OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Reserva índia Fort Apache

La reserva índia Fort Apache és una reserva índia a Arizona, Estats Units, comprenent parts dels comtats de Navajo, Gila, i Apache. És la llar de la tribu reconeguda federalment Tribu Apatxe White Mountain de la reserva Fort Apache, tribu dels apatxes occidentals. Té una àrea de 2.627,608 milles quadrades (6.805,474 km²) i una població de 12.429 persones segons el cens dels Estats Units del 2000. La comunitat més gran és Whiteriver.

## Geografia

La reserva índia Fort Apache és coberta en la seva major part per boscos de pins i és habitada per una varietat de bosc silvestre. Està situat al sud de Marge Mogollón. El punt més alt de la reserva és Baldy Peak, amb una elevació de 3.476 metres.

## Economia

La tribu opera el Sunrise ski resort i el Hon Dah Resort Casino. Té construït el Centre i Museu Cultural Apatxe, construït en l'estil tradicional d'una gowa.
Altres llocs d'interès dins de la reserva, com el Parc Històric Fort Apache, que compta amb 27 edificis de fortalesa històrica i un Districte Històric Nacional de 288 acres i altres llocs històrics. Les ruïnes Kinishba, un jaciment arqueològic (1150-1350) de la cultura Pueblo occidental, és un Monument Històric Nacional i es troba en les terres tribals properes en fideïcomís.

## Demografia

La demografia dels apatxes White Mountain és similara la dels pobles de la reserva índia de San Carlos, que està directament al sud. Igual que a San Carlos, l'ingrés familiar mitjà és de voltant de 14.000 dòlars, més de la meitat de la població viu per sota del llindar de pobresa.

## Comunitats

* Canyon Day
* Carrizo
* Cibecue
* East Fork
* Fort Apache
* Hondah
* McNary
* Rainbow City
* Seven Mile
* Whiteriver

## Notes

* 1 2 Fort Apache Reservation, Arizona Arxivat 2020-02-11 at Archive.is, United States Census Bureau
* ↑ hon-dah.com

## Referències

* Fort Apache Reservation, Arizona Arxivat 2020-02-11 at Archive.is United States Census Bureau
* Goddard, Pliny Earle. White Mountain Apache texts. The Trustees, 1920 [Consulta: 24 agost 2012].

## Enllaços externs

* White Mountain Apache Tribe – web oficial
* "Fort Apache Historic Park and Kinishba Ruins", Nohwike’ Bágowa (House of Our Footprints), White Mountain Apache Culture Center & Museum
* Fort Apache Heritage Foundation Arxivat 2011-01-25 a Wayback Machine.
* White Mountain Apache Tribe Arxivat 2011-09-27 a Wayback Machine., Arizona Intertribal Council
# Unterwalden

Unterwalden (en alemany Unterwalden, en francès Unterwald, en italià Unterwaldo, en romanx Silvania) va ser un dels tres cantons fundadors de Suïssa, juntament amb els cantons de Schwyz i d'Uri.

## Geografia

Aquest cantó està situat en el centre geogràfic de Suïssa. Al nord limita amb el Llac dels Quatre Cantons i pels altres punts cardinals limita amb diferents serres de muntanya. A l'oest podem trobar el Cantó de Lucerna i el de Schwyz, al nord trobem el cantó d'Uri i a l'est el cantó de Berna.

## Història

La Carta Federal de 1291 signada per les comunitats rurals d'Uri, Schwyz i Unterwalden es considera tradicionalment el document fundador de la Confederació Suïssa, encara que van poder haver existit aliances similars algunes dècades abans.
En l'actualitat el cantó està dividit en dos semicantons, el de Nidwalden i el d'Obwalden. Aquesta separació ja prové d'abans de la independència i, per tant, mai va existir jurídicament un cantó Unterwalden, sinó sempre dos semicantons. Com que és un cantó té dret a dos representants al consell dels estats i com que està dividit, cada semicantó tria un representat a Berna.

## Referències

* ↑ (alemany) Schwabe & Co: Geschichte der Schweiz und der Schweizer , Schwabe & Co 1986/2004. ISBN 3-7965-2067-7
# Paradoxornis lleonat

El paradoxornis lleonat (Suthora fulvifrons) és una espècie d'ocell de la família dels paradoxornítids (paradoxornitidae), tot i que sovint encara se'l troba classificat amb els sílvids (Sylviidae). Es troba a l'Himàlaia i als seus contraforts orientals: a Bhutan, la Xina, l'Índia, Myanmar, i Nepal. El seu hàbitat el conformen els boscos temperats i els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de l'estatge montà. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Les tres espècies del gènere Suthora estaven classificades anteriorment en el gènere Paradoxornis i no fou recuperat fins al 2009 Aleshores estaven a la família dels sílvids (Sylviidae). Però el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 10.2, 2020) el transferí finalment a la família dels paradoxornítids (Paradoxornithidae). Tanmateix, el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat encara dins de la família dels sílvids.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «paradoxornis lleonat». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ «Sylviid babblers, parrotbills, white-eyes». IOC World Bird List Version 11.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2021.
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 635. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Fulvous Parrotbill. Suthora fulvifrons» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ Penhallurick, John; Robson, Craig «The generic taxonomy of parrotbills (Aves, Timaliidae)». Forktail, 25, 2009, pàg. 137–141.
* ↑ «Master Lists». IOC World Bird List Version 10.2. International Ornithologists' Union, 01-01-2021.
# Castell de Penella

El castell de Penella, o castell de les Penelles, és una construcció que data de finals del segle xiii, i era senyor de Penella i Formigà, Ponç Guillem de Villafranca. Ubicat al terme municipal de Cocentaina, al Comtat.
Encara que es troba en ruïnes, mostra una magnífica vista de la seua torre major, de 12 metres d'alçada i adossada a la muralla. La seua planta és quadrada, amb fàbrica de maçoneria i tapial. S'observen també diversos trams del recinte emmurallat de la fortalesa, així com les restes d'altres torres i elements auxiliars. Prop del castell, s'han trobat vestigis de la mateixa època en què va ser construït el castell.
El castell, encara que sempre ha estat vinculat al terme municipal de Cocentaina, se situa a pocs metres de la veïna població de Benilloba. L'Ajuntament de Cocentaina es va fer càrrec de la seua restauració l'any 2003.

## En la cultura popular

En la rondalla d'Enric Valor anomenada Els guants de la felicitat, aquesta fortalesa hi apareix com la del senyor de Penella, Raül de Mataplana i la del seu fill Carles, i és un espai fonamental en el desenvolupament de la història.

## Referències

* ↑ «Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià».
* 1 2 NLV «El Castell de Penella, a Cocentaina». Nosaltres La Veu, 19-04-2022 [Consulta: 14 novembre 2023].
* ↑ Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana. «Restauración del Castillo de Penella» (en castellà). [Consulta: 14 novembre 2023].
* ↑ Valor i Vives, Enric. Rondalles valencianes 2. Picanya: Edicions del Bullent, 2015, p. 70.
* ↑ Borja i Sanz, Joan; Brotons Rico, Vicent. Catàleg de paisatges de Valor. Enric Valor, 1911-2000. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2015, p. 35 [Consulta: 14 novembre 2023].

## Enllaços externs

* Vista aèria del Castell de Penella
* Reconstrucció virtual 3D del castell de Penella
* Fitxa a la biblioteca de Patrimoni (castellà).
# Reserva índia Ramona

La reserva índia Ramona és la reserva índia de la tribu reconeguda federalment banda Ramona d'indis cahuilla de Califòrnia situada al comtat de Riverside (Califòrnia). Fou fundada en 1893. Té una superfície 560 acres (2,3 kilòmetres quadrats) i està situada a Anza (Califòrnia) al peu de la muntanya Thomas. La terra era originàriament territori Sauppalpisa i era un lloc on els cahuilla celebraven cerimònies tradicionals de recol·lecció.
La banda Ramona d'indis cahuilla té la seu a Anza (Califòrnia). Llur actual cap tribal és Manuel Hamiton.

## Referències

* ↑ Taula del cens dels EUA, 2000
* ↑ Pritzker, 120
* ↑ "Ramona Tribal History." Ramona Band of Cahuilla Indians. (retrieved 13 May 2010)
* ↑ "Tribal Governments by Area." Arxivat 2010-05-05 a Wayback Machine. National Congress of American Indians. (retrieved 13 May 2010)

## Bibliografia

* Eargle, Jr., Dolan H. California Indian Country: The Land and the People. San Francisco: Tree Company Press, 1992. ISBN 0-937401-20-X.
* Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia: History, Culture, and Peoples. Oxford: Oxford University Press, 2000. ISBN 978-0-19-513877-1.
* James, Harry Clebourne. The Cahuilla Indians. Morongo Indian Reservation: Malki Museum Press (Westernlore Press), 1960 (reprinted 1968). OCLC 254156323. LCCN 60010491.

## Enllaços externs

* Ramona Band of Cahuilla Indians, web oficial
* Història animada de la Banda Ramona dels Cahuilla, YouTube
# Cistothorus

Cistothorus és un gènere d'ocells de la família dels troglodítids (Troglodytidae) que viu en diferents hàbitats de la zona Neotropical.

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per cinc espècies:
* Cistothorus stellaris - cargolet de plana septentrional.
* Cistothorus meridae - cargolet de Mérida.
* Cistothorus apolinari - cargolet d'Apolinar.
* Cistothorus platensis - cargolet de plana meridional.
* Cistothorus palustris - cargolet d'aiguamoll.

## Referències

* ↑ «Cistothorus Cabanis, 1850» (en castellà). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 10 gener 2025].
* ↑ «Cistothorus (Cistothorus sp.) - Avibase». [Consulta: 10 gener 2025].
* ↑ «Dapple-throats, sugarbirds, fairy-bluebirds, kinglets, Elachura, hyliotas, wrens, gnatcatchers – IOC World Bird List». [Consulta: 10 gener 2025].
# Tomás Trénor Palavicino

Tomás Trénor y Palavicino (València, 6 d'abril de 1864 - Madrid, 1913) va ser un aristòcrata, militar, empresari, polític i filantrop valencià. Pare de Tomás Trénor Azcárraga i germà de Francisco Trénor Palavicino i Leopold Trènor i Palavicino.

## Biografia

Tomás Trénor va nàixer al si d'una aristocràtica família de comerciants i industrials valencians (Trénor). Era fill de Tomás Trénor Bucelli i Desemparats Palavicino i Ibarrola. Igual que el seu pare, va estudiar la carrera militar. Va entrar a l'Acadèmia d'Artilleria de Segòvia en 1881, ampliant coneixements en l'estranger sobre tècnica i balística. Va arribar el grau de tinent coronel. Va ser condecorat amb la Gran Creu de l'Orde de Carles III i la Gran Creu de l'Orde d'Isabel la Catòlica en 1898.
Va ser diputat en Corts a les eleccions generals espanyoles de 1903 i 1907 pel partit conservador, pels districtes de Vinaròs i Albaida. En 1906 va ser nomenat Gentilhome de Cambra del rei, amb exercici. La seua pertinença a l'alta burgesia comercial valenciana li va dur a la presidència de l'Ateneu Mercantil de València, des de la qual va promoure l'Exposició Regional Valenciana del 1909. Per a dur a terme l'Exposició, va assolir la unanimitat dels estaments socials, polítics i econòmics valencians, especialment la dels partits polítics i la premsa. Va encarregar un himne de l'Exposició al Mestre Serrano, que en 1925 es va adoptar com himne oficial dels valencians i és l'actual Himne de la Comunitat Valenciana.
L'èxit de l'esdeveniment, l'obstinació del qual li va costar la seua fortuna personal, va comptar amb el suport i la presència dels reis Alfons XIII i Victòria Eugenia i del president del Govern, Antonio Maura, i li va valer la concessió, aquest mateix any, del títol de Marqués del Túria. Va morir als 49 anys a conseqüència d'una pulmonia. Estava casat amb Margarita Azcárraga i Fesser, filla del cèlebre militar i polític Marcelo Azcárraga y Palmero. La ciutat de València li va concedir la Medalla d'Or a títol pòstum.

## Bibliografia

* Zabala, Fernanda; Fernanda Zabala Rodríguez-Fornos (2003). Carena Editors, S.L. (ed.). 125 valencianos en la historia, pp. 258. ISBN 8487398642.
* Muñoz-Peirats, María José (2006). Generalitat Valenciana. Conselleria de Cultura, Educació i Esport (ed.). Nobleza valenciana. Un paseo por la Historia, pp. 816. ISBN 84-482-4290-4.

## Enllaços externs

* «Tomás Trénor Palavicino». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Universitat de València: Trénor. L'Exposició d'una família burgesa.
* ABC Genealogia: Trénor Arxivat 2009-07-21 a Wayback Machine.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Sistema penal de la Xina

El sistema penal xinès està compost majoritàriament d'un sistema de detenció administrativa i d'un sistema d'incarceració judicial. A mitjan 2015, es va informar que la quantitat de presoners mantinguts en captivitat en presons administrades pel Ministeri de Justícia és de 1.649.804, resultat en un índex de població de 118 per 100.000.
La Xina també va mantenir la pena de mort, amb el dret d'aprovació reservat per la Cort Suprema Popular de la República Popular de la Xina, i a més empra un sistema de pena de mort amb indult on la condemna se suspèn tret que el condemnat cometi un altre delicte important dins d'un lapse de dos anys mentre estigui detingut. Hi ha discussions que insten un major ús de correcció comunitària, i hi ha debats per fer que el Ministeri de Justícia supervisi detinguts administratius com per impedir que la policia tingui massa poder.

## Població

Les presons gestionades pel Ministeri de Justícia van tenir 1.649.804 presos a mitjans del 2015 i resulten en una taxa de població de 118 per 100.000. Si s'afegís el nombre de detinguts als centres de detenció del Ministeri de Seguretat Pública de 650.000 denunciats el 2009, es produiria una població total de 2.300.000 habitants i augmentaria la taxa fins a 164 per 100.000. En el mateix informe, es destaca que les preses dones representen al voltant del 6,5%, les menors del 0,8% i les estrangeres el 0,4% de la població total de presos a les instal·lacions del Ministeri de Justícia.

## Referències

* 1 2 «China | World Prison Brief».

## Bibliografia

* Essays on Jurisprudence of Prison Administration (监狱法学论丛) by Jurisprudence of Prison Administration Council of Chinese Association of Jurisprudence (中国法学会监狱法学研究会), Jurisprudence of Prison Administration Professional Committee of Chinese Association of Prison Management (监狱法学专业委员会) (2016)
# Reserva índia San Pasqual

La reserva índia San Pasqual és una reserva índia que constitueix la llar de la Banda San Pasqual d'Indis de Missió Diegueño de la Reserva San Pasqual una tribu reconeguda federalment de kumeyaays del comtat de San Diego a Califòrnia, coneguts a vegades com a indis de missió.

## Reserva

La reserva San Pasqual (33° 05′ 19″ N, 116° 45′ 07″ O﻿ / ﻿33.08861°N,116.75194°O﻿ / 33.08861; -116.75194) és una reserva índia federal situada a l'est del comtat de San Diego, Califòrnia, vora Valley Center. Està formada per cinc parcel·les no contigües de terra amb una superfície total de 1.379,58 acres o 5,58 km². La reserva original, fundada en 1910, ara és el Parc Animal Salvatge de San Diego i llac Wolford. La població de la reserva és d'aproximadament 752, i 435 membres tribals viuen a la zona. 21 dels 214 membres registrats hi vivien en la dècada de 1970.
Aproximadament 180 dels 630 membres de la tribu viuen a la reserva. En 1973, 21 dels 214 membres registrats viuen a la reserva.

## Govern

La banda San Pasqual té la seu a Valley Center. Són governats per un consell tribal elegit democràticament. Allen E. Lawson és el cap tribal actual.

## Notes

* 1 2 3 "California Indians and Their Reservations: P." SDSU Library and Information Access. (retrieved 2 June 2010)
* ↑ Eargle, 118-119
* ↑ Pritzker, 147
* 1 2 Shipek, 612
* ↑ "Tribal Governments by Area." Arxivat 2010-05-05 a Wayback Machine. National Congress of American Indians. (retrieved 27 May 2010)

## Referències

* Eargle, Jr., Dolan H. California Indian Country: The Land and the People. San Francisco: Tree Company Press, 1992. ISBN 0-937401-20-X.
* Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia: History, Culture, and Peoples. Oxford: Oxford University Press, 2000. ISBN 978-0-19-513877-1.
* Shipek, Florence C. "History of Southern California Mission Indians." Handbook of North American Indians. Volume ed. Heizer, Robert F. Washington, DC: Smithsonian Institution, 1978. 610-618. ISBN 0-87474-187-4.

## Enllaços externs

* San Pasqual Band of Diegueno Mission Indians,
# Valeri Harpocratió

Valeri Harpocratió, en llatí Valerius Harpocration, en grec antic Οὐαλέριος o Βαλέριος Ἁρποκρατίων fou un escriptor i gramàtic grec autor d'un diccionari sobre els treballs dels deu oradors àtics que es titulà Περὶ τῶν λέξεων τῶν δέκα ῥητόρων, or λεξικὸν τῶν δέκα ῥητόρων, que encara es conserva. Inclou explicacions sobre termes jurídics i polítics i sobre les persones i les coses mencionades als discursos dels deu oradors, i també fa menció de temes històrics i literaris, que serien desconeguts sense aquest diccionari.
Suides diu que era un retòric d'Alexandria i li atribueix també l'obra ἀνθηρῶν συναλωλή, que s'ha perdut. La seva època és desconeguda i alguns pensen que podria ser l'Harpocration que segons Juli Capitolí era mestre de grec de l'emperador Luci Ver i, per tant, devia viure al segle ii, però altres el fan contemporani d'Ateneu de Naucratis. Un Harpocration del que Libani diu que era un bon poeta, va viure a la meitat del segle iv, però no es pot dir si és el mateix personatge. Finalment se l'ha identificat també amb un metge anomenat Harpocratió, però no es pot afirmar del cert.

## Referències

* ↑ Harpocration, Valerius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 353
# Robert Woodhouse

Robert Woodhouse (1773 – 1827) va ser un matemàtic i astrònom anglès, introductor del mètodes analítics continentals a la universitat de Cambridge.

## Vida i Obra

Robert Woodhouse era fill d'un llencer i va fer els seus primers estudis a l'escola de North Walsham (Norfolk) i de Hackney. El 1790 va ser admès al Caius College de la universitat de Cambridge, on es va graduar com senior wrangler i first Smith's prize, els dos guardons més importants de la universitat pels estudiants de matemàtiques.
A partir de 1795 és fellow del Caius College i comença a revisar articles matemàtics per a la Monthly Review; això li dona l'oportunitat de familiaritzar-se amb les matemàtiques continentals, molt diferents del càlcul de fluxions que imperava a Cambridge heretat de Newton. El 1802 és escollit fellow de la Royal Society. Al contrari que molts del seus col·legues, Woodhouse farà tota la seva carrera a la universitat de Cambridge, i vinculat al Caius College.
El 1803 publica els Principles on Analytical calculation en el que defensa el càlcul de Lagrange afirmant que porta de forma més clara a les conclusions. En els seus llibres posteriors, sobre trigonometria esfèrica (1809) i sobre problemes isoperimètrics (1810), aprofundeix en aquesta idea.
El 1812 publica el Treatise on Astronomy, en el que, com en les obres anteriors, defensa la superioritat dels càlculs de Laplace sobre la tradició newtoniana. La recerca en astronomia continuarà en el seu llibre de 1818 Phisical Astronomy.
El 1820 és nomenat titular de la Càtedra Lucasiana, en la que romandrà només dos anys, ja que el 1822 passarà a ser catedràtic de filosofia natural i el 1824, a més, director de l'observatori astronòmic de la universitat, supervisant tota la col·locació d'instruments astronòmics.

## Referències

* ↑ Phillips, pàgina 70.
* ↑ Schaffer, pàgina 260.
* ↑ Phillips, pàgines 70-71.
* ↑ Phillips, pàgina 71.
* ↑ Agarwal & Sen, pàgina 224.
* ↑ Phillips, pàgina 79.
* ↑ Phillips, pàgina 80.
* ↑ Schaffer, pàgina 263.

## Bibliografia

* Agarwal, Ravi; Sen, Syamal. Creators of Mathematical and Computational Sciences (en (anglès)). Springer, 2014. ISBN 978-3-319-10869-8.
* Phillips, Christopher «Robert Woodhouse and the Evolution of Cambridge Mathematics» (en (anglès)). History of Science, Vol. 44, Num. 1, 2006, pàg. 69-93. DOI: 10.1177/007327530604400104. ISSN: 0073-2753.
* Schaffer, Simon. «Paper and Brass: the Lucasian professorship 1820-1839». A: Kevin C. Knox; Richard Noakes (eds.). From Newton to Hawking: A History of Cambridge University's Lucasian Professors of Mathematics (en (anglès)). Cambridge University Press, 2003, p. 241-294. ISBN 0521663105.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Robert Woodhouse» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Koppelman, Elaine. «Woodhouse, Robert». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 19 març 2016].
# Rouans

Rouans (en bretó Rodent) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament ha format part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 2.498 habitants. Limita amb els municipis de Le Pellerin, Cheix-en-Retz, Port-Saint-Père, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Chéméré i Vue.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.349 | 1.361 | 1.370 | 1.716 | 1.695 | 2.143 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Renée Ribalet | |
| 2008- | Jean-Pierre Lucas | |

## Personatges il·lustres

* Bernat de Claravall, fundador de l'abadia de Buzay
# Rui Duarte de Barros

Rui Duarte de Barros (Guinea Bissau, 18 de febrer de 1960) és un economista i polític de Guinea Bissau que va ocupar el càrrec de primer ministre de transició des del 16 de maig de 2012 fins al 4 de juliol de 2014.
Rui Duarte va ser ministre d'Economia i Finances en 2002 i abans de ser nomenat primer ministre treballava en la Unió Econòmica i Monetària de l'Àfrica Occidental. Políticament se'l considera proper al Partit de Renovació Social de l'ex-president Kumba Ialá.

## Primer ministre

El va nomenar per al càrrec el president Manuel Serifo Nhamadjo, que també ocupa la presidència de forma interina després del cop d'estat d'abril de 2012. El seu nomenament es va realitzar en el marc de transició creada per la mediació de la Comunitat Econòmica dels Estats de l'Àfrica Occidental, perquè se celebrin eleccions en el termini d'un any. El president electe deposat, Carlos Gomes Júnior, va rebutjar la formació del govern en considerar-ho il·legítim. Després de les eleccions generals de 2014 va abandonar el govern. El va substituir Domingos Simões Pereira.

## Referències

* ↑ «Guinea-Bissau». [Consulta: 6 setembre 2014].
* ↑ «Presidente de transição nomeia Rui Duarte Barros PM». DN Globo, 16-05-2012 [Consulta: 5 desembre 2012].
* ↑ «Rui Duarte Barros nomeado primeiro-ministro do governo de transição da Guiné-Bissau», 16-05-2012. [Consulta: 5 desembre 2012].
* ↑ «Guinea-Bissau: nombran presidente de transición a candidato derrotado». AFP (a través de eleconomista.es), 19-04-2012 [Consulta: 5 desembre 2012].