OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Patinatge de velocitat als Jocs Olímpics d'hivern de 1952 - 10.000 metres masculins

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1952 celebrats a la ciutat d'Oslo (Noruega) es disputà una prova de patinatge de velocitat sobre gel sobre una distància de 10.000 metres. La competició se celebrà el dia 19 de febrer de 1952 a l'Estadi Olímpic d'Oslo.

## Comitès participants

Participaren 30 patinadors de velocitat de 12 comitès nacionals diferents.
| Alemanya (1) Àustria (2) Canadà (2) Estats Units (4) Finlàndia (4) Hongria (1) | Itàlia (1)  Japó (2) Noruega (4) Països Baixos (4) Regne Unit (1) Suècia (4) |

## Resum de medalles

| Or | Argent | Bronze |
| Hjalmar Andersen | Kees Broekman | Carl-Erik Asplund |

## Rècords

Rècords establerts anteriorment als Jocs Olímpics d'hivern de 1952.
| Rècord del món | 16:32.6 | Hjalmar Andersen | Hamar (NOR) | 10 de febrer de 1952 |
| Rècord olímpic | 17:24.3 | Ivar Ballangrud | Garmisch-Partenkirchen (ALE) | 14 de febrer de 1936 |
En aquests Jocs Olímpics quatre patinadors patinaren més ràpid que el fins aquell moment rècord olímpic. Hjalmar Andersen establí un nou rècord amb un temps de 16:45.8 minuts.

## Results

| Place | Speed skater | Time |
| 1 | Hjalmar Andersen | 16:45.8 RO |
| 2 | Kees Broekman | 17:10.6 |
| 3 | Carl-Erik Asplund | 17:16.6 |
| 4 | Pentti Lammio | 17:20.5 |
| 5 | Anton Huiskes | 17:25.5 |
| 6 | Sverre Haugli | 17:30.2 |
| 7 | Kazuhiko Sugawara | 17:34.0 |
| 8 | Lassi Parkkinen | 17:36.8 |
| 9 | Göthe Hedlund | 17:39.2 |
| 10 | John Hearn | 17:41.5 |
| 11 | Arthur Mannsbarth | 17:44.2 |
| 12 | Kauko Salomaa | 17:49.6 |
| 13 | Sigvard Ericsson | 17:52.8 |
| 14 | Yoshiyasu Gomi | 17:53.0 |
| 15 | Norman Holwell | 18:02.4 |
| 16 | Pat McNamara | 18:08.7 |
| 17 | József Merényi | 18:09.0 |
| 18 | Yngvar Karlsen | 18:10.6 |
| 19 | Egbert van 't Oever | 18:20.8 |
| 20 | Gunnar Hallkvist | 18:20.9 |
| 21 | } Ralf Olin | 18:22.8 |
| 22 | Theo Meding | 18:24.4 |
| 23 | Matti Tuomi | 18:25.5 |
| 24 | } Craig MacKay | 18:27.4 |
| 25 | Al Broadhurst | 18:44.2 |
| 26 | Franz Offenberger | 19:04.2 |
| 27 | Chuck Burke | 19:07.1 |
| 28 | Guido Caroli | 19:13.6 |
| — | Ingar Nordlund | NF |
| — | Johnny Werket | NF |
    RO: rècord olímpic
    NF: no finalitzà

## Referències

* 1 2 «Olympedia – 10,000 metres, Men». [Consulta: 25 desembre 2024].
* ↑ El rècord va ser esatablert sobre gel natural.
# Salt amb esquís als Jocs Olímpics d'hivern de 1964

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1964 celebrats a la ciutat d'Innsbruck (Àustria) es disputaren dues proves de salt amb esquís en categoria masculina, instaurant-se una nova categoria de salts.
El salt des del trampolí de 70 metres es realitzà el dia 31 de gener i el salt del trampolí de 80 metres es feu el 9 de febrer de 1964 a les instal·lacions de salt de Bergisel. Hi participaren un total de 57 saltadors de 15 comitès nacionals diferents.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Salt amb esquís 70 m. | Veikko Kankkonen | Toralf Engan | Torgeir Brandtzæg |
| Salt amb esquís 80 m. | Toralf Engan | Veikko Kankkonen | Torgeir Brandtzæg |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Noruega | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 2 | Finlàndia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Total | Total | 2 | 2 | 2 | 6 |

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Ski Jumping at the 1964 Winter Olympics». [Consulta: 25 desembre 2024].
# Salt amb esquís als Jocs Olímpics d'hivern de 1988

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1988 celebrats a la ciutat de Calgary (Canadà) es disputaren tres proves de salt amb esquís en categoria masculina. En aquesta edició debutà la prova per equips.
El salt normal es realitzà el dia 14 de febrer sobre un trampolí de 70 metres, el salt llarg es feu el dia 23 de febrer sobre un trampolí de 90 metres i la prova per equips el dia 24 de febrer de 1988 a les instal·lacions del Canada Olympic Park. Hi participaren un total de 65 saltadors de 19 comitès nacionals diferents.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Salt amb esquís 70 m. | Matti Nykänen | Pavel Ploc | Jiří Malec |
| Salt amb esquís 90 m. | Matti Nykänen | Erik Johnsen | Matjaž Debelak |
| Prova per equips | FinlàndiaAri-Pekka Nikkola Matti Nykänen Tuomo Ylipulli Jari Puikkonen | IugoslàviaPrimož Ulaga Matjaž Zupan Matjaž Debelak Miran Tepeš | NoruegaOle Christian Eidhammer Jon Inge Kjørum Ole Gunnar Fidjestøl Erik Johnsen |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Finlàndia | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 2 | Iugoslàvia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 2 | Noruega | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 2 | Txecoslovàquia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Total | Total | 3 | 3 | 3 | 9 |
# Salt amb esquís als Jocs Olímpics d'hivern de 1998

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1998 celebrats a la ciutat de Nagano (Japó) es disputaren tres proves de salt amb esquís en categoria masculina.
El salt normal es realitzà el dia 10 de febrer sobre un trampolí de 90 metres, el salt llarg es feu el dia 14 de febrer sobre un trampolí de 120 metres i la prova per equips el dia 17 de febrer de 1998 a les instal·lacions de l'estadi de salts Hakuba. Hi participaren un total de 68 saltadors de 19 comitès nacionals diferents.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Salt amb esquís 90 m. | Jani Soininen | Kazuyoshi Funaki | Andreas Widhölzl |
| Salt amb esquís 120 m. | Kazuyoshi Funaki | Jani Soininen | Masahiko Harada |
| Prova per equips | JapóTakanobu Okabe Hiroya Saito Masahiko Harada Kazuyoshi Funaki | AlemanyaSven Hannawald Martin Schmitt Hansjörg Jäkle Dieter Thoma | ÀustriaReinhard Schwarzenberger Martin Höllwarth Stefan Horngacher Andreas Widhölzl |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Japó | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 2 | Finlàndia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3 | Alemanya | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4 | Àustria | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Total | Total | 3 | 3 | 3 | 9 |
# Llista de Creus de Sant Jordi/2012/Persones
#### Persones

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Persona | Wikidata | Descripció | Ocupació |
| Paco Morán | Q983630 | actor espanyol | actor |
| Jaume Plensa i Suñé | Q1396516 | artista català | escultor gravador artista visual pintor dibuixant projectista fotògraf |
| Lluís Bassat i Coen | Q2603164 | empresari català | empresari presentador de televisió |
| Núria Albó i Corrons | Q3347299 | escriptora, professora i política catalana | poeta professor escriptor polític escriptor de literatura infantil |
| Rafel Marquina i Audouard | Q4891057 | arquitecte espanyol | arquitecte |
| Colman Andrews | Q5147722 | | escriptor periodista |
| Eugeni Forcano i Andreu | Q5291910 | fotògraf espanyol | fotògraf |
| Francisco Martín Frías | Q5866665 | | empresari |
| Francesc Granell i Trias | Q8962185 | economista i professor d'universitat | jurista economista professor d'universitat advocat |
| Casimiro Molins Ribot | Q11912945 | empresari català | emprenedor empresari |
| Isona Passola i Vidal | Q11926950 | directora i productora de cinema catalana | guionista productor de cinema director de cinema actor productor executiu professor |
| Joan Cervera i Batariu | Q11927668 | excursionista i escriptor català | |
| Josep Maria Ventura i Ferrero | Q11928767 | Empresari farmacèutic | empresari farmacèutic |
| Josep Serra i Llimona | Q11928929 | pintor espanyol | pintor |
| Pere Carbonell i Fita | Q11940936 | mestre i polític català | polític professor director comercial |
| Martí Gasull i Roig | Q15544763 | activista cultural català | filòleg filòsof activista cultural |
| Jusèp Amiell Solè | Q16165959 | sacerdot i escriptor aranès | escriptor traductor sacerdot catòlic |
| Rosa Maria Carrasco i Azemar | Q16187584 | política catalana | polític |
| Eduard Castellet i Díaz de Cossío | Q16188014 | empresari i editor català | empresari escriptor editor |
| Dolors Canal Vilarrasa | Q16191031 | Religiosa i educadora | |
| Josep Lloveras i Feliu | Q16861867 | | pintor escultor |
| Robert Roqué i Jutglà | Q17036708 | periodista espanyol | periodista |
| Josep Maixenchs i Agustí | Q17206191 | cineasta, empresari i historiador de l'art català | empresari historiadora de l'art historiador catedràtic |
| Dolors Folch i Fornesa | Q18640846 | sinòloga | sinòleg historiador |
| Francesc Martínez de Foix i Llorens | Q20100591 | | |
# Karin Foley

Karin Foley (1960) és una actriu britànica. Va aparèixer com Helena (filla de Drusus el Jove) en Jo, Claudi, com Debbie Bowen a Tenko i com Pansy Potter a A Horseman Riding By.

## Referències

* ↑ Newcomb, Horace. Encyclopedia of Television (en anglès). Routledge, 2014, p. 1158.
# Patates a la riojana

Les patates a la riojana o patates amb xoriço són un primer plat típic i originari de La Rioja i de la comarca basca de la Rioja Alabesa (Espanya), encara que el seu consum s'ha estès a les regions properes i a la resta de la península.
Es prepara principalment amb patates, xoriço de cuinar, pebrots choricers, pebre vermell i llorer. Una dada curiosa per a la seva bona elaboració és que les patates s'han de trencar perquè deixin anar la fècula i engreixin així la salsa.
El ranxo o calderete té una elaboració molt similar però incorpora carn de conill, porc o xai. La forma tradicional d'elaboració és al camp, amb foc de llenya.

## Enllaços externs

* Recepta de patates a la riojana
# Terratrèmol de Catalunya de 1448

El terratrèmol del 25 de maig de 1448, tingué l'epicentre entre Cardedeu i Llinars del Vallès. De fet, va ocórrer la nit del 24 al 25 de maig, motiu pel qual figura documentat amb un dia o l'altre indistintament. La magnitud s'ha determinat que va ser de grau VIII, amb danys àmpliament distribuïts i causà com a mínim 108 morts. Entre els danys documentats apareixen:
* La muralla de Barcelona
* Monestir de Santa Maria de l'Estany, s'enderroquen les voltes de l'església i el campanar.
* El castell del Papiol
* El castell de Sentmenat
* El Castell de Montornès
* El Castell Vell de Llinars del Vallès
* Campanar de l'església de Cardedeu
* Palau comtal de Sant Pere de Vilamajor
* Monestir de Sant Genís de Rocafort

## Referències

* ↑ Atles sísmic de Catalunya. Susagna i Goula, 1999.
* ↑ «El terratrèmol del Montseny causa més de cent víctimes mortals». [Consulta: 25 maig 2021].
* 1 2 3 4 5 6 Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
* ↑ «Web patrimoni Martorell». Arxivat de l'original el 2008-04-23. [Consulta: 19 novembre 2007].
# Cabeçuda

«Cabeçuda» té aquests significats:
* Plantes del gènere Centaurea
* Plantes del gènere Mantisalca
* Cabeçuda o Lavandula stoechas, planta de la família de les lamiàcies
* Cabeçuda o Cyperus difformis
# Arquèloc

Arquèloc (grec antic: Ἀρχέλοχος) va ser un heroi troià fill d'Antènor i possiblement de Teano, la princesa tràcia. Era un dels dirigents, juntament amb els seus germans Acames i Enees, de les tropes de dardànies que van lluitar contra els aqueus a la guerra de Troia.
Segons la Ilíada, Arquèloc i els seus germans eren els tres caps d'una de les cinc divisions en què es va organitzar l'exèrcit de Troia. Més endavant, el poema diu que va ser mort per Àiax el Gran, el fill de Telamó: quan Àiax va atacar amb una llança a Polidamant, aquest va saltar cap a un costat, i Arquèloc va rebre la llança. Com que els déus havien decidit la seva mort, la llança li va entrar per la unió del cap i del coll a la part més alta de la columna vertebral.

## Referències

* ↑ Pseudo-Apol·lodor. Biblioteca IV, 3, 3-4
* ↑ Homer. Ilíada II, 2-3
* ↑ Homer. Ilíada XII, 100; 461-464
# Butrus (nom)

Butrus és un nom masculí àrab cristià (àrab: بطرس) que es correspon amb el català Pere, que l'àrab pren directament del llatí Petrus, o a través del grec Πέτρος. Si bé Butrus és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Boutros, Boutrous, Butros, Botros...
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Notes

* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. "بطرس". ISBN 8460008428.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Møllehøj

El turó de Møllehøj és el punt natural més elevat de Dinamarca, s'aixeca fins als 170,86 metres sobre el nivell del mar. Està situat a la zona dels turons d'Ejerbjerge al municipi de Skanderborg, molt a prop de l'Ejer Bavnehøj, el tercer punt més alt del país. Al cim hi ha una roda de molí, un vestigi d'un antic molí de vent que va ser al turó entre el 1838 i el 1917. El vell molí tenia una estructura de vuit costats i tenia una teulada en forma de bulb.
Fins a l'any 2005 s'havia considerat que el punt natural culminant de Dinamarca era l'Ejer Bavnehøj, després que el 1941 es descobrís que el Yding Skovhøj, al municipi de Horsens, comptava amb l'afegit artificial d'un túmul funerari de l'edat del bronze. Però les noves mesures del 2005 van mostrar que el Møllehøj era més alt que tot dos, 9 cm més que el Yding Skovhøj (170,77 m sense comptar l'afegit artificial) i 51 cm més que Ejer Bavnehøj (170,35 m), des de llavors és oficialment el punt més alt de Dinamarca.

## Referències

* ↑ Nyt højeste punkt i Danmark Arxivat 2006-10-10 a Wayback Machine., Kort- og Matrikelstyrelsen.
* ↑ DK's højeste: Møllehøj: 170,86 m.o.h
# Kissing Cup's Race (pel·lícula de 1920)

Kissing Cup's Race és una pel·lícula dirigida per Walter West entorn d'un famós cavall de curses britànic anomenat Kissing Cup.
Basada en un poema de Campbell Rae Brown, la pel·lícula explica com degut a les pèrdues econòmiques Lord Hilhoxton ha de vendre tots els seus cavalls, excepte Kissing Cup, el qual al final guanya una cursa important malgrat les trampes del rival. Sobre aquest tema s'han filmat altres pel·lícules: el 1922, Walter West mateix va dirigir una seqüela: "The Son of Kissing Cup" i el 1930 Castleton Knight va dirigir una nova versió amb el mateix títol.

## Repartiment

* Violet Hopson (Constance Medley)
* Gregory Scott (Lord Hilhoxton)
* Clive Brook (Lord Ratlington)
* Arthur Walcott (John Wood)
* Philip Hewland (Vereker)
* Adeline Hayden Coffin (Lady Corrington)
* Joe Plant (Bob Doon)

## Referències

* ↑ Gifford, Denis. British Film Catalogue: Volume I - Fiction Film/1895-1994 (en anglès). 3a. 2001: Routledge, p. 6775.
# Ventrada

Una ventrada o ventregada és, en el part d'un animal, el conjunt d'éssers nascuts del mateix part, generalment dels mateixos progenitors.
La ventrada té un cost fisiològic per als pares (gestació per a la femella, alimentació), però, com a estratègia reproductiva, maximitza el nombre de descendents.
El terme s'utilitza generalment per als mamífers, però pot utilitzar-se per a qualsevol altre animal capaç de parir múltiples cries.
Segons el tipus d'animals també es pot dir: cadellada (gossos), gatinada o gatonada (gats), llorigada (conills), garrinada o lletigada (porcs), cabridada (cabrits), llocada (pollets).
Els animals solen mostrar un comportament similar entre ramats, eixams, o colònies i aquests naixements múltiples solen tenir avantatges similars. Una ventrada ofereix protecció enfront dels depredadors, no en concret per als nounats sinó per a la cria per part dels pares. Amb un part múltiple, els predadors poden menjar-se una cria però les altres sobreviuran, mentre que en un part únic, la pèrdua de l'única cria parida significa una temporada de cria perduda.
Un altre avantatge significatiu és la possibilitat que les cries més sanes afavoreixin el grup. Encara que no es tracta d'una decisió conscient per part dels pares, les cries més fortes i sanes competeixen amb major èxit pel menjar i l'espai fent que els més febles puguin morir per falta de cures.
En estat salvatge, només un petit percentatge de la ventrada sobreviu, mentre que en animals domesticats i aquells en captivitat, solen viure tots els membres d'una mateixa ventrada.
La mida mitjana de la ventrada d’una espècie és generalment igual a la meitat del nombre de tetines i la mida màxima de la ventrada coincideix generalment amb el nombre de tetines. No obstant això, no totes les espècies compleixen aquesta regla. La rata talp nua, per exemple, té una mitjana aproximada d’onze cries per naixement i té onze tetines.

## Referències

* ↑ Cody, Martin L «A General Theory of Clutch Size». Evolution, 20, 6-1966, pàg. 174. DOI: 10.2307/2406571. ISSN: 0014-3820.
* ↑ «Of Breasts, Behavior and the Size of Litters». The New York Times, 19-10-1999.
# John Heaton

John Heaton, conegut com a Jack Heaton, (New Haven, Estats Units 1908 - París, França 1976) fou un esportista nord-americà especialitzat en esports d'hivern.

## Biografia

Va néixer el 9 de setembre de 1908 a la ciutat de New Haven, població situada a l'estat nord-americà de Connecticut. Fill de John Edward Heaton i Florence Caroline Trowbridge, fou germà de Jennison Heaton també esportista i medallista olímpic.
Morí el 10 de setembre de 1976 a la ciutat de París.

## Carrera esportiva

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1928 realitzats a Sankt Moritz (Suïssa), i amb 19 anys, participà en la prova de skeleton, finalitzant en segona posició. Posteriorment de viatjar arreu del món amb els seus companys Billy Fiske i Francis Rhodes a finals de la dècada del 1920 i principis de la dècada del 1930.
En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1932 realitzats a Lake Placid (Estats Units) participà en la prova de bobsleigh a dos, aconseguint guanyar la medalla de bronze amb Robert Minton.
A la dècada del 1940 retornà a la competició, participant en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1948 realitzats a Sankt Moritz i aconseguint la medalla de plata novament en la prova de skeleton, aconseguint guanyar una nova medalla olímpica al cap de vint anys d'aconseguir la primera.

## Referències

* 1 2 3 4 «Olympedia – Jack Heaton». [Consulta: 11 desembre 2021].
# Esbjerg

Esbjerg és una ciutat danesa del sud-oest de la península de Jutlàndia, és la cinquena del país per nombre d'habitants i la capital del municipi d'Esbjerg, que forma part de la regió de Syddanmark, ambdós creats l'1 de gener del 2007 com a part d'una reforma territorial. La ciutat és a la costa del mar de Wadden, enfront de l'illa de Fanø, el port ha estat històricament el motor d'Esbjerg. Prop de la ciutat, al municipi veí de Varde, es troba Blåvands Huk, el punt més occidental de Dinamarca.

## Història

Esbjerg es va formar al voltant del port que va ser construït per l'estat el 1868 com a substitut del port d'Altona al costat d'Hamburg, que havia estat el port més important de la monarquia danesa al mar del Nord però que es va perdre el 1864 al final de la Segona Guerra de Schleswig. Abans la zona era una regió desolada i deserta.
El 1874 va començar a funcionar un enllaç ferroviari amb Fredericia i Varde que va ajudar a un ràpid desenvolupament de la ciutat. El 1897 es va construir la torre de l'aigua (Vandtårn), un dels símbols de la ciutat i el 1899 va rebre la carta municipal. Un altre símbol de la ciutat és el monument conegut com a Mennesket ved Havet (L'home al mar), l'escultura representa quatre homes de 9 metres, obra de Svend Wiig Hansen que va ser erigida el 1955.

## Transport

Esbjerg és un centre intermodal que actua com un gran intercanviador del ferrocarril i el transport per carretera, a més compta amb el port i un aeroport. L'estació de ferrocarril connecta la ciutat amb Copenhaguen, Fredericia, Ribe, Tønder i Struer. Des del port hi ha ferris a Harwich (Anglaterra), a Nordby a l'illa de Fanø i a Tórshavn a les Fèroe i vers les plataformes petrolieres del mar del Nord.

## Personatges il·lustres

* Poul Nyrup Rasmussen (1943), Primer Ministre de Dinamarca entre 1993 i 2001
* Henrik Olesen

## Vegeu també

* Llista de ciutats de Dinamarca
* Esbjerg forenede Boldklubber

## Enllaços externs

* Esbjerg Museum Arxivat 2010-05-28 a Wayback Machine.
# Monoplà

Un monoplà és un avió que consta d'una sola ala que li proporciona l'elevació suficient per al vol, a diferència dels biplans i triplans.
La principal diferència entre els tipus és de quina manera l'ala s'uneix al fuselatge:
* Ala baixa: la superfície inferior de l'ala va anivellada a la part inferior del fuselatge.
* Ala mitja: l'ala és muntada en la meitat del fuselatge.
* Shoulder-wing': l'ala és muntada per sobre de la meitat del fuselatge.
* Ala alta: la superficials superior de l'ala va anivellada a la part superior del fuselatge.
* Parasol: l'ala és muntada sobre el fuselatge (en l'actualitat és infreqüent).

## Història

Un dels primers monoplans va ser construït per l'inventor romanès Traian Vuia, qui va realitzar un vol de 12 metres el 18 de març de 1906. Dos anys després, Louis Blériot va construir el seu propi monoplà d'ala mitjana, i va creuar el Canal de la Mànega el 25 de juliol de 1909.
El neozelandès Richard Pearse havia construït un monoplà el 31 de març de 1903.

## Vegeu també

* Biplà
* Triplà
* Lasco Lascondor

## Referències

* ↑ «HISTORY» (en anglès). earlyaviators.com. [Consulta: 3 setembre 2009].
* ↑ Biografías y vidas. «Louis Blériot» (en castellà). biografiasyvidas.com. [Consulta: 3 setembre 2009].
# Torrent de la Rata

El Torrent de la Rata és un afluent per l'esquerra del Cardener. El seu curs transcorre íntegrament pel terme municipal de Navars. La xarxa hidrogràfica del Torrent de la Rata està constituïda per 24 cursos fluvials que sumen una longitud total de 10.572 metres.
Vora el torrent hi ha les fonts de la Teula i del Tubo, que actualment estan pràcticament seques.

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
* ↑ «Font de la Teula». Mapes de Patrimoni Cultural. Diputació de Barcelona.
* ↑ «Font del Tubo». Mapes de Patrimoni cultural. Diputació de Barcelona.
# Dona de Huldremose

La dona d'Huldremose és el cadàver momificat d'una dona del segle i aC, i es creu que pertanyia a algun dels pobles escandinaus de l'edat del ferro.
Va ser descobert accidentalment el 1879 al pantà danès d'Huldremose per un treballador que el va trobar quan en volia extreure carbó d'una torbera. El pantà es troba entre les poblacions de Ramten i Stenvad, a la península de Djursland, que avui dia pertanyen al municipi de Norddjurs, a l'est de la península de Jutlàndia. Es va trobar en bon estat de conservació, per la protecció natural que li oferia el fet d'haver quedat enterrada dins d'una torbera. El cos es troba al Museu Nacional de Dinamarca (Nationalmuseet) a Copenhaguen.

## Característiques

* Momificació natural.
* Causa de la mort: dessagnada per l'amputació del braç dret i talls a la resta del cos. Es podria considerar part d'un ritual d'ofrena a alguna divinitat dels pantans.
* La dona tenia aproximadament 40 anys.
* Mesurava 1,60 metres d'alçada.
* Tenia el cos cobert per una capa doble de pell de xai i una faldilla de llana de quadres.
* Es van trobar grans i restes de carn d'animals a l'interior de l'estómac de l'última ingesta que va fer abans de morir.

## Referències

* ↑ Huldremose

## Vegeu també

* Mòmies dels pantans
* Home de Tollund

## Enllaços externs

* Web sobre la dona d'Huldremose del Museu Nacional de Dinamarca Arxivat 2009-09-30 a Wayback Machine..