# Xavier Trias i Vidal de Llobatera

Xavier Trias i Vidal de Llobatera (Barcelona, 5 d'agost del 1946) és un pediatre i polític català que fou el 117è batlle de Barcelona entre 2011 i 2015.
Trias va començar la seva etapa política com a conseller de Sanitat del 1988 al 1996, i després com a conseller de la Presidència del 1996 al 2000 durant els governs del president Jordi Pujol. Posteriorment va ser portaveu de Convergència i Unió al Congrés dels Diputats entre el 2000 i el 2004. Fou el candidat de CiU a l'Ajuntament de Barcelona al 2003, 2007 i al 2011, quan va assolir l'alcaldia de la capital catalana.
Membre de Convergència Democràtica de Catalunya del 1979 fins a la seva dissolució, va guanyar les eleccions municipals del 28 de maig de 2023 a la ciutat de Barcelona, encapçalant la candidatura de TriasxBCN, tot i que no va esdevenir alcalde.

## Biografia
### Joventut i família

Xavier Trias va néixer el 5 d'agost de 1946 a Barcelona, a la rambla de Catalunya amb Consell de Cent. És el segon d'una família de dotze germans. El seu pare, Joan Trias Bertran, tenia un laboratori farmacèutic a Itàlia, motiu pel qual hi viatjava molt i va fer que tota la família s'interessés per la música i la cultura italianes. Durant la Guerra Civil espanyola, quan els revolucionaris van matar el seu germà, Joan Trias marxà a Andorra i s'uní al bàndol franquista, en el qual va fer la guerra.
La seva mare, Maria Vidal de Llobatera i Bassols, era filla del polític nacionalista Pelai Vidal de Llobatera i Lliurella, qui havia estat membre de la Lliga Regionalista i després un dels fundadors d'Acció Catalana. Pelai Vidal de Llobatera era renebot del polític carlí Joan Vidal de Llobatera i Iglesias.
La germana petita de Xavier Trias es va quedar paralitzada de cintura avall quan tenia dotze anys. El mateix Trias reconeix que aquest fet el va marcar molt i li va fer desenvolupar una especial sensibilitat per les persones amb discapacitats físiques.
Xavier Trias està casat amb l'estomatòloga Puri Arraut, i a dia d'avui, té quatre fills i sis nets.

## Formació acadèmica

Va estudiar als jesuïtes de Sarrià i es va llicenciar en Medicina i Cirurgia per la Universitat de Barcelona l'any (1970), especialitzant-se en pediatria. Durant els anys 1971 al 1973 va completar la seva formació de postgraduat a Gènova (Itàlia) i Berna (Suïssa), on va a treballar durant un any i mig en la investigació de les malalties metabòliques i el seu diagnòstic i tractament.

## Trajectòria professional

Del 1974 al 1981 va exercir de metge pediatre a l'Hospital Infantil de la Vall d'Hebron. Entre 1979 i 1981 va ser vocal nacional d'hospitals al Consejo General de Médicos de España, i també vocal d'hospitals a la Junta del Col·legi Oficial de Metges de Barcelona.
Va entrar a treballar al Departament de Sanitat i Seguretat Social de la Generalitat de Catalunya, que aleshores encapçalava el conseller Josep Laporte, i a qui Trias considera el seu pare polític, el 1981 com a cap del Servei d'Assistència Hospitalària. El setembre de 1983 va assumir la titularitat de la Direcció General d'Ordenació i Planificació Sanitària.

## Trajectòria política
### Conseller de Sanitat

El juliol de 1984 fou nomenat director general de l'Institut Català de la Salut (ICS), càrrec que va ocupar fins al seu nomenament com a Conseller de Sanitat de la Generalitat de Catalunya el juliol de 1988, precisament en substitució de Laporte.

### Conseller de la Presidència

El gener de 1996 és nomenat Conseller de la Presidència, i passa a treballar braç a braç amb el President Jordi Pujol en tant que número dos i portaveu del Govern. D'aquesta època, destaquen de la gestió de Trias la creació del Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) o la millora en el règim laboral dels funcionaris de la Generalitat, avançant en la conciliació amb la vida familiar, entre altres iniciatives.

### Diputat a les Corts Espanyoles

L'any 2000 encapçala la candidatura de Convergència i Unió a les eleccions al Congrés dels Diputats, essent president del Grup Parlamentari Català (CiU) al Congrés dels Diputats en la VII Legislatura del Parlament espanyol i president de la Comissió de Ciència i Tecnologia.

### Candidat a l'Ajuntament de Barcelona

El 5 de juny de 2010 va ser proclamat candidat de CiU a l'Ajuntament de Barcelona, i des del 14 de juny de 2003 va ser regidor de CiU a l'Ajuntament de Barcelona i president del Grup Municipal de CiU.
A les eleccions celebrades el 22 de maig de 2011, la candidatura de CiU, encapçalada per Xavier Trias, va guanyar les eleccions municipals de Barcelona amb el 28,7% dels vots, i va obtenir 15 regidors dels 41 que conformen l'Ajuntament de Barcelona. El dia 1 de juliol de 2011 Trias va ser proclamat batlle de la ciutat amb 17 vots a favor: els 15 regidors de CiU i 2 d'Unitat per Barcelona. El 15 de juliol de 2011 el Tribunal Constitucional donava la raó al recurs del Partit Popular contra l'anul·lació de 57 vots durant el recompte, amb la qual cosa CiU passava de 15 a 14 regidors, i el PP de 8 a 9.
A les eleccions municipals de 2015 va perdre la batllia de Barcelona enfront d'Ada Colau (Barcelona en Comú), en la que l'Operació Catalunya va difondre informació falsa sobre Trias. El gener de 2016 va designar Joaquim Forn, anterior primer tinent de batllia, com a successor en el lideratge de CDC a Barcelona.
Al setembre del 2022 va anunciar que mantenia la seva militància a Junts per Catalunya i es donava de baixa com a associat del Partit Demòcrata, partit al qual pertanyia des de 2016.
S'ha presentat amb el partit Junts per Catalunya a les eleccions del 28 de maig de 2023. Amb el nom de Trias per Barcelona.

## Referències

* ↑ «Xavier Trias i Vidal de Llobatera».
* ↑ «Trias es investido alcalde de Barcelona». .
* ↑ Casals Torres, Marta «Xavier Trias guanya les eleccions municipals del 2023 a Barcelona però les esquerres sumen». 28/05/2023.
* ↑ «Trajectòria personal». CiU, 02-10-2010.
* ↑ http://www.btv.cat/btvnoticies/2011/05/16/la-banda-sonora-de-xavier-trias/
* ↑ Martín Skilton, Adam. Sempre hi ets: Els polítics catalans parlen dels seus pares. Ara Llibres, 2010, p. 13. ISBN 978-84-92552-96-2.
* ↑ Martín Skilton, Adam. Sempre hi ets: Els polítics catalans parlen dels seus pares. Ara Llibres, 2010, p. 14. ISBN 978-84-92552-96-2.
* ↑ «Josep Vidal de Llobatera Albó». Geneanet.
* ↑ «Esquela de Concepció Lliurella Rieradevall». La Vanguardia, 15-01-1931, pàg. 3.
* ↑ Revista Telva, febrer del 2012, pàg. 104
* ↑ Cullell, Pere; Farràs, Andreu. L'oasi català. Barcelona: Planeta, 2001, pp. 36-37.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Gabriel González. «Mas assegura que l’Operació Catalunya va començar amb ell, Trias i Rosell». El Mon, 22-10-2023. [Consulta: 26 abril 2024].
* ↑ Blanchar, Clara «Xavier Trias designa Joaquim Forn com a successor a l'Ajuntament». El País, 18-01-2016 [Consulta: 24 gener 2016].
* ↑ «Xavier Trias estripa el carnet del PDECat i es queda a Junts». [Consulta: 19 novembre 2022].
Xavier Trias i Vidal de Llobatera :
Llista de batlles de Barcelona ...  · Josep Marià de Cabanes  · Marià Vehils  · Marià Borrell i Miralpeix  · Guillem Oliver  · Francesc Coll  · Jacint Fèlix  · Josep Maluquer  · Ramon Ferrer  · Tomàs M. de Quintana  · Josep M. de Freixes  · Josep Maluquer  · Josep Bertran  · Josep Parladé  · Erasme de Janer i de Gònima  · Tomàs Metzger  · Pere Bardají  · Domènec Portafaitx  · Sebastià Garcia  · Joan Pérez  · Ramon de Paternó  · Santiago L. Dupuy  · Josep Bertran  · Antoni Aherán  · Ramon Ferrer  · Antoni Viadera  · Josep Molins  · Francesc Permanyer  · Ramon Figueras  · Josep Santa-Maria  · Joan Baptista Madremany  · Valentí Cabello  · Antoni de Quevedo i Donis  · Ramón de Mazón  · Emili M. de Ortega  · Lluís Rodríguez  · Joan López de Bustamante  · Salvador Maluquer  · Francesc Suñer  · Santiago Soler  · Francesc Soler  · Francesc de Paula Rius  · Narcís Buxó  · Miquel González  · Francesc de Paula Rius  · Ot Ferrer i Nin  · Ramon de Sentmenat i Despujol  · Manuel Girona  · Albert Faura  · Enric de Duran  · Francesc de Paula Rius  · Albert Faura i Aranyó  · Joan Coll  · Francesc de Paula Rius  · Fèlix Macià  · Joan Coll  · Manuel Porcar  · Domènec Martí  · Camil Fabra  · Manuel Henrich  · Josep Collaso  · Josep M. Rius  · Josep M. Nadal  · Joan Coll  · Josep Collaso  · Josep Griera  · Bartomeu Robert  · Josep Milà  · Joan Coll  · Joan Amat  · Josep Monegal  · Guillem Boladeres  · Gabriel Lluch  · Ròmul Bosch  · Salvador de Samà  · Domènec Sanllehy  · Albert Bastardas  · Joan Coll  · Josep Collaso  · Josep Roig  · Salvador de Samà  · Joaquim Sostres  · Josep Collaso  · Joaquim Sagnier  · Guillem Boladeres  · Antoni Martínez i Domingo  · Manuel Rius  · Antoni Martínez i Domingo  · Lluís Duran i Ventosa  · Juan José Rocha  · Manuel Morales  · Antoni Martínez i Domingo  · Ferran Fabra  · Josep Banqué  · Fernando Álvarez de La Campa  · Darius Rumeu  · Joan Antoni Güell  · Jaume Aiguader i Miró  · Carles Pi i Sunyer  · Josep Martínez  · Joan Pich  · Francesc Jaumar i de Bofarull  · Ramon Coll i Rodés  · Francesc Jaumar i de Bofarull  · Carles Pi i Sunyer  · Hilari Salvadó  · Víctor Felipe Martínez  · Miquel Mateu  · Josep M. Albert  · Antoni Maria Simarro  · Josep M. de Porcioles  · Enric Massó  · Joaquim Viola  · José M. Socias Humbert  · Manuel Font  · Narcís Serra  · Pasqual Maragall  · Joan Clos  · Jordi Hereu  · Xavier Trias  · Ada Colau  · Jaume Collboni Cuadrado
Consellers de Presidència de la Generalitat de Catalunya 1980-1984: Miquel Coll i Alentorn  · 1996-2000: Xavier Trias  · 2000-2001: Joaquim Triadú  · 2006: Joaquim Nadal  · 2012-2015: Francesc Homs  · 2016-2017: Neus Munté  · 2017: Jordi Turull  · 2018-2019: Elsa Artadi  · 2019-act: Meritxell BudóDe 1980 a 1984 es va anomenar Conseller adjunt a la Presidència. En algunes legislatures, les funcions de presidència van ser assumides pel President de la Generalitat o el Conseller Primer
Consellers de Salut de la Generalitat de Catalunya 1977-1980: Ramon Espasa  · 1980-1988: Josep Laporte  · 1988-1996: Xavier Trias  · 1996-2002: Eduard Rius  · 2002-2003: Xavier Pomés  · 2003-2010: Marina Geli  · 2010-2016: Boi Ruiz  · 2016-2017: Toni Comín  · 2018-act: Alba VergésDe 1977 a 1980: Conselleria de Sanitat i Assistència Social. Del 1980 a 2003: Conselleria de Sanitat i Seguretat Social
Sisè Govern de Jordi Pujol - VIa legislatura (29 de novembre de 1999 – 17 de desembre de 2003) PresidentJordi Pujol i SoleyConseller en CapArtur MasConsellersXavier Trias / Joaquim Triadú (Presidència) • Josep Antoni Duran i Lleida / Núria de Gispert / Josep Maria Pelegrí (Governació i Relacions Institucionals) • Núria de Gispert / Josep Delfí Guàrdia (Justícia) • Xavier Pomés (Interior) • Núria de Gispert (Justícia i Interior) • Eduard Rius / Xavier Pomés (Sanitat i Seguretat Social) • Artur Mas / Francesc Homs (Economia i Finances) • Antoni Subirà (Indústria, Comerç, Turisme) • Lluís Franco (Treball) • Antoni Fernández (Treball, Indústria, Comerç, Turisme) • Carme Laura Gil (Ensenyament) • Andreu Mas-Colell (Universitats, Recerca i Societat de la Informació) • Jordi Vilajoana (Cultura) • Irene Rigau (Benestar Social) • Pere Macias / Felip Puig (Política Territorial i Obres Públiques) • Felip Puig / Ramon Espadaler (Medi Ambient) • Josep Grau (Agricultura, Ramaderia i Pesca)
Cinquè Govern de Jordi Pujol - Va legislatura (11 de gener de 1996 – 28 de novembre de 1999) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersXavier Trias (Presidència) • Xavier Pomés (Governació) • Macià Alavedra / Artur Mas (Economia i Finances) • Joan Maria Pujals / Xavier Hernàndez (Ensenyament) • Joan Guitart / Joan Maria Pujals (Cultura) • Eduard Rius (Sanitat i Seguretat Social) • Artur Mas / Pere Macias (Política Territorial i Obres Públiques) • Ignasi Farreres (Treball) • Francesc Xavier Marimon (Agricultura, Ramaderia i Pesca) • Núria de Gispert (Justícia) • Antoni Subirà (Indústria i Energia) • Lluís Alegre (Comerç, Consum i Turisme) • Antoni Subirà (Indústria, Comerç, Turisme) • Antoni Comas (Benestar Social) • Albert Vilalta / Pere Macias / Joan Ignasi Puigdollers (Medi Ambient)
Quart Govern de Jordi Pujol - IVa legislatura (15 d'abril de 1992 – 10 de gener de 1996) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersJosep Gomis / Maria Eugènia Cuenca / Xavier Pomés (Governació) • Agustí Maria Bassols / Antoni Isac / Núria de Gispert (Justícia) • Antoni Subirà (Indústria i Energia) • Josep Laporte / Joan Maria Pujals (Ensenyament) • Joan Guitart (Cultura) • Macià Alavedra (Economia i Finances) • Joaquim Molins / Josep Maria Cullell / Jaume Roma / Artur Mas (Política Territorial i Obres Públiques) • Xavier Trias (Sanitat i Seguretat Social) • Lluís Alegre (Comerç, Consum i Turisme) • Ignasi Farreres (Treball) • Joan Vallvé / Francesc Xavier Marimon (Agricultura, Ramaderia i Pesca) • Antoni Comas (Benestar Social) • Albert Vilalta (Medi Ambient)
Tercer Govern de Jordi Pujol - IIIa legislatura (4 de juliol de 1988 – 14 d'abril de 1992) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersJosep Gomis (Governació) • Agustí Maria Bassols (Justícia) • Macià Alavedra / Antoni Subirà (Indústria i Energia) • Josep Laporte (Ensenyament) • Joan Guitart (Cultura) • Ramon Trias Fargas / Macià Alavedra (Economia i Finances) • Joaquim Molins (Política Territorial i Obres Públiques) • Xavier Trias (Sanitat i Seguretat Social) • Lluís Alegre (Comerç, Consum i Turisme) • Ignasi Farreres (Treball) • Josep Miró / Joan Vallvé (Agricultura, Ramaderia i Pesca) • Antoni Comas (Benestar Social) • Albert Vilalta (Medi Ambient) :