# Adolfo Suárez González

Adolfo Suárez González (Cebreros, Àvila, 25 de setembre de 1932 – Madrid, 23 de març de 2014) fou un polític i advocat espanyol. Va ser president del govern d'Espanya (1976-1981) i una figura rellevant de la Transició espanyola. Joan Carles I li va concedir el 1981 el ducat de Suárez, amb grandesa d'Espanya, i va ser també cavaller de l'Orde del Toisó d'Or.

## Biografia

Llicenciat en Dret per la Universitat de Salamanca i doctorat per la Universitat Complutense de Madrid, va ocupar diferents càrrecs dintre de les estructures del règim franquista de la mà de Fernando Herrero Tejedor.
El 1958 passa a formar part de la «Secretaria General del Moviment» ascendint, el 1961, a Cap del Gabinet Tècnic del Sotssecretari General, procurador en Corts per la província d'Àvila el 1967 i governador civil de Segòvia el 1968. L'any 1969 és designat Director General de Radiotelevisió Espanyola, on ja havia ocupat altres càrrecs entre 1964 i 1968, romanent en el càrrec fins al 1973.
A l'abril de 1975, novament de la mà d'Herrero Tejedor, és nomenat Sotssecretari General del Moviment. L'11 de desembre de 1975, després que Herrero Tejedor morís en un accident d'automòbil, Adolfo Suárez és nomenat ministre Secretari General del Moviment, càrrec en el qual roman en el primer gabinet de Carlos Arias Navarro, format després de la mort de Franco el novembre de 1975.

## Formació de Govern

Quan al juliol de 1976 el rei Joan Carles I li va encarregar la formació de govern i el consegüent desmuntatge de les estructures franquistes, Suárez era un perfecte desconegut per a una gran majoria del poble espanyol. No obstant això, als seus 43 anys (amb no poques dificultats) va aglutinar un grup de polítics de la seva generació que havien arribat a les conviccions democràtiques per diversos camins. Va saber reunir, al costat de falangistes "conversos" com ell, a socialdemòcrates, liberals i democristians, entre d'altres.
En aquesta tasca va tenir l'ajuda de Torcuato Fernández Miranda, que va assolir l'autoliquidació de les Corts franquistes i tirar endavant la Llei per la Reforma Política, i amb la del tinent general Manuel Gutiérrez Mellado, encarregat de tranquil·litzar i controlar -tant com fos possible- les altes esferes militars, compostes en la seva major part per militars que havien participat en la Guerra Civil i, per tant, proclius al règim franquista.
En plena inestabilitat nacional i política, va evidenciar la seva sobirania i intrepidesa legalitzant el 9 d'abril de 1977 el Partido Comunista de España (PCE) i autoritzant el retorn del president Tarradellas, que va arribar a Barcelona el 23 d'octubre de 1977.
Aprovat el Referèndum sobre la Llei per a la Reforma Política el 15 de desembre de 1976, el 15 de juny de 1977, per primera vegada a Espanya des de 1936, es van celebrar eleccions generals lliures. Adolfo Suárez surt guanyador d'aquestes, al capdavant d'un conglomerat de formacions de centredreta, aglutinades entorn de la seva persona, sota les sigles UCD (Unió de Centre Democràtic). Les Corts sortides d'aquelles eleccions, convertides en constituents, van aprovar la Constitució, que el poble espanyol confirmava el 6 de desembre de 1978.
El 3 de març de 1979, Adolfo Suárez guanyava per segona vegada unes eleccions generals i iniciava el seu tercer mandat com a president del Govern. Va ser una etapa de govern plena de dificultats polítiques, socials i econòmiques que el van conduir, davant les tensions sorgides en el seu propi partit, a presentar la dimissió el 29 de gener de 1981. En el seu missatge al país va afirmar: «Jo no vull que el sistema democràtic de convivència sigui, una vegada més, un parèntesi en la Història d'Espanya».

## El Centro Democrático y Social

Poc després de la seva dimissió va crear, al costat d'altres exdirigents de la UCD, el partit Centro Democrático y Social (CDS), amb el qual es va presentar a les eleccions del 28 d'octubre de 1982, sent elegit diputat per Madrid. Va revalidar el seu escó el 1986 i 1989, però el 1991 va dimitir com a President del CDS després de la crisi d'aquest partit que abandonà la principal escena política.

## Retirada de la vida política

El 1996 se li va concedir el Premi Príncep d'Astúries de la Concòrdia per la seva important contribució a la transició espanyola a la democràcia.
Tant la seva esposa, Amparo Illana Elórtegui, com la seva filla gran, Marian Suárez Illana, varen patir i, finalment, morir de càncer (Amparo el 2001 i Marian el 2004). La seva filla Sonsoles Suárez, presentadora de televisió, també ha patit càncer. Suárez tenia tres fills més: Adolfo Suárez Illana, que va ser candidat del Partido Popular a la presidència de la Comunitat Autònoma de Castella - la Manxa l'any 2003, Laura i Javier.
Va ser el seu fill Adolfo que va fer públic, en una entrevista al programa "Las Cerezas" de Televisió Espanyola emès el 31 de maig de 2005, que l'expresident Suárez patia una demència senil degenerativa des del 2003, i que ni tan sols recordava haver estat president del govern i no reconeixia ningú, responent només a estímuls afectius.
El 2005, des del programa "Protagonistas" de Luis del Olmo (Punto Radio) se li va fer un homenatge al qual es van sumar Suárez Illana, Santiago Carrillo, i els següents quatre presidents del Govern espanyol.

## Vegeu també

* Consell de Ministres d'Espanya (Legislatura Constituent)
* Consell de Ministres d'Espanya (I Legislatura)

## Composició dels governs

* II Govern preconstitucional
| Cartera | Titulars | Titulars |
| Vicepresident 1r i Ministre sense Cartera | Fernando de Santiago y Díaz de Mendívil | 21/9/1976: Manuel Gutiérrez Mellado |
| Vicepresident 2n i Ministre de Presidència | Alfonso Osorio García | Alfonso Osorio García |
| Agricultura | Fernando Abril Martorell | Fernando Abril Martorell |
| Aire | Carlos Franco Iribarnegaray | Carlos Franco Iribarnegaray |
| Afers Exteriors | Marcelino Oreja Aguirre | Marcelino Oreja Aguirre |
| Comerç | José Lladó Fernández-Urrutia | José Lladó Fernández-Urrutia |
| Educació | Aurelio Menéndez y Menéndez | Aurelio Menéndez y Menéndez |
| Exèrcit | Félix Álvarez-Arenas y Pacheco | Félix Álvarez-Arenas y Pacheco |
| Governació | Rodolfo Martín Villa | Rodolfo Martín Villa |
| Hisenda | Eduardo Carriles Galarraga | Eduardo Carriles Galarraga |
| Indústria | Carlos Pérez de Bricio Olariaga | Carlos Pérez de Bricio Olariaga |
| Informació i Turisme | Andrés Reguera Guajardo | Andrés Reguera Guajardo |
| Justícia | Landelino Lavilla Alsina | Landelino Lavilla Alsina |
| Marina | Gabriel Pita da Veiga y Sanz | 11/4/1977: Pascual Pery Junquera |
| Obres Públiques | Leopoldo Calvo-Sotelo Bustelo | 11/4/1977: Luis Ortiz González |
| Relacions Sindicals | Enrique de la Mata Gorostizaga | Enrique de la Mata Gorostizaga |
| Secretari General del Moviment | Ignacio García López | Ignacio García López |
| Treball | Álvaro Rengifo Calderón | Álvaro Rengifo Calderón |
| Habitatge | Francisco Lozano Vicente | Francisco Lozano Vicente |
* I i II Governs Constituents d'UCD
| Cartera | Titulars | Titulars |
| Cartera | Govern del 4 de juliol de 1977 | Govern del 25 de febrer 1978 |
| Vicepresident 1r per la Defensa | Manuel Gutiérrez Mellado | Manuel Gutiérrez Mellado |
| Vicepresident 2n per Afers Econòmics | Enrique Fuentes Quintana | Fernando Abril Martorell |
| Vicepresident 3r per Afers Polítics | Fernando Abril Martorell | |
| Adjunt per a les Regions | Manuel Francisco Clavero Arévalo | Manuel Francisco Clavero Arévalo |
| Adjunt Relacions amb les Corts | Ignacio Camuñas Solís | |
| Agricultura | José Enrique Martínez Genique | Jaime Lamo de Espinosa |
| Afers Exteriors | Marcelino Oreja Aguirre | Marcelino Oreja Aguirre |
| Comerç i Turisme | Juan Antonio García Díez | Juan Antonio García Díez |
| Cultura i Benestar | Pío Cabanillas Gallas | Pío Cabanillas Gallas |
| Educació | Íñigo Cavero Lataillade | Íñigo Cavero Lataillade |
| Hisenda | Francisco Fernández Ordóñez | Francisco Fernández Ordóñez |
| Indústria | Alberto Oliart Saussol | Agustín Rodríguez Sahagún |
| Interior | Rodolfo Martín Villa | Rodolfo Martín Villa |
| Justícia | Landelino Lavilla Alsina | Landelino Lavilla Alsina |
| Obres Públiques i Urbanisme | Joaquín Garrigues Walker | Joaquín Garrigues Walker |
| Presidència | José Manuel Otero Novas | José Manuel Otero Novas |
| Relacions amb la CEE | | Leopoldo Calvo-Sotelo Bustelo |
| Sanitat i Seguretat Social | Enrique Sánchez de León Pérez | Enrique Sánchez de León Pérez |
| Treball | Manuel Jiménez de Parga Cabrera | Rafael Calvo Ortega |
| Transport i Comunicacions | José Lladó Fernández-Urrutia | Salvador Sánchez-Terán |
* III Govern d'UCD. Primer govern constitucional
| Cartera | Titulars |
| Vicepresident 1r de Seguretat i Defensa | Manuel Gutiérrez Mellado |
| Vicepresident 2n per Afers Econòmics | Fernando Abril Martorell |
| Adjunt al President | Joaquín Garrigues Walker |
| Administració Territorial | Antonio Fontán Pérez |
| Agricultura | Jaime Lamo de Espinosa |
| Afers Exteriors | Marcelino Oreja Aguirre |
| Comerç i Turisme | Juan Antonio García Díez |
| Cultura | Manuel Francisco Clavero Arévalo / 17-1-1980: Ricardo de la Cierva y de Hoces |
| Defensa | Agustín Rodríguez Sahagún |
| Economia | José Luis Leal Maldonado |
| Educació | José Manuel Otero Novas |
| Hisenda | Jaime García Añoveros |
| Indústria | Carlos Bustelo García del Real |
| Interior | Antonio Ibáñez Freire |
| Investigació i Universitats | Luis González Seara |
| Justícia | Íñigo Cavero Lataillade |
| Obres Públiques i Urbanisme | Jesús Sancho Rof |
| Presidència i Secretari Consell Ministres | José Pedro Pérez-Llorca Rodrigo |
| Relacions amb la CEE | Leopoldo Calvo-Sotelo Bustelo |
| Relacions amb les Corts | Rafael Arias-Salgado Montalvo |
| Sanitat i Seguretat Social | Juan Rovira Tarazona |
| Treball | Rafael Calvo Ortega |
| Transport i Comunicacions | Salvador Sánchez-Terán |
* IV i V Governs d'UCD
| Cartera | Titulars | Titulars |
| Cartera | Govern del 3 de maig de 1980 | Govern del 9 de setembre de 1980 |
| Vicepresident 1r per Seguretat i Defensa | Manuel Gutiérrez Mellado | Manuel Gutiérrez Mellado |
| Vicepresident 2n per Afers Econòmics | Fernando Abril Martorell | Leopoldo Calvo-Sotelo Bustelo |
| Adjunt al President | | Pío Cabanillas Gallas |
| Adjunt al President i Encarregat d'Administració Pública | Sebastián Martín-Retortillo Baquer | Sebastián Martín-Retortillo Baquer |
| Adjunt al President i Encarregat de Coordinació Legislativa | Juan Antonio Ortega Díaz-Ambrona | |
| Administració Territorial | José Pedro Pérez-Llorca | Rodolfo Martín Villa |
| Agricultura | Jaime Lamo de Espinosa | Jaime Lamo de Espinosa |
| Afers Exteriors | Marcelino Oreja Aguirre | José Pedro Pérez-Llorca |
| Comerç i Turisme | Luis Gámir Casares | Juan Antonio García Díez |
| Cultura | Ricardo de la Cierva y de Hoces | Íñigo Cavero Lataillade |
| Defensa | Agustín Rodríguez Sahagún | Agustín Rodríguez Sahagún |
| Economia | José Luis Leal Maldonado | Juan Antonio García Díez |
| Educació | José Manuel Otero Novas | Juan Antonio Ortega Díaz-Ambrona |
| Hisenda | Jaime García Añoveros | Jaime García Añoveros |
| Indústria i Energia | Ignacio Bayón Mariné | Ignacio Bayón Mariné |
| Interior | Juan José Rosón Pérez | Juan José Rosón Pérez |
| Investigació i Universitats | Luis González Seara | Luis González Seara |
| Justícia | Íñigo Cavero Lataillade | Francisco Fernández Ordóñez |
| Obres Públiques i Urbanisme | Jesús Sancho Rof | Jesús Sancho Rof |
| Presidència | Rafael Arias-Salgado Montalvo | Rafael Arias-Salgado Montalvo |
| Relacions amb la CEE | Leopoldo Calvo-Sotelo Bustelo | Eduard Punset i Casals |
| Sanitat i Seguretat Social | Juan Rovira Tarazona | Alberto Oliart Saussol |
| Treball | Salvador Sánchez-Terán | Félix Manuel Pérez Millares |
| Transport i Comunicacions | José Luis Álvarez Álvarez | José Luis Álvarez Álvarez |

## Distincions i condecoracions

    Gran Creu de l'orde del Mèrit Civil (18 de juliol de 1969).
    Medalla d'Or de Segòvia (17 de novembre de 1969).
    Gran Creu de l'orde del Mèrit Militar amb Distintiu Blanc (14 de setembre de 1970).
    Gran Creu de l'orde Civil d'Alfons X el Savi (1 d'abril de 1971).
       Encomienda (1 d'abril de 1967).
    Gran Creu de l'Orde de Cisneros (18 de juliol de 1972).
    Gran Creu del Reial Orde d'Isabel la Catòlica (29 de setembre de 1973).
    Gran Creu de l'orde del Jou i les Fletxes (4 de juliol de 1975).
    Gran Creu del Reial i Distingit orde de Carles III (23 de junio de 1978).
    Premi Príncep d'Astúries de la Concòrdia (13 de setembre de 1996).
    Collar de l'Insigne Orde del Toisó d'Or (8 de juny de 2007).
    Alta Distinció de la Generalitat Valenciana (A títol pòstum) (2014).

## Referències

* ↑ Prieto, Joaquín «Muere Adolfo Suárez, el líder que cambió la historia de España». El País, 23-03-2014 [Consulta: 23 març 2014].
* ↑ «Adolfo Suárez, presidente del Gobierno» (en castellà). La Vanguardia, 31-05-2013. [Consulta: 24 març 2014].
* ↑ «Operació Tarradellas: l'acta inèdita dels acords de Perpinyà». [Consulta: 26 març 2021].
* ↑ «Mas destaca que Suárez va assumir riscos comparables que afronta Catalunya» (en castellà), 23-03-2014. [Consulta: 26 març 2021].
* ↑ «El Referéndum» (en castellà). 30 años de democracia en España. El Mundo, 2007. [Consulta: 24 març 2014].
* ↑ «Decreto 1892/1969, de 18 de julio, por el que se concede la Gran Cruz de la Orden del Mérito Civil a don Adolfo Suárez González.». BOE, 13-09-1969 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ Diputación Provincial de Segovia. Medalla de Oro de la provincia de Segovia concedida a su Alteza Real Don Juan de Borbón y Battenberg, 1991. ISBN 84-86789-35-4.
* ↑ «Decreto 2535/1970, de 14 de septiembre, por el que se concede a don Adolfo Suárez González la Gran Creu de la Orden del Mérito Militar, con distintivo blanco.». BOE, 15-09-1970 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ «Decreto 603/1971, de 1 de abril, por el que se concede la Gran Cruz de la Orden Civil de Alfonso X el Sabio a don Adolfo Suárez González.». BOE, 05-04-1971 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ «Orden de 1 de abril de 1967 por la que se concede el ingreso en la Orden Civil de Alfonso X el Sabio a don Adolfo Suárez González.». BOE, 01-05-1971 [Consulta: 1r maig 1967].
* ↑ «Decreto1966/1972, de 18 de julio, por el que se concede la Gran Creu de la Orden de Cisneros a don Adolfo Suárez González.». BOE, 18-07-1972 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ «Decreto 2347/1973, de 29 de septiembre, por el que se concede la Gran Cruz de la Orden de Isabel la Católica a don Adolfo Suárez González.». BOE, 30-10-1973 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ «[Decreto1966/1972, de 18 de julio, por el que se concede la Gran Creu de la Orden de Cisneros a don Adolfo Suárez González. Decreto 1471/1975, de 4 de julio, por el que se concede la Gran Creu de la Orden Imperial del Yugo y las Flechas a don Adolfo Suárez González.]». BOE, 05-07-1975 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ «Real Decreto 1468/1978,23 de junio, por el que se concede la Gran Creu de la Real y Muy Distinguida Orden de Carlos III al excelentísimo señor don Adolfo Suárez González, Presidente del Gobierno.». BOE, 28-06-1978 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ Concesión Príncipe de Asturias a Don Adolfo Suárez González. Hemeroteca El País
* ↑ «Real Decreto 726/2007, de 8 de junio, por el que se concede el Collar de la Insigne Orden del Toisón de Oro a don Adolfo Suárez González, Duque de Suárez.». BOE, 09-06-2007 [Consulta: 23 desembre 2011].
* ↑ «Distinciones 9 d'Octubre-ARGOS». www.argos.gva.es. Arxivat de l'original el 2019-03-08. [Consulta: 28 desembre 2016].

## Enllaços externs

* (castellà) Informació d'Adolfo Suárez al Congrés dels Diputats
* (castellà) Fundació Príncep d'Astúries, Príncep d'Astúries de la Concòrdia 1996 Arxivat 2010-03-23 a Wayback Machine.
* (castellà) Informació d'Adolfo Suárez a elpais.com
* (castellà) Biografia a CIDOB