# Llista de les banderes de Bèlgica

Aquesta és una llista que conté les diferents banderes que s'utilitzen o s'han utilitzat al regne de Bèlgica.

## Bandera nacional

| Data | Ús | Descripció |
| 1831–avui dia | Regne de Bèlgica | Tricolor vertical en negre, groc i vermell. Proporcions 13:15. |
| 1831–avui dia | Ensenya civil | Igual que la bandera nacional però de proporcions 2:3. |
| 1950–avui dia | Ensenya del govern | Igual que la bandera nacional però de proporcions 2:3. Carrega un lleó rampant armat i lampassat de roig i una corona, tots dos en negre. |

### Històriques

| Data | Ús | Descripció |
| 1830 -1831 | Bandera durant la revolució belga | Tricolor horitzontal de vermell, groc i negre. |
| 1790 | Estats Units Bèlgics | Tricolor horitzontal de vermell, negre i groc. |
| 1714-1795 | Països Baixos austríacs | Tricolor horitzontal de vermell, blanc i groc amb l'escut dels àustries. |

## Regions i comunitats

| Data | Ús | Descripció |
| 1991-avui dia | Regió de Brussel·les-Capital | Un camp blau mostrant en el seu centre un estilitzat iris (Iris pseudacorus) de pètals grocs amb un cor gris fimbriat en blanc. Proporcions 2:3 |
| 1973-avui dia | Flandes | Mostra un lleó rampant en sable contornejat en blanc i armat i lampassat en gules (és a dir, amb les les urpes i la llengua vermelles) sobre un camp groc. Proporcions 2:3 |
| 1998–avui dia | Valònia | Mostra un gall de gules dempeus i amb una pota aixecada sobre un camp d'or. Els colors provenen de la bandera de la ciutat de Lieja. Col·loquialment anomenada "coq hardi" o "coq wallon". Proporcions 2:3 |
| 1990–avui dia | Comunitat Germanòfona de Bèlgica | Mostra un lleó rampant de gules envoltat per nou flors blaves de cinc pètals sobre un camp blanc. Proporcions 2:3 |

## Províncies

| Data | Ús | Descripció |
| 1997-avui dia | Anvers | Construïda segons un camper escacat de 24 punts, disposats en 6 columnes per 4 files, en què els colors es distribueixen diagonalment, així començant pel quadrat inferior esquerra i cap al superior dret, els colors són blanc, blau, groc i vermell, a partir d'aquest es repeteix la sèrie fins a acabar amb l'últim quadrat en blanc. Proporcions 2:3 |
| 1996-avui dia | Brabant Flamenc | Un camp negre amb les armes de la província, formades per un lleó rampant taronja (o groc fosc) armat i lampassat de vermell i l'escut de Lovaina al pit. Proporcions 2:3 |
| 1995-avui dia | Brabant Való | Camp dividit en 3 triangles, un d'equilàter negre carregat amb un lleó rampant groc armat i lampassat de vermell, i dos d'escalens a la part superior de color groc carregats amb un gall vermell dempeus amb una pota alçada. Són les armes de Flandes i Valònia respectivament. Proporcions 13:15 |
| 1997-avui dia | Flandes Occidental | Bandera formada per 12 raigs, sis de color groc i sis de color blau alterns, amb un escut totalment vermell al centre. Proporcions 2:3 |
| 1998-avui dia | Flandes Oriental | Formada per tres franges horitzontals amb unes proporcions 5:6:6, sent la superior i la inferior de color verd, mentre la central alterna el blanc i el verd en proporcions 1:1:1:1:4:1:1. A la banda del vol hi trobem un lleó rampant negre armat i lampassat de vermell. Proporcions 2:3 |
| No oficial | Hainaut | Estendard extret de l'escut d'armes, ja que la província no ha adoptat cap bandera oficial. Aquest està dividit en 4 quarts carregant-se el primer i el quart amb un lleó rampant d'atzur (negre) armat i lampassat de gules (vermell), mentre el segon i el tercer quart carreguen un lleó rampant de gules armat i lampassat d'atzur, tot sobre un camp d'or (groc). Les proporcions pot ser 1:1 o 2:3. |
| 1958-avui dia | Lieja | Estendard extret de l'escut d'armes i dividit en quatre quarts. El primer carrega un monument o perron envoltat per les lletres L i G, en referència a LieGe, en daurat sobre camp de gules. Al segon, una faixa d'argent sobre gules (en referència per l'antic ducat de Bouillon). Al tercer, tres lleons rampants de sinople, 2+1, armats i coronats en gules sobre camp d'argent. Al quart, cinc trangles de gules sobre camp d'or (representant el comtat de Loon); i entat per 3 corns o banyes d'argent i gules sobre camp d'or (per l'antic comtat de Hoorn). Les proporcions poden ser 1:1 o 2:3. |
| 1996-avui dia | Limburg | Un camp blanc amb un lleó rampant de gules coronat, armat i lampassat d'or amb l'escut del comtat de Loon al pit. Proporcions 2:3. |
| 2018-avui dia | Luxemburg | Camp blanc amb cinc trangles blaus que carrega l'escut d'armes de la província, un lleó rampant de gules armat i lampassat d'or i amb una corona ducal també d'or. Proporcions 2:3 |
| 1953-avui dia | Namur | Formada per dues franges verticals que divideixen el camp en dos, la de l'esquerra en negre i vermella l'altra. Els colors són usats a la província des de la dècada de 1930. Proporcions 2:3 |

## Municipals

Relació de banderes de les capitals de província, per a veure la resta cal consultar l'article principal.
| Data | Ús | Descripció |
| 1979–avui dia | Brussel·les (capital de Bèlgica) | Camp dividit horitzontalment en dues meitats, sent verda la superior i vermella la inferior. al centre carrega la silueta en groc de l'arcàngel Miqueltrepitjant la silueta del dimoni en negre. És essencialment el mateix motiu que l'escut. |
| 1984–avui dia | Anvers (capital de la província d'Anvers) | De tres faixes en vermell-blanc-vermell, sent la blanca central el triple d'ample que les altres dues. Els colors procedeixen de l'escut d'armes. |
| 1978–avui dia | Lovaina (capital de la província del Brabant flamenc) | De tres faixes horitzontals d'igual amplada en vermell, blanc i vermell. |
| | Wavre (capital de la província del Brabant való) | Bandera heràldica de camp blanc carregat amb tres fulles verdes de nenúfar col·locades 2 + 1. |
| 1987–avui dia | Bruges (capital de la província de Flandes occidental) | Bandera heràldica formada per vuit faixes, quatre blanques i quatre vermells, sobre les quals un lleó rampant blau perfilat de blanc, armat i lampassat de vermell, coronat i amb collar i creu en groc. |
| 1991–avui dia | Gant (capital de la província de Flandes oriental) | Bandera heràldica de camp de sable amb un lleó rampant d'argent, lampassat de gules, armat, coronat, collaret i creu d'or. |
| | Mons (capital de la província d'Hainaut) | Tres franges verticals vermella, blanca i vermella, d'igual amplada. |
| | Lieja (capital de la província de Lieja) | Dividida verticalment en dues meitats, sent vermella la de l'esquerra i groga la dreta. els colors provenent de l'escut d'armes. |
| | Hasselt (capital de la província de Limburg) | De cinc faixes alternes, tres de blanc i dues de verd. |
| | Arlon (capital de la província de Luxemburg) | Dividida verticalment en dues meitats, sent blanca l'esquerra i blava la dreta. |
| | Namur (capital de la província de Namur) | Dividida horitzontalment en dues meitats, sent negra la superior i groga la inferior. Els colors provenen de l'escut d'armees. |

## Banderes personals
### Sobirà

| Bandera | Data | Ús | Descripció |
| | 2013–avui dia | Estendard personal de Felip de Bèlgica | Un quadrat vermell amb les armes del regne i el monograma del rei a cadascuna de les cantonades. |

#### Històriques

| Data | Ús | Descripció |
| 1993-2013 | Estendard personal d'Albert II | Igual que l'actual però amb el monograma d'Albert II. |
| 1951-1993 | Estendard personal de Balduí | Igual que l'actual però amb el monograma de Balduí. |
| 1933-1951 | Estendard personal de Leopold III | Igual que l'actual però amb el monograma de Leopold III. |
| 1909-1934 | Estendard personal d'Albert I | Igual que l'actual però amb el monograma d'Albert I. |
| 1865-1909 | Estendard personal de Leopold II | Igual que l'actual però amb el monograma de Leopold II. |
| 1831-1865 | Estendard personal de Leopold I | Igual que l'actual però amb el monograma de Leopold I. |

## Militars

| Data | Ús | Descripció |
| 1830–avui dia | Bandera de proa de la marina | Igual que la bandera nacional però de proporcions 1:1. |
| 1950–avui dia | Bandera naval | Sautor amb els colors de la bandera nacional sobre un camp blanc. A la part superior hi ha un canó sota una corona i a la inferior una àncora. |
| 1950–avui dia | Bandera del Component aeri | De camp blau amb l'escarapel·la aeronàutica belga al vol i la insígnia del Component aeri al quarter. |
| 1950–avui dia | Bandera del Component terrestre | De camp blanc amb la insígnia del Component terrestre al centre. |

## Referències

* ↑ «Vlaggen van België» (en neerlandès). Belgium.be. [Consulta: 23 maig 2016].
* ↑ «Fixation de l'emblème et du drapeau de la Région de Bruxelles-Capitale» (en francès). Parlement de la Region de Bruxelles-Capitale, 02-10-2014. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Vlaggen van België» (en neerlandès). Belgium.be. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Officiële symbolen van de Vlaamse Gemeenschap - feestdag, vlag en volkslied» (en neerlandès). Vlaanderen.be. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Décret déterminant le jour de fête et les emblèmes propres à la Région wallonne» (en francès, flamenc, alemany). Belgisch—Moniteur Belge, 23-07-1998. Arxivat de l'original el 15 de novembre 2012. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Wappen und Fahne» (en alemany). Das Bürgerinformationsportal, 01-10-1990. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Antwerp (Province, Belgium)» (en anglès). Flags of the World. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ Lupant, Michel R. Flags and Coat of Arms of the Kingdom of Belgium. Centre Belgo-Européen d'Études des Drapeaux, 1998.
* ↑ «West Flanders (Province)» (en anglès). Flags of the World. [Consulta: 19 maig 2016].
* ↑ «Wapen & vlag» (en neerlandès). Province Oost Vlaanderen. Arxivat de l'original el 20 de març 2013. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Hainaut (Province, Belgium)» (en anglès). Flags of the World. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Liège (Province, Belgium)» (en anglès). Flags of the World. [Consulta: 14 maig 2023].
* ↑ «Limburg (Belgium)» (en anglès). Vexillology Wiki. [Consulta: 15 maig 2023].
* ↑ «Namur (Province, Belgium)» (en anglès). Flag of the World. [Consulta: 15 maig 2023].
* ↑ «Antwerp (Municipality, Province of Antwerp, Belgium)» (en anglès). Flags Of The World. [Consulta: 16 maig 2023].
* ↑ «Vlag Brugge» (en neerlandès). Masten en Vlaggen. [Consulta: 16 maig 2023].
* ↑ «Gent: stadsvlag» (en neerlandès). Stad Gent. [Consulta: 16 maig 2023].

## Bibliografia

* Ernest Warlop / Lieve Viaene- A wouters. Gemeentewapens in België - Vlaanderen en Brussel. Dexia Banque. 2002. Brussel·les. 2 volums (A-L 644 p. i M-Z 533 p.)