# Vocal mitjana anterior no arrodonida

La vocal mitjana anterior no arrodonida és un tipus de so vocàlic utilitzat en algunes llengües. L'Alfabet Fonètic Internacional no disposa de cap símbol específic per a la representació d'aquesta vocal, articulada a mig camí entre la semitancada [e] i la semioberta [ɛ] (el motiu és que no hi ha cap llengua coneguda que contrasti aquests tres sons). Alguns lingüistes (concretament sinologistes) utilitzen [E], mentre la representació més comuna i estesa és amb diacrítics, o bé d'abaixada [e̞] o bé de pujada [ɛ̝].
Moltes llengües, com el castellà, el japonès, el coreà, el grec, l'hebreu i el turc, posseeixen una vocal mitjana anterior no arrodonida la qual és fonèticament distinta de les vocals semitancades i semiobertes. Així mateix, alguns dialectes anglesos també disposen de tal vocal mitjana.
En català estàndard no existeix aquest so, no obstant això es dona en alguerès, català septentrional, i parlars influenciats per la fonètica castellana.

## Característiques

* L'altura vocàlica és mitjana, això significa que la llengua es col·loca entre una vocal semitancada i una vocal semioberta.
* La posteriotat vocàlica és anterior, això vol dir que la llengua es col·loca el més cap endavant possible sense crear una constricció que la classificaria com a consonant.
* És una vocal no arrodonida, és a dir, els llavis no són pas arrodonits i estan en posició de repòs.

### Ocorre en

| Llengua | Llengua | Mot | AFI | Significat | Notes |
| Anglès | Yorkshire | play | [ple̞ː] | 'jugar, tocar' | Vegeu la fonologia de l'anglès |
| Castellà | Castellà | bebé | [be̞ˈβ̞e̞] | 'nadó' | Vegeu la fonologia del castellà |
| Català | Català septentrional | sec | [ˈse̞k] | 'sec' | /ɛ/ i /e/ es fan [e̞] en aquests dialectes. Vegeu la fonologia del català |
| Català | Alguerès | sec | [ˈse̞k] | 'sec' | /ɛ/ i /e/ es fan [e̞] en aquests dialectes. Vegeu la fonologia del català |
| Coreà | Coreà | 베개 | [pe̞ˈɡɛ] | 'coixí' | Vegeu la fonologia del coreà |
| Finès | Finès | menen | [me̞ne̞n] | '(jo) aniré' | Vegeu la fonologia del finès |
| Grec | Grec | φαινόμενο/fainómeno | [fe̞ˈnome̞no] | 'fenomen' | Vegeu la fonologia del grec modern |
| Hebreu | Hebreu | חלק | [ˈχe̞le̞k] | 'part' | Les vocals hebrees no es mostren en l'escriptura, vegeu Niqqud i la fonologia de l'hebreu modern |
| Hongarès | Hongarès | hét | [he̞ːt] | 'set' | Vegeu la fonologia de l'hongarès |
| Japonès | Japonès | 笑み | [é̞mì] | 'somriure' | Vegeu la fonologia del japonès |
| Romanès | Romanès | fete | [ˈfe̞te̞] | 'noies' | Vegeu la fonologia del romanès |
| Rus | Rus | человек | [t͡ɕɪlɐˈvʲe̞k] | 'persona' | Ocorre només darrere de consonants suaus. Vegeu la fonologia del rus |
| Serbocroat | Serbocroat | жена/žena | [ʒe̞na] | 'dona' | Vegeu la fonologia del serbocroata |
| Tagàlog | Tagàlog | daliri | [dɐˈliɾe̞] | 'dit' | Vegeu la fonologia del tagàlog |
| Turc | Turc | ev | [e̞v] | 'casa' | Vegeu la fonologia del turc |

## Referències

* ↑ Johnson & Roca, 1999: «A Course in Phonology» pàg. 179.
* ↑ Martínez-Celdrán, Fernández-Planas & Carrera-Sabaté, 2003: «"Castilian Spanish", Journal of the International Phonetic Association», pàg. 256.
* ↑ Recasens, 1996: «Fonètica descriptiva del català: assaig de caracterització de la pronúncia del vocalisme i el consonantisme català al segle XX», pàg. 59.
* ↑ Lee, 1999: «"Korean", Handbook of the International Phonetic Association, Cambridge University Press», pàg. 121.
* ↑ Iivanen & Harnud, 2005: «"Acoustical comparison of the monophthong systems in Finnish, Mongolian and Udmurt", Journal of the International Phonetic Association», pàgs. 60-66.
* ↑ Laufer, 1999: «"Hebrew", Handbook of the International Phonetic Association», pàg. 98.
* ↑ Szende,1994: «"Illustrations of the IPA:Hungarian", Journal of the International Phonetic Alphabet», pàg. 92.
* ↑ Okada, 1999: «"Japanese", Journal of the International Phonetic Association, vol. 21, 2», pàg. 94.
* ↑ Jones & Ward, 1969: «The Phonetics of Russian», pàg. 41.
* ↑ Landau, Lončarića, Horga & Škarić, 1999: «"Croatian", Handbook of the International Phonetic Association: A guide to the use of the International Phonetic Alphabet», pàg. 67.
* ↑ Zimmer & Orgun, 1999: «"Turkish", Handbook of the International Phonetic Association: A guide to the use of the International Phonetic Alphabet», pàg. 155.

## Bibliografia

* Recasens i Vives, Daniel. Fonètica descriptiva del català: Assaig de caracterització de la pronúncia del vocalisme i consonantisme del català al segle XX. 2a edició. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 1996 (Biblioteca Filològica, XXI). ISBN 9788472833128 [Consulta: 13 febrer 2009].
* Iivonen, Antti; Harnud, Huhe «Acoustical comparison of the monophthong systems in Finnish, Mongolian and Udmurt». Journal of the International Phonetic Association, 35, 1, 2005, p. 59–71. DOI: 10.1017/S002510030500191X.
* Jones, Daniel; Dennis, Ward. The Phonetics of Russian. Cambridge University Press, 1969.
* Landau, Ernestina; Lončarića, Mijo; Horga, Damir; Škarić, Ivo. «Croatian». A: Handbook of the International Phonetic Association: A guide to the use of the International Phonetic Alphabet. Cambridge University Press, 1999, p. 66–69. ISBN 0-521-65236-7.
* Laufer, Asher. «Hebrew». A: Handbook of the International Phonetic Association, 1999, p. 96–99.
* Lee, Hyun Bok. «Korean». A: Handbook of the International Phonetic Association. Cambridge University Press, 1999, p. 120–122. ISBN 0-521-63751-1.
* Martínez-Celdrán, Eugenio; Fernández-Planas, Ana Ma.; Carrera-Sabaté, Josefina «Castilian Spanish». Journal of the International Phonetic Association, 33, 2, 2003, p. 255–259. DOI: 10.1017/S0025100303001373.
* Okada, Hideo «Japanese». Journal of the International Phonetic Association, 21, 2, 1991, pàg. 94–96. DOI: 10.1017/S002510030000445X.
* Roca, Iggy; Johnson, Wyn. A Course in Phonology. Blackwell Publishing, 1999.
* Szende, Tamás «Illustrations of the IPA:Hungarian». Journal of the International Phonetic Alphabet, 24, 2, 1994, p. 91–94.
* Zimmer, Karl; Orgun, Orhan. «Turkish». A: Handbook of the International Phonetic Association: A guide to the use of the International Phonetic Alphabet. Cambridge University Press, 1999, p. 154–158. ISBN 0-521-65236-7.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :