# Lepa Mladjenovic

Lepa Mladjenovic (Serbian (Latin script): Lepa Mlađenović) (Belgrad, 9 de novembre de 1954) és una activista feminista, lesbiana i pacifista, pionera de la Segona onada de teoria feminista. És assessora de dones supervivents de violència masclista o lesbofòbia, organitzadora de tallers, escriptora i membre de xarxes internacionals que es preocupen pels drets de les lesbianes i la violència masclista.

## Biografia

Va nàixer a Belgrad el 1954. Passava les vacances d'estiu de la seua infantesa a Sarajevo i la mar Adriàtica. Des del 2017 viu a Belgrad.

### Trajectòria activista
#### Alternatives a la psiquiatria

Es llicencià en el Departament d'Estudis de Psicologia de la Facultat de Filosofia de la Universitat de Belgrad al 1980. Com a estudianta, s'oposà al sistema educatiu escrivint cartes de protesta al professorat criticant les normes que no apoderaven l'alumnat. El primer moviment social en què participà fou la Xarxa d'Alternatives a la Psiquiatria, l'objectiu de la qual era reformar la psiquiatria per la seua violència i exclusió. Coorganitzà "Psiquiatria i societat", una conferència internacional durant tres dies el 1983 al centre cultural estudiantil de Belgrad. Després fou voluntària en centres de salut mental de Trieste i va escriure sobre psiquiatria democràtica a Itàlia i els centres de teràpia de l'Associació Arbours de Londres, que s'estengueren a partir del moviment antipsiquiàtric.

#### Activisme feminista i contra la guerra

El seu activisme feminista començà al 1978 quan va participar en DRUG-ca Žena (Camarades Dones), la primera conferència internacional de dones organitzada per feministes del centre cultural estudiantil de Belgrad. El 1982, va coorganitzar el grup feminista Dones i Societat de Belgrad. Més tard, va organitzar un grup feminista com una part de Dones i Societat que es basava en un model d'autoconsciència.
Participà en la primera reunió iugoslava feminista a Ljubljana el 1987, organitzada pel grup LILIT i el grup lèsbic LILIT LL d'Eslovènia. L'aplec encoratjava la sororitat, els intercanvis, l'activisme, els debats sobre violència masclista, salut reproductiva de les dones, l'art i la cultura i les primeres iniciatives per a l'organització de lesbianes. Amb altres activistes de Dones i Societat, cofundà Línia Directa SOS per a Dones i Criatures Víctimes de Violència de Belgrad el 1990 i fou consellera de supervivents de violència masclista. També ha treballat amb dones víctimes de la guerra.
El 1991 es va unir a Staša Zajović i a altres activistes feministes contra la guerra per a fundar Dones de negre, i en feren el primer aplec el 9 d'octubre del 1991. Començaren amb vigílies setmanals en protesta contra el règim serbi i després s'integraren en la xarxa mundial Dones de negre.
Fou assessora del 1992 al 2012, treballant amb dones víctimes de violència masclista a Bòsnia i Hercegovina, Croàcia i Hongria. El 1993, juntament amb altres voluntàries feministes de la Línia Directa SOS, fundaren Autonomni Ženski Centar AŽC (el Centre Autònom de Dones); fou psicòloga i coordinadora de l'equip d'assessorament del centre fins al 2011. Ha organitzat molts tallers per a dones víctimes de violència masclista des del 2000, i facilita tallers d'alfabetització emocional per a activistes (particularment lesbianes) als Balcans. Treballa a Itàlia amb l'ONG Donne in Repti contro la violenza, i ha publicat un article sobre assessorament feminista per a la violència masclista.

### Activisme lèsbic

Lepa Mladjenovic i Suzana Tratnik foren participants de Iugoslàvia en la conferencia del Servei Internacional d'Informació Lèsbica del 1986 a Ginebra. Ella, Dejan Nebrigić i altres activistes fundaren Arkadia, la primera organització de gais i lesbianes de Belgrad, el 1990; el grup estigué actiu fins al 1997. Fou la primera lesbiana de Sèrbia que isqué de l'armari durant una transmissió de televisió pública (el 1994); parlà sobre gais i lesbianes i representà el grup Arkadia. Ella i altres activistes d'Arkadia formaren Labris, la primera organització de lesbianes, l'any següent. El 2001, descrigué aquesta experiència:
Com a part de Labris, organitzà i participà en la primera Setmana Lèsbica d'Eslovènia el 1997 (organitzada pel grup lèsbic eslové Kasandra). Van participar quaranta-cinc persones de Novi Sad, Maribor, Skopje, Belgrad, Zagreb, Pristina, Split i Ljubljana. La segona Setmana Lèsbica es realitzà a Sombor el 2000, i la tercera (totes dues organitzades per Labris) a Novi Sad el 2004. La quarta Setmana Lèsbica es feu al 2011.
Coorganitzà l'Orgull de Belgrad del 2001. Ella i diverses altres conselleres lesbianes crearen la línia d'assessorament SOS per a lesbianes el 2012, i en feu tallers i en fou consellera psicològica a partir del 2017.

## Publicacions

Del 1992 al 2012, Lepa Mladjenovic ha estat membre i professora del Centre d'Estudis de les Dones de Belgrad. Ha escrit assaigs sobre violacions de guerra, violència contra les dones, drets de les lesbianes, lesbianes en temps de guerra, femicidis, l'enfocament feminista de la justícia transicional, la sororitat i l'alfabetització emocional. "Polítiques de solidaritat de les dones",

## Premis i reconeixements

Li atorgaren el Premi Felipa de Souza, d'OutRight Action International, per la seua lluita pels drets humans LGBT el 1994 en una celebració de l'Orgull a Nova York. En rebre el premi, va dir: "El lloc del qual vinc no és la nació on vaig nàixer, sinó un país lèsbic perdut que mai vaig tenir, però aconseguiré crear-lo siga com siga".
L'Organització de Lesbianes Novi Sad (NLO) la honorà el 2011 obrint una sala de lectura lesbiana, feminista i antifeixista radical que duu el seu nom.
Va rebre el premi Anne Klein Women's Award 2013, de la Fundació Heinrich Böll. Lepa Mladjenovic dugué 22 activistes lesbianes de la regió a la cerimònia de lliurament a Berlín com a part d'una visita d'estudi sobre lesbianes.

## Referències

* ↑ Ivekovic, Rada; Mostov. From Gender to Nation. Longo, 2002, p. 122. ISBN 978-8880633419.
* ↑ Giles, Wenona Mary; Women in Conflict Zones Network. Feminists Under Fire: Exchanges Across War Zones. Toronto: Between The Lines, 2003, p. 226. ISBN 9781896357782.
* ↑ Nestle. «At home with Lepa Mladjenovic». Joan Nestle, 2000. [Consulta: 27 octubre 2017].
* 1 2 3 4 Zaharijevic. «Short Portrait: Lepa Mlađenović». Heinrich Böll Foundation, 06-12-2012. [Consulta: 27 octubre 2016].
* ↑ Press release. «Anne Klein Women's Award 2013: Lepa Mlađenović, Serbian Women's and Human Rights Activist». Heinrich Boell Foundation, 06-12-2012. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ Petrović. «Živeti sa svojim izborima» (en serbi). Deutsche Welle, 07-12-2012. [Consulta: 30 octubre 2017].
* 1 2 «About us: Lecturers». Women's Studies Center. Arxivat de l'original el 16 de desembre de 2013. [Consulta: 27 octubre 2017].
* ↑ Mladjenovic. «At-Home with Lepa Mladjenovic». Joan Nestle, 2000. [Consulta: 30 octubre 2017].
* 1 2 Obradovic. «Lepa Mladjenovic, (Anti) psihologistkinja: Menjati odnos prema ljudima koji pate (1987)» (en serbi). Yugopapir (Glas omladine), 1987. [Consulta: 8 desembre 2017].
* ↑ «Zatvorimo bolnice koje ne lijece vec ponizavaju» (en serbi). Radio Kotor, 29-11-2016. [Consulta: 8 desembre 2017].
* ↑ McLeod, Laura. Gender Politics and Security Discourse: Personal-Political Imaginations and Feminism in 'Post-conflict' Serbia. Routledge, 2015, p. 49. ISBN 9780822315483.
* ↑ Mikula, Maja. Women, Activism and Social Change: Stretching Boundaries. Routledge, 2006, p. 87. ISBN 9781136782718.
* ↑ Chiara, Bonfiglioli. Remembering the conference "Drugarica Zena. Zensko Pitanje – Novi Pristup?"/ "Comrade Woman.The Women's Question: A New Approach?" thirty years after. Utrecht: Universiteit Utrecht, 2008, p. 54–55, 86. OCLC 428113304.
* ↑ Zaharijevic. Žarana Papić. Tekstovi 1977-2002. Beograd: Centar za studije roda i politike, Rekonstrukcija Ženski fond, Žene u crnom, 2012, p. 11–12, 31. ISBN 978-86-84031-54-1.
* ↑ Hughson (Blagojevic), Marina «Unpacking Silence and Distortion: Mapping Misogyny in Serbia». Knjizenstvo, 11-2016, pàg. 5.
* ↑ Vušković. «Feministička grupa Žena i društvo». Autonomni Ženski Centar Beograd. [Consulta: 8 desembre 2017].
* ↑ Ramet, Sabrina P. Social Currents in Eastern Europe: The Sources and Consequences of the Great Transformation. Duke University Press, 1995, p. 225. ISBN 9780822315483.
* ↑ Spasovska, Ljubica. The Last Yugoslav Generation: The Rethinking of Youth Politics and Cultures in Late Socialism. Oxford University Press, Apr 18, 2017, p. 136. ISBN 9781526106315.
* ↑ Dobnikar. Jaz, ti, one...Za nas: dokumenti jugoslavenskih feminističkih susreta 1987-1991 (Print book) (en eslové). Društvo Vita Activa, Ljubljana; Centar za žene žrtve rata / ROSA - Zagreb, 2009, p. 14. ISBN 978-961-92800-0-3. Arxivat 2018-02-10 a Wayback Machine.
* 1 2 Mima, Rašić. «Lezbejska egzistencija, lezbejska vidljivost». A: Zaharijević. Neko je rekao feminizam? Kako je feminizam uticao na Žene XXI veka. Belgrade: Heinrich Böll Stiftung, 2008, p. 208, 233.
* ↑ Bunch, Charlotte; Reilly; Douglass College. Center for Women's Global Leadership; United Nations Development Fund for Women. Demanding accountability: the global campaign and Vienna Tribunal for women's human rights. Rutgers University, Center for Women's Global Leadership, 1994, p. 37. ISBN 9780912917290.
* ↑ Enloe, Cynthia. Globalization and Militarism: Feminists Make the Link. Rowman & Littlefield, 2016, p. 134. ISBN 9781442265455.
* ↑ «Living in War Zones: Thoughts on War and Domestic Violence» (PDF). Judith Armatta, 09-03-2001. [Consulta: 28 octubre 2017].
* ↑ Presented by: Keri Phillips. «Women in Black, The Europeans program» (en anglés). Radio National, 03-12-2001. [Consulta: 30 octubre 2017].
* ↑ Tesanović, Jasmina. «Mothering in War». A: Guzman Bouvard. Mothers of Adult Children. Lexington Books, 2013, p. 110. ISBN 9780739183014.
* ↑ McLeod, Laura. Gender Politics and Security Discourse: Personal-Political Imaginations and Feminism in 'Post-conflict' Serbia. Routledge, Jul 16, 2015, p. 52. ISBN 9781317635628.
* ↑ «DiRe, Donne in Rete contro la violenza» (en italià). [Consulta: 9 novembre 2019].
* ↑ «Il counseling femminista con donne sopravvissute alla violenza sessuale» (en italià). [Consulta: 9 novembre 2019].
* 1 2 «Short biography: Lepa Mladjenovic», 06-12-2012. [Consulta: 28 octubre 2017].
* 1 2 Savić, Marija. «Istorija LGBT aktivizma u Srbiji». A: Gavrić. Čitanka lezbejskih i gej ljudskih prava. Sarajevo: Sarajevski otvoreni centar, Fondacija Heinrich Böll, 2011, p. 102–103. ISBN 978-9958-9959-3-4.
* ↑ Mertus. «One Step Forward», 01-03-1995. [Consulta: 28 octubre 2017].
* ↑ Lepa Mladjenovic, 2001 "Notes of a Feminist Lesbian during Wartime", European Journal of Women's Studies Vol 8, Issue 3, pp. 381 - 391.
* ↑ «Prva lezbejska nedjelja» (en croata). Lori, 2010. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ «Treća lezbejska nedjelja» (en croata). Lori, 2010. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ «Our network-our strength: Third Lesbian Week 2004». Labris, 08-02-2017. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ Nestle. «Publications, Talks, Interviews and Broadcasts», 2010. [Consulta: 27 octubre 2017].
* ↑ «"POLITICS OF WOMEN'S SOLIDARITY" by Lepa Mladjenovic (Belgrade) - One Billion Rising Revolution» (en anglès). One Billion Rising Revolution, 18-09-2016 [Consulta: 8 desembre 2017].
* ↑ «Human rights Awards, The Felipa de Souza Award». OutRight Action International, 23-02-2016. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ «U Novom Sadu otvorena Čitaonica Lepa Mlađenović» (en croata). Libela, 06-07-2011. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ «Lepa Mladjenovic, Serbia, Wins 2013 Anne Klein Women's Award - Statement by the jury». Heinrich Boell Foundation, 06-12-2012. Arxivat de l'original el 9 d'agost de 2019. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ «Lesbian Activist Lepa Mladjenovic Selected For Ann Klein Award | The New Civil Rights Movement». web.archive.org, 21-09-2016. Arxivat de l'original el 21 de setembre de 2016. [Consulta: 12 setembre 2022].
* ↑ Roy. «Lepa Mladjenovic - Speech on the Anne Klein Award». You Tube, 26-11-2013. [Consulta: 29 octubre 2017].
* ↑ «Anne Klein Frauenpreis Award Ceremony for Lepa Mladjenovic | Vi på Kvinna till Kvinna» (en anglés). vipa.kvinnatillkvinna.se. Arxivat de l'original el 28 de març de 2017. [Consulta: 8 desembre 2017].