# Llista de catolicós d'Aghuània

El catolicós d'Aghuània era el cap de l'església d'aquest país.
La llegenda atribueix la creació de l'Església d'Albània l'any 79 al sant evangelista Eghichaï o Eghiché, deixeble de Sant Tadeu Apòstol que havia estat ordenat a Jerusalem per San Jaume (conegut com a Jaume el Just). Tradicionalment hi ha 95 primats titulars de la seu.
En la seva Història dels Aghovans l'historiador armeni Movses Kaghancantovatsi dona una llista de 45 catolicós o Primats de l'Església d'Albània del Caucas amb la durada del seu episcopat, per a un total de 659 anys a partir de sant Gregori, net del gran sant Gregori l'Il·luminador i acabant el 998/999. També cita al catolicós Ter Eremia, sota els quals el benaventurat Mesrop va inventar l'alfabet aghuan com ja havia fet amb els alfabets armeni i iber. L'arribada de Mesrop a l'Albània del Caucas o Aghuània se situaria en els primers anys del segle v sota el rei Esvaghen o Artzvagen (Yesvahan). La vida del patriarca Eremia coincidiria amb els regnats de Teodosi II el Jove a l'Imperi Romà d'Orient i Yazdegerd I a Pèrsia.
Un altre historiador armeni del segle xii, Mkhitar Gosh, va escriure una "Crònica de Aghuània" que va presentar com un complement a la tasca de Movse Kaghancantovatsi. Repren i segueix la llista de catolicós, proporcionant indicacions cronològiques addicionals.
D'acord amb Marie-Félicité Brosset, sembla clar que Ter Abbas va "portar la seu patriarcal de Chor (Čor o Xor) a Bardaa i es va tenir la seu d'Aghuània 44 anys entre el 551 i el 595. L'últim prelat citat per Movse Kaghancantovatsi és Ter Movses (que va tenir la seu 6 anys), el qual era el superior del convent de Pharhisos i successor de Ter Poneghas (que va tenir la seu 18 anys), que corresponen en la llista que segueix Moisès III (987-993) i el seu predecessor Pere I (971-987).
A partir de finals del segle xv el patriarcat fou freqüentment ocupat per membres de la dinastia hasanjalàlida (o Hasan-Jalalyan) de Khatshen.
La Llista de catolicós d'Aghuània que segueix reagrupe el conjunt dels catolicós de l'Església d'Aghuània fins al 1815.

## Lliste dels primats
### Primats apostòlics i semi llegendaris

* Eghiché l'Apòstol, mort vers 79
* mort el 343: Gregori
* després de 343: Mateu I
* Sahak
* Moisès
* Pant
* Ghazar
* Zacaries (Ter Zakaria)
* vers 399: David
* vers 400: Hovhan
* vers 423: Eremia

### Primats històrics

* vers 500-551: Choup'haghicho
* 551-595: Ter Abas
* 595-629: Viroi
* 629-644: Zacaries I
* 644-671: Hovhan o Joan I
* 671-683: Ukhtanes
* 683-689: Eghiazar
* 689-706: Bakur o Nersès I (darrer primat de l'Ésglésia d'Aghuània independent)
* 706-707: Simeó I
* 707-744: Miquel
* 744-748: Anastasi I
* 748-765: Josep I
* 765-769: David I
* 769-778: David II
* 778-779: Mateu I
* 779-781: Moisès I
* 781-784: Aaron
* 784-784: Salomó I
* 784-788: Teodor
* 788-789: Salomó II
* 799-824: Joan II
* 824-824: Moisès II
* 824-852: David III
* 852-877: Josep II
* 877-894: Samuel
* 894-902: Hovnan
* 902-903: Simeó II
* 823-929: David IV
* 929-947: Isaac I
* 947-958: Gagik
* 958-965: David V
* 965-971: David VI
* 971-987: Pere I
* 987-993: Moisès III
* vers 996: Marc I
* vers 1038: Josep III
* mort vers 1077: Marc II
* 1077-1103: Esteve I
* 1103-1130: Joan V
* 1130-1132: Esteve II
* 1132-1140: vacant
* vers 1140: Gregori I
* després de 1140: Bezhgen
* 1149-1155: Nersès II
* 1155-1195: Esteve III
* 1195-1235: Joan VI
* 1235-1262: Nersès III
* 1262-1263: Esteve IV
* vers 1323: Sukyan
* vers 1331: Zacaries II
* 1406: Pere II
* 1406-1411: Karapet
* 1411-1411: David VII
* 1412-1440: Mateu II
* 1440-1441: Atanasi II
* després de 1441: Gregori II;
* mort el 1470: Joan VII Hasan Jalalyan;
* després de 1470: Mateu III
* mort el 1478: Aristakes I Hasan Jalalyan
* 1478-1481: Nersès IV
* 1481-???? : Chmavon I
* ????-1495: Tomàs
* 1495-1511: Arakial
* 1511-1521: Aristakes II
* 1521-1555: Sergi I Hasan Jalalyan (fill del malik de Khatxèn, Hatir)
* 1556-1573: Gregoire III Hasan Jalalyan (fill del malik Mehrab de Khatxèn)
* 1571- : Pere III
* 1573-1574: David VIII Hasan Jalalyan (nebot de Gregori III Hasan Jalalian)
* 1563- ? : Felip
* ? -1586: Joan VII Hasan Jalalyan (mort el 1621 (nebot de David VIII Hasan Jalalyan)
* 1586-1611: Chmavon II
* 1588-1593: Aristakes III
* 1593-1596: Melchiseth Arashetsi
* 1596- ? : Simeó III
* 1633-1634: Joan VIII
* 1631-1653: Gregori IV Hasan Jalalyan (fill del malik Velidjian II de Khatxèn)
* 1653-1675: Pere IV
* 1675-1701: Simeó IV (anti-primat)
* 1676-1700: Jeremies II Hasan Jalalyan (fill del malik Balthazar de Khatxèn)
* 1702-1728: Isaïes Hasan Jalalyan (net del malik Velidjian III de Khatxèn)
* 1706-1763: Nersès V (anti-primat)
* 1763-1765: Israël (anti-primat)
* 1763-1786: Joan IX Hasan Jalalyan (mort el 1788, net del malik Allahverdi I de Khatxèn)
* 1786-1806: Israël (anti-primat restablert)
* 1794-1810: Simeó V
* 1794-1815: Sergi II Hasan Jalalyan) (mort el 1828, germà de Joan IX Hasan Jalalyan; a partir de 1815 només tindrà el títol de metropolità).
L'Església independent va ser suprimida el 1815 després de passar el país a Rússia.

## Notes i referències

* ↑ D'acord amb Mkhitar Gosh, va morir l'any 1101 a Roma, el que equival a l'any 348
* ↑ que va regnar vers 420-438 segons Cyril Toumanoff
* ↑ Viro o Viroi fou el catolicós que va batejar el 628 al rei Varaz Grigor I, príncep d'Aghuània reconegut per l'Imperi Romà d'Orient.
* ↑ Segons Cyril Toumanoff, era fill de Jalal III, príncep de Khatxèn.
* ↑ Nomenat per Ibrahim Khalil kan de Karabagh.

## Vegeu també

* Hasanjalàlides
* Khatxèn
* Aghuània

## Bibliografia

* Krikor Jacob Basmadjian, « Chronologie de l'histoire de l'Arménie », a la Revue de l'Orient chrétien, Bureaux des œuvres d'Orient, Tome IX (XIX), París, 1914, «I. Les Catholicos, D. Les Catholicos d'Aghvank », pàgs. 366-369.
* (anglès) Georges A. Bournoutian, Russia and the Armenians of Transcaucasia 1797-1889, Mazda Publishers, 1998 ISBN 1568590687.
* Marie-Félicité Brosset, Histoire de la Géorgie, « Additions & éclaircissements » : Additions XXVI Extraits de l'Histoire des Aghovans en arméni par Movsès Kaghancantovatsi.
* Ciryl Toumanoff, Taules genealògiques

## Enllaços externs

* (anglès) «« Mkhitar Gosh's Colophon o The Aghuanian Chronicle » presentat per Robert Bedrosian». (consultat el 2 de gener de 2008 i 12 de novembre de 2015, requereix utilitzar Internet Archive).