# Luis Martos y Potestad

Luis Martos y Potestad, comte d'Heredia-Spínola (Cartagena, 1 d'octubre de 1825-Madrid, 4 de juliol de 1892), va ser un militar i polític conservador espanyol, alcalde i governador civil de Madrid, diputat a Corts i senador vitalici.

## Biografia

Va néixer en Cartagena, província de Múrcia, l'1 d'octubre de 1825, fill de José de Martos y del Castillo, natural de Llorca, i de María del Carmen de Potestad y Aché, que ho era de Cartagena. Es va doctorar en Dret i va seguir la carrera militar en l'arma d'Infanteria; va combatre a Catalunya durant la Segona Guerra Carlina i es va retirar en 1852 amb el grau de tinent coronel.
Durant el regnat d'Isabel II d'Espanya va ser elegit diputat Tudela (1864) i Pamplona (1865 y 1867).
Va pertànyer al Partit Moderat i després al Conservador. En 1868 va acompanyar a la reina Isabel II en el seu desterrament a Baiona, on es va quedar dos anys. Després de la Restauració de la monarquia a Sagunt, el comte va acompanyar fins a la cort al rei Alfons XII, qui li va atorgar les grans creus de les Ordes de Carles III, Sant Ferran i Sant Hermenegild. Va ser alcalde de Madrid entre el 13 de desembre de 1875 i el 15 de gener de 1877, governador civil d'aquesta província i conseller d'Estat.
Va ser elegit diputat per Tudela (1876, 1879, 1881, 1884, i 1886).
Va tenir la clau de gentilhombre de cambra dels reis Isabel II, Alfons XII i Alfons XIII, amb exercici i servitud. Per designació de la regent Maria Cristina, va ser senador vitalici del Regne des de 1891 fins a la seva defunció, ocorregut a Madrid el 4 de juliol de 1892.
Va ser comte consort d'Heredia-Spínola i gran d'Espanya pel seu matrimoni, contret en la madrilenya parròquia de San José el 19 de juliol de 1852, amb María de las Angustias de Arizcun y Heredia, III comtessa d'aquest títol i concessionària de la grandesa agregada a aquest, nascuda a Granada el 8 de novembre de 1826 i morta el 9 d'agost de 1896. Filla i successora de Miguel de Arizcun y Tilly, V marquès d'Iturbieta i III comte de Tilly, i de Narcisa de Heredia y Cerviño, II comtessa d'Heredia-Spínola. Van tenir descendència en què segueixen aquestes dignitats.

## Notes

* ↑ Descendent dels marquesos genovesos de Podestà-Fornari.
* ↑ En 1867 resultà elegit també per Madrid, però va optar por Pamplona.
* ↑ Durant el seu govern municipal, va obtenir d'Alfons XII la definitiva cessió d'ús al públic dels jardins del Buen Retiro, que havien estat municipalitzats durant la I República i restituïts al Reial Patrimoni després. Va erigir noves cases de socors, va ampliar les xarxes de tramvies, clavegueram, aigua i gas (multiplicant el nombre de fanals i fonts), va establir un segon cementiri i va escindir la Biblioteca i l'Arxiu de la vila.
* ↑ En exercici d'aquest càrrec, el 14 de febrer de 1880 va promulgar un Reglamento Particular de la Plaza de Toros de Madrid que va romandre en vigor fins a l'aprovació en 1917 del primer Reglament General per a tot Espanya.
* ↑ El periòdic El Dia informa que va morir en la nit del 3 al 4 de juliol a les dotze de la nit. El registre de diputats del Congrés dona com a dia de defunció el 4 de juliol y el del Senado el día 3.

## Referències

* 1 2 3 Santiago, Juan. «El ejemplo del conde de Heredia». El País, 15-05-1990.
* 1 2 3 Zabala Menéndez, Margarita. Historia genealógica de los títulos rehabilitados durante el reinado de Don Alfonso XIII,. t. VIII. Logroño: San Martín, 2010, p. 518-529. ISBN 978-84-937364-4-6 [Consulta: 13 agost 2015].
* 1 2 «El conde de Heredia-Spínola». El Día, 04-07-1892. ISSN: 1133-245X.
* 1 2 3 4 5 6 Noviembre Martínez, Mercedes. «Luis Martos y Potestad Castillo y Aché», al Diccionario biográfico español. Madrid: Reial Acadèmia de la Història, 2009-2013, t. XXXIII, p. 648.
* 1 2 Martínez de Velasco, Eusebio «Excmo Sr. D. Luis Martos y Potestad». La Ilustración Española y Americana, Año XXI, n.º. 8. de 28 de febrero de 1877, pàg. 139. ISSN: 1889-8394.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 24. Elecciones 22.11.1864». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 25. Elecciones 1.12.1865». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 26. Elecciones 10.3.1867». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 26. Elecciones 10.3.1867». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ Cambronero, 1900, p. 399.
* ↑ «Alcaldes de Madrid. 1842-1900». Ayuntamiento de Madrid.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 32. Elecciones 20.1.1876». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 33. Elecciones 20.4.1879». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 34. Elecciones 21.8.1881». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 35. Elecciones 27.4.1884». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Conde de Heredia Spínola. 36. Elecciones 4.4.1886». Buscador histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* 1 2 «Martos y Potestad, Luis. Conde de Heredia Spínola». Senat d'Espanya.
* ↑ «Martos y Potestad, Luis». Congreso de los Diputados.

## Bibliografia

* Cambronero, Carlos «Cosas de antaño - El Ayuntamiento de Madrid». Revista Contemporánea [Madrid], 117, enero 1900, pàg. 386-411. ISSN: 0213-8654.