OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Poble mercat

Market town o market right (literalment: ciutat de mercat o, amb dret de mercat ≈ vila) és un terme legal utilitzat durant el període medieval a Anglaterra per a designar un assentament amb dret a hostatjar un mercat, diferenciant-lo d'un poble (village) o una ciutat (city). És similar al terme vila en català. Un town es pot descriure correctament com un "market town" o que disposa de "market rights", fins i tot si ja no manté un mercat (market).

## Anglaterra i Gal·les

Abans del segle xix a England and Wales la majoria de la seva població vivien de l'agricultura i la ramaderia i relativament pocs vivien en viles (towns). Per tant, els agricultors i les seves esposes portaven els seus productes a mercats informals situats davant els temples després d'assistir als oficis religiosos. Els Market towns creixien en els centres d'activitat local i eren importants per a la vida rural, com ens recorden alguns topònims: Market Drayton, Market Harborough, Market Deeping, Market Weighton, Chipping Norton, Chipping Ongar i Chipping Sodbury chipping deriva d'un verb de l'idioma anglo saxó que significa "comprar" ("to buy").
Els Market towns sovint estaven situats a llocs fortificats com castells que els protegien Framlingham a Suffolk és un exemple notable. Els mercats se situaven allà on el transport era més fàcil.
La monarquia anglesa va crear un sistema pel qual un nou mercat havia d'estar situat a una certa distància d'un de preexistent. El límit era generalment el d'un dia de viatge.

## Altres parts d'Europa

A altres parts d'Europa, hi ha termes equivalents o similars en altres idiomes a part de l'anglès, com ara:
* alemany Marktgemeinde o Minderstadt
* aragonès, asturià i castellà: villa
* català: vila
* danès købstad
* francès: bourg
* hongarès: mezőváros
* noruec: kjøpstad o kaupstad
* serbocroat: trgovište
* suec: köpstad
* txec: městys o městečko
* etc., etc.

## Referències
### Bibliografia

* A Revolution from Above; The Power State of 16th and 17th Century Scandinavia; Editor: Leon Jesperson; Odense University Press; Denmark; 2000
* Hogg, Garry. Market Towns of England. Newton Abbot, Devon: David & Charles, 1974. ISBN 0-7153-6798-6

## Vegeu també

* Vila

## Enllaços externs

* Gazetteer of Markets and Fairs in England and Wales to 1516
* Cheshire Market Towns - council maintained guide to Cheshire's Market Towns Arxivat 2012-03-11 a Wayback Machine.
# Cullen Jones

Cullen Andrew Jones (Nova York, Nova York, 29 de febrer de 1984) és un nedador d'estil lliure estatunidenc. Va guanyar l'or en els Jocs Olímpics de Pequín 2008 i a Londres 2012.

## Carrera

Nascut al barri del Bronx de Nova York, es va mudar a Irvington, Nova Jersey, mentre feia primària. Va aprendre a nedar després que el rescatessin abans d'ofegar-se en una piscina a Dorney Park & Wildwater Kingdom a Pennsilvània quan tenia cinc anys. Ell es va graduar a la Preparatòria Sant Benedict a Newark, Nova Jersey, on va començar a guanyar el reconeixement pel seu acompliment com a nedador.
Jones és el primer afroamericà a tenir o compartir el rècord en natació (4×100 m estil lliure). També és el segon afroamericà a tenir un rècord en l'equip de natació dels Estats Units després d'Anthony Ervin. En les competicions de natació dels Jocs Olímpics de Pequín 2008, Jones va batre el rècord dels Estats Units dels 50 metres estil lliure amb un temps de 21,59 segons. Però li va durar poc, perquè el següent dia, Garrett Weber-Gale el va superar. A Pequín 2008, Jones va guanyar una medalla d'or en la modalitat 4×100 m estil lliure amb un temps de 3:08,24 juntament amb Michael Phelps, Jason Lezak i Garrett Weber-Gale.

## Millors Temps

* SC 50 m Lliures - 19.07 2006 ACC Conference Championships
* SC 50 m Lliures - 21.31, 2006 World Short Course Championships
* LC 50 m Lliures - 21.59, juliol de 2008 USA Olympic Trials
* LC 100 m Lliures - 48.31, juliol de 2008 USA Olympic Trials

## Referències

* ↑ «Olympian Seeks to Highlight Swimming in African-American Community».
* ↑ Mallozzi, Vincent M. "U.S. Swimmer Hopes to Inspire", The New York Times, 3 de agosto de 2008. Consulta: 14 de agosto de 2008.
* ↑ "What's on TV Thursday night" Arxivat 2009-06-26 a Wayback Machine., New York Daily News, 31 de julio de 2008. Consulta: 14 de agosto de 2008.

## Enllaços externs

* Lloc oficial de Cullen Jones
* Cullen Jones al Comitè Olímpic Nord-americà .
* Cullen Jones Arxivat 2016-11-14 a Wayback Machine. en la USA Swimming.
# Eusebi Folguera Rocamora

Eusebi Folguera Rocamora (Reus, 1835 - 1899) va ser un polític català.
Va ser alcalde de Reus en diverses ocasions (1885, 1886-1889, 1889-1891, i 1893-1895). Membre del Partit Liberal Conservador, era una persona de "caràcter ferm i indomable" com el defineix Josep Olesti al seu Diccionari biogràfic de reusencs. Havia tingut en la seva joventut idees republicanes federals, i havia estat capità de la Milícia Nacional de Reus el 1868 i 1869, als inicis de la Revolució de Setembre. Pel juliol de 1885, va anar a Madrid amb una representació de l'ajuntament per tal de demanar autorització per recaptar directament des del municipi els impostos sobre consums. Al retornar a Reus sense èxit, va presentar la dimissió amb tot el seu consistori, i el governador civil va enviar un delegat a l'ajuntament per fer-se càrrec de l'alcaldia. Pel mes d'agost es va nomenar un ajuntament provisional presidit per Bernat Torroja. Aquest ajuntament va cessar el febrer de 1886, incorporant-se l'antic consistori al govern de la ciutat. Va ocupar la presidència de la comissió municipal per tal de construir un monument al general Prim a la plaça del seu nom a Reus, i s'entaulà una discussió entre l'ajuntament i la comissió que durà més de deu anys abans que les dues entitats no aconseguissin consens, cosa que va repercutir en el monument, que no arribà mai a ser inaugurat oficialment. El 1893 va tenir desavinences amb l'autoritat eclesiàstica quan l'ajuntament es negà a donar vuitanta pessetes per a la funció de l'Agonia durant la Setmana Santa, (quantitat que correspondria a la tradicional unça d'or que l'ajuntament donava des de feia molts anys per a la celebració) al·legant que no s'havien de subvencionar les funcions de l'església mentre hi hagués tants pobres a la ciutat. Els regidors no van anar a la processó, cosa que va provocar les queixes del Diario de Reus.

## Referències

* 1 2 Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 268.
* ↑ Anguera, Pere. La burgesia reformista: Reus en els fets de l'any 1868. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1980, p. 179. ISBN 8430029400.
* ↑ Fort i Prats, Jaume. Anales de Reus desde 1860 a nuestros días. Tomo VII: años 1880 a 1889. Reus: Imprenta de Celestino Ferrando, 1930, p. 175 i 217.
* ↑ Palomar, Salvador. "La religiositat i la festa" A: Reus 1900. segona ciutat de Catalunya. Reus: l'Ajuntament, 1998. Pàg. 256
Càrrecs públics :
| Precedit per: Serafí Serra Matas | Alcalde de Reus 1885 | Succeït per: Bernat Torroja i Ortega |
| Precedit per: Bernat Torroja i Ortega | Alcalde de Reus 1886-1889 | Succeït per: Josep M. Borràs Sardà |
| Precedit per: Josep M. Borràs Sardà | Alcalde de Reus 1889-1891 | Succeït per: Francesc Prius Planas |
| Precedit per: Casimir Grau Company | Alcalde de Reus 1893-1895 | Succeït per: Casimir Grau Company |
# Juventae Fons

Juventae Fons és una característica d'albedo a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -4.94 ° latitud N i 297 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1958 i fa referència a la Font de la joventut, font mitològica que es creia que es trobava a l'Índia en l'època clàssica.

## Referències

* ↑ "Juventae Fons". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Piga

Les pigues, o científicament efèlides, en els humans són taques cutànies, de color marró clar, de melanina en la pell que apareixen en persones de complexió clara. A diferència dels lentígens en les pigues no hi ha un increment de les cèl·lules que produeixen la melanina (melanòcits).
Les pigues es troben de manera predominant a la cara, però poden aparèixer en qualsevol part de la pell exposada al sol.
En els animals les pigues són les taques petites que tenen en el pelatge o el plomatge.
Les pigues no són un trastorn cutani. Les persones amb pigues normalment tenen una concentració més baixa de melanina fotoprotectiva i, per tant, són més susceptibles a danys per efecte de la radiació ultraviolada i n'han d'evitar la sobreexposició. La formació de pigues està desencadenada per l'exposició a la llum solar i l'exposició a llum ultraviolada activa la melanina i fa que les pigues es tornin més fosques.
La predisposició a tenir pigues és genètica i està relacionada amb la presència de la variant de gen receptor de la melanocortina-1 MC1R. L'aparició de pigues és causada pel mateix procés amb què el Sol produeix el bronzejat, encara que la distribució de la melanina no és la mateixa.

## Vegeu també

* Taca de naixença

## Referències

* ↑ Robbins and Cotran Pathologic Basis of Disease Elsevier. 2005. Page 1232. ISBN 0808923021 .
* ↑ Hanson Kerry M.; Gratton Enrico; Bardeen Christopher J. «Sunscreen enhancement of UV-induced reactive oxygen species in the skin». Free Radical Biology and Medicine, 41, 8, 2006, pàg. 1205–12. DOI: 10.1016/j.freeradbiomed.2006.06.011. PMID: 17015167.
* ↑ Garland C, Garland F, Gorham E «Could sunscreens increase melanoma risk?». Am J Public Health, 82, 4, 1992, pàg. 614–5. DOI: 10.2105/AJPH.82.4.614. PMID: 1546792.

## Enllaços externs

* MedicineNet.com: Freckles
Viccionari
# Plagiòclasi

Plagiòclasi és una important sèrie de minerals silicats (tectosilicats) dins la família dels feldespats. En lloc de referir-se a un mineral particular amb una composició química específica, la plagiòclasi és una sèrie de solució sòlida més pròpiament anomenada com sèrie feldespat plagiòclasi (del grec: "fractura obliqua", en referència als angles d'escissió). La sèrie va des de l'albita a l'anortita (amb les composicions respectives NaAlSi₃O₈ a CaAl₂Si₂O₈), on els àtoms de sodi i calci poden ser substituïts un per l'altre en l'estructura cristal·logràfica.
La plagiòclasi és un constituent principal de l'escorça terrestre i, per tant, és una eina en petrologia per identificar la composició, origen i evolució de les roques ígnies. També és un constituent principal de les roques en els altiplans de la Lluna.

## Referències

* C. Michael Hogan. 2010. Calcium. eds. A.Jorgensen, C. Cleveland. Encyclopedia of Earth. National Council for Science and the Environment.
* Webmineral
# Portada/article juny 23
## Nit de Sant Joan

La Revetlla de Sant Joan, també anomenada popularment com la Nit del Foc, la Nit de les Bruixes o la Nit del Ros, és una celebració que es realitza arreu dels Països Catalans i més enllà, durant la nit entre el 23 i 24 de juny, una de les més curtes de l'any a causa de la proximitat del solstici d'estiu.
No és gens clar l'origen d'aquesta celebració. Hi ha qui hi veu un origen pagà anterior al cristianisme. Una mena de reminiscència de les festes per al solstici d'estiu. En canvi, n'hi ha que li veuen un origen burleta i alegre en el fet que és la nit més distant de la de Nadal i, per tant, hauria de ser la més maleïda i estimada pel diable.
# Portada/efemèride novembre 26

La Venus de Badalona
« 25 de novembre · 26 de novembre · 27 de novembre »
# Proslogion

El Proslogion (escrita entre els anys 1077 i 1078) és una de les obres cimeres d'Anselm de Canterbury, cèlebre per presentar per primer cop l'anomenat Argument ontològic en favor de l'existència de Déu.

## Propòsit

Al llarg del llibre examina els atributs divins i barreja les seves reflexions amb la pregària i referències a la tradició bíblica i eclesiàstica anterior. El subtítol inicial Fides quaerens intellectum (traduïble com "la fe que busca comprendre") ja demostra la intenció deliberada de combinar aquests diferents apropaments a la figura de Déu, coherent amb la màxima credo ut intelligam que travessa tota la seva filosofia.
Suposa una síntesi d'alguns dels arguments ja presentats a la seva obra Monologion d'una manera sistemàtica, on l'argument ontològic esdevé la prova definitiva que Déu existeix, evident per a qualsevol que usi correctament la raó i, per tant, base de qualsevol discussió posterior. Aquesta prova ha de resistir qualsevol refutació i ha de ser vàlida per a tothom, amb independència de la seva fe. Així es conclourà que qui no creu és neci perquè es contradiu i que per tant el cristià està en possessió de la veritat i pot animar-se amb la presència efectiva de la divinitat en la seva vida.
La filosofia que hi ha darrere el seu argument ontològic és la de Plató, d'on extreu les idees de perfecció mental, graus d'existència i part dels atributs divins. Coincideix amb el pensador grec que la veritat és una i que allò perfecte (Déu) és existent per a tothom, no depèn de la subjectivitat.

## Estructura

El llibre es divideix en 26 capítols. El primer capítol insta a l'home a aturar-se un moment i pensar que en ell mateix porta la imatge de Déu i que això és un consol enfront de les penalitats de la vida. Llavors és necessari provar que aquest Déu existeix realment, per la qual cosa als següents capítols analitza el concepte mateix de divinitat com quelcom que és el màxim de tot, del qual no es pot pensar res major. Si aquest concepte és el màxim, per força haurà d'existir, car si no es podria adduir que existís una altra entitat major (existent alhora a la ment i a la realitat), fet que porta a una contradicció lògica.
Al capítol 5 estudia el paper de Déu com a creador i ésser suprem, tan complex que reuneix en la seva naturalesa conceptes aparentment contradictoris, atributs que analitza en els següents apartats. Per contra l'ésser humà és limitat pel que fa al coneixement, en contraposició a l'intel·lecte diví, que és un com una llum permanent que vessa sobre la Terra (capítol 16). Aquest Déu correspon a la Santíssima Trinitat cristiana i és accessible al creient mitjançant la pregària sincera de l'ànima, que en retrobar-se amb el seu creador s'omple de joia. Amb aquest consol acaba el llibre, refutant l'estat d'angoixa de l'inici.

## Referències

* ↑ Logan, Ian (2009). Reading Anselm’s Proslogion: The History of Anselm’s Arguments and its Significance Today, Ashgate Publishing, Burlington, VT.
* ↑ Volpi, F. «Proslogion -». Enciclopedia de obras de filosofía. Encyclopaedia Herder. [Consulta: 28 juny 2015].
# RE (complexitat)

En teoria de la complexitat, la classe de complexitat RE és la classe dels problemes de decisió on la resposta SI es pot verificar amb una màquina de Turing en un temps finit. Això vol dir que si la resposta a un problema és SI, llavors hi ha cert procediment que tarda un temps finit en determinar-ho, i aquest procediment mai dona SI quan la resposta verdadera és NO. Tot i això, quan la resposta verdadera és NO, no cal que el procediment acabi, pot acabar en un bucle infinit per alguna casos de NO. Aquesta mena de procediments s'anomenen semialgorismes, per distingir-los dels algorismes, que es defineixen com una solució completa a un problema.
També es pot definir la classe RE com la classe de problemes de decisió pels quals una màquina de Turing pot llistar totes les instàncies que tenen sortida SI (per això es diu enumerable). Cada membre de la classe RE és un conjunt recursivament enumerable i, per tant, un conjunt diofàntic.
De manera similar, la classe co-RE és el conjunt de tots els llenguatges que son complements dels llenguatges de RE. D'alguna manera, co-RE conté els llenguatges dels quals si pertany a la classe es pot descartar en un temps finit, però provar que hi pertanyen pot portar un temps infinit.

## Relacions amb d'altres classes

El conjunt de llenguatges recursius (R) és un subconjunt tant de RE com de co-RE. De fet, és la intersecció d'aquestes dues classes, i per tant
   ${\mbox{R}}={\mbox{RE}}\cap {\mbox{co-RE}}$

## RE-Complet

RE-complet és el conjunt de problemes de decisió que son complets per RE. Són els problemes recursivament enumerables més difícils. Tots aquests problemes son no-recursius.
El problema més conegut RE-Complet és el problema de la parada.

## co-RE-Complet

La classe co-RE-complet és el conjunt de problemes de decisió que son complets per co-RE. Són els complementaris als problemes recursivament enumerables més difícils.

## Referències

* ↑ «Complexity Zoo:R - Complexity Zoo» (en anglès). Arxivat de l'original el 2017-07-21. [Consulta: 29 novembre 2018].
* ↑ Korfhage, Robert R Logic and Algorithms, With Applications to the Computer and Information Sciences, 1966, pàg. 89.
* ↑ Michael., Sipser,. Introduction to the theory of computation. 3a edició. Boston, MA: Cengage Learning, 2013. ISBN 9781133187790.
* ↑ «Complexity Zoo:C - Complexity Zoo» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-12-01. [Consulta: 29 novembre 2018].
# Ramon de Cabó

Ramon de Cabó (Cabó, segle XII - segle XII) va ser un sotsdiaca català, considerat autor d'un dels primers textos en llengua catalana, els Greuges de Guitard Isarn, escrit l'any 1105. Ramon era un eclesiàstic de Cabó, al costat d'Organyà, al servei dels senyors de Caboet. Va néixer, es va educar i va desenvolupar la seva activitat com a escrivà i escriptor al bisbat d'Urgell, dominava el català i el llatí. Tot i que van existir autors anteriors que escrivien texts només en català, és el primer del qual se'n coneix el nom i, per tant, es podria considerar com el "primer escriptor de la literatura catalana".
D’aquest eclesiàstic, identificat per Jesús Alturo i Perucho i Tània Alaix i Gimbert com a autor del Memorial de greuges de Guitard Isarn, se'n conserven dotze altres documents originals redactats en llatí, que permeten constatar el seu alt nivell cultural. Els pergamins es troben a l'Arxiu del Bisbat d'Urgell i a la Biblioteca de Catalunya.

## Referències

* 1 2 «La UAB identifica el primer autor de literatura catalana». [Consulta: 15 octubre 2021].
* ↑ Alturo, Jesús; Alaix, Tània. Lletres que parlen: viatge als orígens del català. Barcelona: La Magrana, 2023, p. 251-253. ISBN 9788419334053.
* ↑ Sílvia Marimon Molas. «Identifiquen el primer escriptor en llengua catalana: el sotsdiaca Ramon de Cabó». diari ARA, 15-10-2021. [Consulta: 16 octubre 2021].
* ↑ Vilageliu, Ramon «Tània Alaix i Josep Alturo. Investigadors d'elit, descobridors del primer autor català». Vallesos, 22, Hivern-primavera 2021/2022, pàg. 28-29.
* ↑ 324cat. «Identifiquen el primer escriptor conegut en català: el sotsdiaca Ramon de Cabó», 16-10-2021. [Consulta: 17 octubre 2021].
# East Bohemia Tour

El East Bohemia Tour és una cursa ciclista que es disputa a la República Txeca. La cursa es creà el 2015 i forma part de l'UCI Europa Tour amb una categoria 2.2.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2015 | Jan Tratnik | Paweł Cieślik | Michal Schlegel |
| 2016 | Jan Tratnik | Francesc Zurita | Max Kanter |
| 2017 | Kamil Zieliński | Krister Hagen | Sylwester Janiszewski |

## Referències

* ↑ «East Bohemia Tour (Tch) - Cat.2.2». [Consulta: 30 octubre 2023].

## Enllaços externs

* Web oficial
* Palmarès a cqranking.com
# Resurrecció del fill d'una vídua de Naïm

La ressurrecció del fill d'una vídua de Naïm és un dels miracles de Jesús narrats a l'evangeli segons Lluc (Lluc 7:11-17).

## Narració

Jesús anà a Naïm i a les portes es va trobar amb una comitiva que anava a enterrar un jove mentre la seva mare plorava al seu costat. Jesús se'n compadí i manà al noi que s'aixequés, fet que succeí immediatament. Tant la multitud que seguia Jesús com la gent del poble quedaren meravellats i començaren a escampar la notícia.

## Anàlisi

Aquest miracle té una estructura molt similar a d'altres: Jesús actua mogut per la compassió i és una ordre verbal seva la que posa en marxa el prodigi, amb una invocació semblant a la que apareix a la curació del paralític. La ressurrecció de joves per pietat de la mare apareix ja a l'Antic Testament, en mans d'Elies i Eliseu i, per tant, entronca Crist amb els profetes anteriors, però superant-los en poder. Als evangelis només apareixen dues ressurreccions més: la resurrecció de Llàtzer i la resurrecció de la filla de Jaire.

## Referències

* ↑ «Pastoral Salesians». Arxivat de l'original el 2013-10-21. [Consulta: 21 octubre 2013].
# Rotació de la Terra

La rotació de la Terra és un dels moviments de la Terra que consisteix en la rotació al voltant del seu propi eix. La Terra gira cap a l'est. Vist des de l'Estrella Polar, la Terra gira en sentit antihorari. Una volta sencera, en relació a les estrelles fixes dura 23 hores, 56 minuts i 4 segons.
Al llarg de milions d'anys, la rotació s'ha alentit significativament per interaccions gravitacionals amb la Lluna; vegeu acceleració de marea. Tanmateix, alguns esdeveniments a gran escala, com el tsunami de l'oceà Índic del 2004 han accelerat la rotació uns 3 microsegons. L'ajustament postglacial, en marxa des de l'última edat de gel, està canviant la distribució de la massa de la Terra i, per tant, modificant el moment d'inèrcia i, a causa de la llei de conservació del moment angular, també el període de rotació.

## Vegeu també

* Moviments de la Terra
* Geodèsia
* Formació i evolució del sistema solar

## Referències

* ↑ Sumatran earthquake sped up Earth's rotation, Nature, 30 de desembre de 2004.
* ↑ Wu, P.; W.R.Peltier «Pleistocene deglaciation and the earth's rotation: a new analysis». Geophysical Journal of the Royal Astronomical Society, 76, 1984, pàg. 753–792.
# Ruby

El llenguatge de programació Ruby va ser creat per Yukihiro "Matz" Matsumoto l'any 1993. És un llenguatge de guions totalment orientat a objectes. Està molt orientat al tractament de fitxers i per manteniment del sistema. És simple, extensible i portable.
La versió estable és la 3.0.1. Les principals novetats són diversos refinaments de la versió 2.0.0, incloent millores de rapidesa.
Últimament se n'està parlant molt gràcies al projecte Ruby on Rails.

## Història

El llenguatge de programació Ruby va ser concebut originalment el 24 de febrer de 1993. El nom de "Ruby" va sorgir en una sessió de xat entre Matsumoto i Keiju Ishitsuka el mateix dia, abans d'haver escrit cap línia de codi.

### Primeres versions

Després de l'alliberament de Ruby 0.95 l'any 1995 diverses versions estables el van seguir:
* Ruby 1.0: 25 de desembre de 1996
* Ruby 1.2: desembre de 1998
* Ruby 1.4: agost de 1999
* Ruby 1.6: setembre de 2000
L'any 1997 del primer article sobre Ruby fou publicat a Internet. Aquell mateix any Matsumoto va ser contractat per netlab.jp com a desenvolupador de Ruby a temps complet. L'any 2000 Ruby era més popular que Python al Japó.

## Programa d'exemple

Programa que escriu Hola món per la sortida estàndard.

## Tot són Objectes

A Ruby tot són objectes i, per tant, té mètodes, aquesta característica fa molt elegant el llenguatge. Un exemple d'això:
Obtenim:

## Referències

* ↑ «COPYING in Ruby official source repository». Arxivat de l'original el 2017-03-20. [Consulta: 9 setembre 2014].
* ↑ «BSDL in Ruby official source repository». Arxivat de l'original el 2022-03-21. [Consulta: 9 setembre 2014].
* ↑ Anunci de la versió 3.0.1 (en anglès).
* 1 2 3 http://blog.nicksieger.com/articles/2006/10/20/rubyconf-history-of-ruby History of Ruby
* ↑ Yukihiro Matsumoto. «Programming Ruby: Forward», 01-10-2000. [Consulta: 5 març 2014].

## Enllaços externs

* Ruby Adreça principal de Ruby.
* Rubies Comunitat hispana d'usuaris de Ruby.
* Ruby on Rails ens facilitat la creació de productes web en Ruby, creat per David Heinemeier Hansson.
Viccionari