# Regne de Kuru

Kuru (sànscrit: कुरु: sànscrit: कुरु) fou el nom d'una unió tribal vèdica Indo-ària del nord de l'Índia a l'edat del ferro en el subcontinent indi abraçant els estats moderns de Delhi, Haryana, Uttarakhand i la part occidental de Uttar Pradesh, que va aparèixer en el període Vèdic Mitjà (vers 1200 – 850 aC) i es va desenvolupar en el primer nivell de societat registrat a l'Àsia del sud al voltant del 1000 aC corresponent arqueològicament a la cultura de la ceràmica de pintura grisa. Va canviar decisivament el patrimoni vèdic del primer període Vedic, arranjant els himnes vèdics en col·leccions, i desenvolupant rituals nous que van obtenir la seva posició en la civilització índia com els rituals ortodoxos srauta, que van contribuir a l'anomenada "síntesi clàssica" o "síntesi hindú".
Esdevingué el centre dominant polític i cultural de període Vèdic Mitjà durant els regnats de Parikshit i Janamejaya, però va declinar en importància durant el període Vèdic Tardà (vers 850-500 aC), i havia esdevingut "una cosa estancada" al període Mahajanapada al segle V aC. Tanmateix, tradicions i llegendes sobre el Kurus van continuar al període post-vèdic, proporcionant la base per l'èpica Mahabharata.

## Història

Els Kurus figuren de manera destacada en el darrer Rigveda. Els Kurus aquí apareixen com a branca dels primers Indo-aris, governant el Doab Ganges-Yamuna i el modern Haryana (inicialment Panjab Oriental). El focus en el període vèdic més tardà es va moure fora del Panjab, al Doab, i així al clan Kuru clan. El número creixent i mida del poblaments de Ceràmica pintada de Gris (PGW) a l'àrea del Doab així ho mostren. Aquests desenvolupaments van resultar en el substancial engrandiment de poblaments segurs com Hastinapur i Kaushambi cap al final del període vèdic més tardà. Aquests poblaments a poc a poc van començar a adquirir característiques de ciutats.
La tribu Kuru va ser formada en el període Vèdic Mitjà, arran de l'aliança i fusió entre les tribus Bharata i Puru. Amb el seu centre de poder a la regió de Kurukshetra, els Kurus va formar el primer centre polític del període vèdic, i foren dominants més o menys de 1200 a 800 aC. La primer capital Kuru va estar a Āsorraīvat, identificada amb la moderna Assandh a Haryana.< La literatura més tardana es refereix a Indraprastha (moderna Delhi) i Hastinapura com a principals ciutats de Kuru.[3]
El Atharvaveda (XX.127) elogia a Parikshit, el "Rei del Kurus", com el governant gran d'un creixent i prosper reialme. Altres texts vèdics tardans, com el Shatapatha Brahmana, commemoren al fill de Parikshit, Janamejaya, com a gran conqueridor que va celebrar el ashvamedha (el sacrifici del cavall). Aquests dos reis de Kuru van jugar una funció decisiva en la consolidació de l'estat Kuru estat i el desenvolupament dels rituals srauta i també apareixen figures tan importants en tradicions i llegendes més tardanes (per exemple en el Mahabharata).
Els Kurus va declinar després de ser derrotats per la tribu no vèdica dels Salva i el centre de cultura Vèdica va passar al reialme de Pantxala a Uttar Pradesh.[3] En el període vèdic més tardà, la capital dels kurus va ser transferida a Kaushambi, al Baix Doab, després que Hastinapur va qyedar destruïda per inundacions[1] així com a causa de trastorns en la família reial de Kuru.<. En el període Vedic tardà (pel segle VI aC), la dinastia de Kuru va evolucionar en els janapades (en total fins a 16 regnes i repúbliques) de Kuru i Vatsa governant sobre l'alt iDoab de Delhi/Haryana i el baix Doab respectivament. La branca Vatsa de la dinastia Kuru es va dividir després en les branques de Kaushambi i de Mathura.

## Notes

* ↑ The Kuru-realm was based in the area of modern Haryana, Delhi, Uttarakhand and western parts of Uttar Pradesh (the region of Doab, till Prayag/Kaushambi) in northern India.
* ↑ also in B. Kölver (ed.)(1997), Recht, Staat und Verwaltung im klassischen Indien. The state, the Law, and Administration in Classical India, München, R. Oldenbourg, p.27-52

## Referències

* ↑ Pletcher, 2010, p. 63.
* ↑ Witzel, 1995, p. 6.
* 1 2 3 4 5 Witzel, 1995.
* 1 2 3 Samuel, 2010.
* ↑ Hiltebeitel, 2002.
* ↑ The Ganges In Myth And History
* ↑ National Council of Educational Research and Training, History Text Book, Part 1, India
* ↑ Prāci-jyotī: Digest of Indological Studies (en anglès). Kurukshetra University., 1967.
* ↑ Dalal, Roshen. Hinduism: An Alphabetical Guide (en anglès). Penguin Books India, 2010. ISBN 9780143414216.
* ↑ Raychaudhuri, H. C. (1972). Political History of Ancient India: From the Accession of Parikshit to the Extinction of the Gupta Dynasty, Calcutta:University of Calcutta, pp.11-46
* ↑ «District Kaushambi, Uttar Pradesh, India : Home». Arxivat de l'original el 2016-05-13. [Consulta: 8 maig 2016].
* ↑ «History of Art: Visual History of the World». Arxivat de l'original el 2016-06-16. [Consulta: 8 maig 2016].
* ↑ Political History of Uttar Pradesh Arxivat 2012-05-12 a Wayback Machine.; Govt of Uttar Pradesh, official website.

## Fonts

* Hiltebeitel, Alf. Hinduism. In: Joseph Kitagawa, "The Religious Traditions of Asia: Religion, History, and Culture". Routledge, 2002.
* Pletcher, Kenneth. The History of India. The Rosen Publishing Group, 2010.
* Samuel, Geoffrey. The Origins of Yoga and Tantra. Indic Religions to the Thirteenth Century. Cambridge University Press, 2010.
* Witzel, Michael «[ Early Sanskritization: Origin and Development of the Kuru state]». EJVS, 1, 4, 1995. Arxivat de l'original el 11 juny 2007.

## Bibliografia addicional

* Witzel, Michael (Witzel, Michael «Early Sanskritization: Origin and Development of the Kuru state». EJVS, 1, 4, 1995.995), "Primerenc Sanskritization: Origen i Desenvolupament del Kuru estat",, 1
* Samuel, Geoffrey (2010), Samuel, Geoffrey. The Origins of Yoga and Tantra. Indic Religions to the Thirteenth Century. Cambridge University Press, 2010. , @Cambridge Premsa Universitària

## Enllaços externs

* Kuru Kingdom
* Mahabharata of Krishna Dwaipayana Vyasa, translated to English by Kisari Mohan Ganguli
* The Kuru race in Sri Lanka - Web site of Kshatriya Maha Sabha
* Coins of Kuru janapada