaquim. Aplicació al català dels principis de transcripció de l'Associació Fonètica Internacional ( PDF). Institut d'Estudis Catalans - Secció de filologia, 1999. ISBN 84-7283-446-8.
* Scobbie, James M; Gordeeva, Olga B.; Matthews, Benjamin. Acquisition of Scottish English Phonology: an overview. QMU Speech Science Research Centre Working Papers, 2006.
* Watson, Kevin «Liverpool English». Journal of the International Phonetic Association, 37, 3, 2007, p. 351–360. DOI: 10.1017/s0025100307003180.
* Watt, Dominic; Allen, William «Tyneside English». Journal of the International Phonetic Association, 33, 2, 2003, p. 267–271. DOI: 10.1017/S0025100303001397.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :