OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pont de Sant Pere

El pont de Sant Pere és una construcció del municipi de Terrassa (Vallès Occidental) que uneix el barri del Centre i l'Antic Poble de Sant Pere, protegida com a bé cultural d'interès local. Enllaça el carrer de la Creu Gran amb la plaça de Mossèn Homs, que dona accés al conjunt monumental de les esglésies de Sant Pere.

## Descripció

Es tracta d'un pont monumental construït sobre el torrent de Vallparadís com a nexe d'unió entre la vila de Terrassa i el poble de Sant Pere. Consta de tres arcs de diferent amplada, el central de mig punt, més ample, i els laterals amb arc apuntat. És construït en paredat comú, excepte en zones angulars que són carreus. L'alçada màxima és de 19,30 metres i la llargada de 57 metres; d'amplada fa 3,50 metres.
Al seu redós s'hi han conreat tradicionalment petits horts, fins que el torrent fou urbanitzat per donar lloc al parc de Vallparadís.

## Història

El projecte de construcció del pont data de l'any 1579, en què els consellers de l'antic poble de Sant Pere van decidir bastir un pont sobre el torrent de Vallparadís i el van encarregar al mestre d'obres Pere Pomers, que fou substituït el 1609 per Ramon Suris. Les obres van durar molts anys a causa de problemes diversos, sobretot de finançament, i no es van acabar fins al 1626.
El 12 de juny del 1918 es va presentar una moció a l'Ajuntament per transformar el pont en un terraplè, tot i que es va rebutjar la proposta per 10 vots contra 8.
El 1999 va ser objecte d'una reforma polèmica a causa de la barana que s'hi va instal·lar, que no s'adeia amb el caràcter històric del pont. El 2006 es va tancar definitivament a la circulació de vehicles i només hi poden passar els vianants.

## Referències

* ↑ «Pont de Sant Pere». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 setembre 2014].
* 1 2 «El pont de Sant Pere». Records de Terrassa: Recull de vivències i records de la ciutat de Terrassa. [Consulta: 22 setembre 2014].
* 1 2 «El pont de Sant Pere». Joaquim Verdaguer i Caballé. [Consulta: 22 setembre 2014].

## Enllaços externs

* «Pont de Sant Pere». Ponts singulars. Ajuntament de Terrassa.
* «Pont de Sant Pere». Pobles de Catalunya: Guia del patrimoni històric i artístic dels municipis catalans.

## Vegeu també

* Llista de monuments de Terrassa
# Kauna Malgwi

Kauna Malgwi (Maiduguri, dècada del 1990) és una psicòloga i sindicalista nigeriana. És coneguda per liderar una demanda conjunta contra Meta Platforms per les condicions laborals a les que estava exposada quan treballava com a moderadora de contingut de Facebook.

## Biografia

Malgwi prové d'una família cristiana de l'estat de Borno, al nord-est de Nigèria. El seu pare va morir quan ella tenia 12 anys. L'any 2012, quan iniciava els seus estudis superiors, Boko Haram va recruar la seva campanya de terror contra dones, universitaris i cristians; així que la seva família va decidir traslladar-se a la capital del país, Abuja. Des d'allà, va marxar a Benin, on el 2015 va enllestir els estudis de Psicologia. El 2018, Kauna va traslladar-se a Nairobi, per cursar un postgrau.
L'any 2019, Malgwi va incorporar-se Sama, una empresa kenyana subcontractada per Meta. La seva feina va ser la de moderadora de contingut, que consistia en supervisar missatges, fotografies i vídeos dels usuaris que requerien d'aprovació abans de fer-se públics. Aquesta tasca seria emprada més endavant per entrenar programes d'aprenentatge automàtic. La cruesa del material que havia de veure a diari va provocar-li trastorns psicològics. El 2023, quan un company, Daniel Motaung, va fer públiques les condicions en les que treballaven (el salari a Kenya era força inferior al que cobraven posicions similars als Estats Units), l'empresa va executar l'acomiadament col·lectiu dels moderadors. 184 d'ells van interposar una demanda contra la seva empresa i contra Meta per acomiadament improcedent. També es va crear el sindicat nigerià de moderadors de contingut, que dirigeix Malgwi.

## Reconeixements

Gràcies al seu activisme per alertar de les males pràctiques que les grans empreses tecnològiques del camp de les xarxes socials i la intel·ligència artificial, el febrer de 2024 va ser convidada a parlar davant el Parlament Europeu. Aquell mateix any, va ser escollida per la BBC en la llista 100 Women, una selecció de les dones més inspiradores de cada any; i per la revista Time, en la seva recopilació anual de les 100 persones més influents en el sector de la IA.

## Referències

* ↑ Marissal, Pierric. «Kauna, modératrice pour Facebook au Kenya : « J’ai vu beaucoup de suicides en vidéo »» (en francès). L'Humanité, 29-02-2024. Arxivat de l'original el 2024-03-05. [Consulta: 11 gener 2025].
* 1 2 3 4 5 Perrigo, Billy. «Kauna Malgwi» (en anglès). TIME100 AI 2024. Time, 05-09-2024. [Consulta: 11 gener 2025].
* 1 2 Pilling, David «The young people sifting through the internet’s worst horrors» (en anglès). Financial Times, 11-01-2024.
* ↑ Kloiber, Julia. «Interview: The hidden toll of women in content moderation» (en anglès britànic). Ding. [Consulta: 11 gener 2025].
* 1 2 3 «BBC 100 Women 2024: Who is on the list this year?» (en anglès britànic). BBC News, 03-12-2024. [Consulta: 11 gener 2025].
* ↑ «Content Moderators Can Sue Meta In Kenya—Court Dismisses Tech Giant's Appeal» (en anglès). People of Color in Tech, 30-09-2024. [Consulta: 11 gener 2025].

## Vegeu també

* GAFAM
# La Clapa

La Clapa (nom occità; la forma oficial francesa és La Clape) és un massís que dona nom a una comarca natural de la regió històrica del Narbonès, al departament de l'Aude, a l'actual regió d'Occitània (França).
L'home va aparèixer a la Clapa fa uns cent mil anys, en el període de l'home de Neandertal. Durant l'època romana, el riu Aude, llavors anomenat Àtax, desembocava en un golf on hi havia algunes illes, i una era la de la Clapa, que els romans anomenaven Insula Laci (l'illa del llac), nom que es va conservar a l'edat mitjana, quan es va ajuntar amb la costa i hi va aparèixer el conreu de la vinya. Més tard es va anomenar en occità la Clapa, amb un significat semblant al del mot català homònim, en el sentit d'un muntet de pedres destacat de la resta. Toulouse-Lautrec va pintar a la comarca al castell de Celeiran, que era de sa mare. Als darrers anys, la Clapa s'ha especialitzat en la producció de vins amb denominació d'origen
Municipis de la comarca (en primer terme el nom occità; entre parèntesis, la forma oficial francesa):
* Armissan
* Fluris (Fleury-d'Aude); antigament, Perinhan
* Salas d'Aude (Salles-d'Aude)
* Vinaçan (Vinassan)
Estrictament, els termes veïns de Corçan, la Platja de Narbona, la Platja de Gruissan i Sant Pèire de la Mar (que pertany al municipi de Fluris) no formen part de la comarca.

## Vegeu també

* Gorg de l'Uèlh Dotz
# Sport Vereniging Estrella

L'Sport Vereniging Estrella és un club de futbol de la ciutat de Papilon, Santa Cruz, a Aruba. Va ser fundat l'any 1948.

## Palmarès

* Lliga d'Aruba de futbol:
** 1968, 1973, 1977, 1985, 1988, 1989, 1990, 1992, 1996, 1998, 1999, 2006
* Campionat de les Antilles Neerlandeses de futbol:
** 1970
* Torneo Copa Betico Croes:
** 2014, 2018

## Referències

* ↑ «Aruba - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 9 febrer 2019].
* ↑ «Dutch Antilles - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 9 febrer 2023].
* ↑ Laclé, Randolf. «Aruba – List of Cup Winners». RSSSF, 06-02-2014. [Consulta: 12 abril 2015].
# Clamecy (Nièvre)

Clamecy és un municipi francès, situat al departament del Nièvre i a la regió de Borgonya - Franc Comtat.

## Persones

Édouard Séguin (1812-1880), metge i educador
Romain Rolland (1866-1944), escriptor, Premi Nobel de Literatura de l'any 1915.
# Beliai

Beliai (en rus: Беляй) és un poble (possiólok) de l'óblast de Tomsk, a Rússia, que el 2010 tenia 1.151 habitants. És a la vora del riu Txulim, afluent del riu Obi.
El clima és continental, amb estius càlids i hiverns freds, temperatures uniformes i canvis ràpids dels elements meteorològics durant un període de temps (diversos dies o hores). El clima local, que no ha canviat tant com en anys anteriors, es deu a la complexa circulació de masses d'aire sobre la plana de Sibèria occidental perquè hi arribin. Per tant, els processos de circulació sobre Sibèria occidental estan sempre implicats per masses d'aire àrtic i temperat, i a l'estiu per altres tropicals. Les masses d'aire es realitzen en un sistema de ciclons i anticiclons, que manté constant el temps a la regió, i es reprodueix cada any.

## Referències

* ↑ «Дані перепису населення Росії 2002 року». Arxivat de l'original el 3 лютого 2019. [Consulta: 29 березня 2021].
* ↑ Климат Томской области Arxivat 2018-01-04 a Wayback Machine.
# Ieji

Ieji (en rus: Ежи) és un poble de l'óblast de Tomsk, a Rússia, que el 2010 tenia 386 habitants. Els russos en formen el grup ètnic principal.

## Referències

* ↑ «Дані перепису населення Росії 2002 року». Arxivat de l'original el 3 лютого 2019. [Consulta: 24 березня 2021].
# Federico Chiesa

Federico Chiesa (Gènova, 25 d'octubre de 1997) és un futbolista italià, que juga com a migcampista al Liverpool FC de la Premier League. És internacional en la selecció italiana.
És fill d'Enrico Chiesa, exfutbolista de la selecció italiana, la Sampdoria, el Parma, l'ACF Fiorentina, i la SS Lazio, entre d'altres.
Als 23 anys, havia estat internacional amb la selecció de futbol d'Itàlia en 31 ocasions. Va debutar el 23 de març de 2018, en un encontre amistós davant la selecció d'Argentina que va finalitzar amb marcador de 2-0 a favor dels argentins. El primer gol amb la selecció el va marcar el 18 de novembre de 2019 davant Armènia en la golejada per 9 a 1 per part dels italians, partit en el qual també va donar 3 assistències de gol.
Va participar en l'Eurocopa 2020. En el partit de huitens de final contra Àustria va marcar el primer gol en els primers minuts d'una pròrroga en la qual Itàlia aconseguiria vèncer per 2-1. També va marcar el gol italià en les semifinals davant Espanya, aconseguint Itàlia la classificació per a la final en la tanda de penals després que Álvaro Morata forçara la pròrroga.

## Palmarès
### Juventus FC

* Supercopa italiana (2020)
* 2 Copes italianes (2021, 2024)

### Selecció d'Itàlia

* Eurocopa (2020)

## Referències

* ↑ «Federico Chiesa, en el nombre del padre». marca.com. [Consulta: 24 juny 2017].
* ↑ «Convocazioni e presenze in campo» (en italiano). figc.it. Arxivat de l'original el 2018-06-12. [Consulta: 22 juny 2017].
* ↑ «Italia también sabe ganar al viejo estilo». As, 27-06-2021. [Consulta: 7 juliol 2021].
* ↑ «Máximo castigo». As, 06-07-2021. [Consulta: 7 juliol 2021].
Federico Chiesa amb la selecció italiana - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Itàlia – Eurocopa 2020
1 Sirigu •
2 Di Lorenzo •
3 Chiellini (c) •
4 Spinazzola •
5 Locatelli •
6 Verratti •
7 Castrovilli •
8 Jorginho •
9 Belotti •
10 Insigne •
11 Berardi •
12 Pessina •
13 Emerson •
14 Chiesa •
15 Acerbi •
16 Cristante •
17 Immobile •
18 Barella •
19 Bonucci •
20 Bernardeschi •
21 Donnarumma •
22 Raspadori •
23 Bastoni •
24 Florenzi •
25 Tolói •
26 Meret •
Entrenador: Mancini
Selecció de futbol d'Itàlia – Eurocopa 2024
1 Donnarumma (c) •
2 Di Lorenzo •
3 Dimarco •
4 Buongiorno •
5 Calafiori •
6 Gatti •
7 Frattesi •
8 Jorginho •
9 Scamacca •
10 Pellegrini •
11 Raspadori •
12 Vicario •
13 Darmian •
14 Chiesa •
15 Bellanova •
16 Cristante •
17 Mancini •
18 Barella •
19 Retegui •
20 Zaccagni •
21 Fagioli •
22 El Shaarawy •
23 Bastoni •
24 Cambiaso •
25 Folorunsho •
26 Meret •
Entrenador: Spalletti :
# Imaginació activa

La imaginació activa és un mètode psicològic creat pel psiquiatre i psicòleg Carl Gustav Jung en el context de la seua psicologia analítica que tempta d'establir un diàleg actiu en estat de vigília amb l'inconscient.
En estat relaxat, com en trànsit, se centra l'atenció en una imatge (provinent d'un somni, per exemple), i se li interroga sobre el seu origen, significat, etc., com si es tractàs d'una altra persona. Es refereix, per tant, a una interrupció temporal del control de jo, a la immersió en l'inconscient i a l'acurat registre del material que en sorgeix, siga mitjançant la reflexió o alguna forma d'expressió artística.

## Referències

* ↑ «On Active Imagination: Jung’s 1931 German Seminar» (en anglés). On Active Imagination. Philemon Foundation, 18 de març de 2018 [Consulta: 18 març 2018].
* ↑ Arnau, Joan «La imaginación al poder». oneweb. Posdata. Levante-EMV|Levante. El Mercantil Valenciano espanyol, 26 de maig de 2018 [Consulta: 5 agost 2018].
* ↑ Rubio, Frank G. «¡Mirad, todo lo renuevo!». zenda. Zenda [espanyol], 12 de desembre de 2022 [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ Peñas, Esther «En busca de la imaginación activa». Solidaridad. Solidaridad digital [espanyol], 28 de febrer de 2018 [Consulta: 28 febrer 2018].
* ↑ «Im Land der Imagination - Sammlung C.G. Jung erstmals zu sehen» (en alemany). museum. barfi.ch, 23 de març de 2018 [Consulta: 24 març 2018].
# Bowness-on-Windermere

Bowness-on-Windermere és una localitat situada al comtat de Cumbria, a Anglaterra (Regne Unit), amb una població estimada a mitjan 2016 de 2.511 habitants.
Està situada al nord de la regió Nord-oest d'Anglaterra, prop de la frontera amb Escòcia i amb la regió Nord-est d'Anglaterra i de la costa de la mar d'Irlanda.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadístiques del comtat de Cumbria. Consultat el 17 de juliol de 2018.
# Tórtora cucut becnegra

La tórtora cucut becnegra (Macropygia nigrirostris) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita boscos de Nova Guinea i illes properes i als arxipèlags D'Entrecasteaux i Bismarck.

## Descripció

La tórtora cucut becnegra mesura 29 centímetres de longitud. Té un bec curt i completament negre. Les sis plomes centrals de la cua són negres barrades. Les plomes centrals del pit no estan bifurcades. El mascle és de color marró vermellós, sense distinció clara entre les parts inferiors i les parts superiors. La femella, però, té les parts superiors negres barrades. El juvenil és similar a la femella, però la cua és barrada de forma irregular.
Es diferencia d'altres espècies de coloms simpàtriques (altres espècies existents a la mateixa àrea geogràfica i, per tant, sovint es troben amb ella) diferents de les cucuts, pel plomatge marró vermellós i la cua que és esvelta i llarga.

## Distribució i hàbitat

És nativa de Papua Nova Guinea i Indonèsia. Habita boscos primaris, perifèries forestals i boscos secundaris. També es troba comunament en boscos submontans en altituds de fins a 2.600 metres des del nivell del mar, i ocasionalment en el nivell del mar en turons adjacents a les costes.

## Estat i conservació

Des de 1988, la tórtora cucut becnegra ha estat classificada com una espècie de risc mínim a la Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. La raó és que té un rang de distribució molt gran -més de 20.000 km²- i perquè té una tendència poblacional estable. A més, encara que no s'ha determinat el nombre de població, es troba habitualment al llarg de la major part de la seva distribució, es creu que està per sobre de 10.000, que està per sobre del criteri per garantir-li una qualificació vulnerable. No hi ha amenaces substancials pensades per a aquesta espècie.

## Referències

* ↑ «Tórtora cucut becnegra». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 gener 2025].(català)
* 1 2 3 Gibbs, David; Barnes, Eustace; Cox, John. Pigeons and doves: a guide to the pigeons and doves of the world. Londres: Christopher Helm, 2010, p. 275. ISBN 978-1-4081-3555-6.
* ↑ Pratt, Thane K.; Beehler, Bruce McP; Anderton, John; Coe, James; Zimmerman, Dale Allen. Birds of New Guinea. Second edition. Princeton, Nova Jersey: Princeton University Press, 2015, p. 334. ISBN 978-1-4008-6511-6.
* 1 2 «Macropygia nigrirostris: BirdLife International» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species 2016. IUCN, 01-10-2016. DOI: 10.2305/iucn.uk.2016-3.rlts.t22690580a93278389.en.
# Cleènet d'Atenes

Cleènet (en grec antic: Κλεαίνετος, Kleaínetos, llatí: Cleaenetus) fou el pare de Cleó, el demagog atenès, segons diu Tucídides. Va viure al segle v aC.
Se suposa que podria ser el mateix Cleènet que esmenta Aristòfanes i que seria l'autor d'un decret que determinava l'alimentació a càrrec de l'estat (σίτησις ἐν Πρυτανείῳ) als habitants de la ciutat.

## Referències

* ↑ 1.Cleaenetus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 778
# Serguéievo (Tomsk)

Serguéievo (en rus: Сергеево) és un poble de l'óblast de Tomsk, a Rússia, que el 2021 tenia 727 habitants.

## Referències

* ↑ Численность населения городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений, городских населённых пунктов, сельских населённых пунктов. Том 1. Численность и размещение населения Томской области (Итоги Всероссийской переписи населения 2020 года (en rus).
# Felipe Orts Lloret

Felipe Orts Lloret (La Vila Joiosa, Marina Baixa, 1 d'abril de 1995) és un ciclista valencià, especialista en ciclocròs. Del seu palmarès destaca la medalla de plata als Campionats del món de ciclocròs de 2017 en categoria sub-23. Ha guanyat 7 cops el Campionat d'Espanya de ciclocròs.

## Palmarès en ciclocròs

* 2012-2013
** Campió d'Espanya de ciclocròs júnior
* 2015-2016
** Campió d'Espanya de ciclocròs sub-23
** 1r al Gran Premi Les Franqueses
** 1r al Ciclocròs Ciutat de València
* 2016-2017
** Campió d'Espanya de ciclocròs sub-23
** Medalla de plata al Campionat del món sub-23 en ciclocròs
* 2017-2018
** 1r al Ciclocròs d'Enova
** 1r al Ciclocròs de Medina de Pomar
** 1r al Ciclocròs de Villarcayo
** 1r al Ciclocròs de Laudio
** 1r al Ciclocròs d'Elorrio
** 1r al Ciclocròs Utsunomiya
** 1r al Trofeu Joan Soler
** 1r al Ciclocròs Ciutat de València
** 1r al Ciclocròs d'Abadiño
** 2n al campionat d'Espanya de ciclocròs en Legazpi
* 2018-2019
** Campió d'Espanya de ciclocròs
** 1r al Ciclocròs International Xaxancx
** 1r al Ciclocròs de Laudio
** 1r al Gran Premi Internacional ciutat de Vic
** 1r al Ciclocròs Abadiñoko udala saria
** 1r al Trofeu San Andrés
** 1r al Ciclocròs d'Utsunomiya
* 2019-2020
** Campió d'Espanya de ciclocròs
** 1r al Ciclocròs de Laudio
** 1r al Ciclocròs d'Elorrio
** 1r al Ciclocròs Ciutat de València
** 1r al Gran Premi Les Franqueses
** 1r al Ciclocròs de Manlleu
** 1r al Gran Premi Internacional ciutat de Vic
** 1r al Ziklo Kross Igorre
** 1r al Ciclocròs Ciutat de Xàtiva
* 2020-2021
** Campió d'Espanya de ciclocròs
** 1r a la Copa d'Espanya de ciclocròs i vencedor de 3 proves
* 2021-2022
** Campió d'Espanya de ciclocròs
** 1r al Ciclocròs Internacional Xaxancx
** 1r al Gran Premi de la comuna de Contern
** 1r a l'Elorrioko Basqueland Ziklokrosa
** 1r al Ciclocròs Ciutat de Xàtiva
** 1r al Ciclocròs Ciutat de València
* 2022-2023
** Campió d'Espanya de ciclocròs
** 1r al Ciclocròs Internacional Lago de As Pontes
** 1r al Ciclocròs Internacional Concello de Ribadumia
** 1r al Ciclocròs Ciutat de Xàtiva
* 2023-2024
** Campió d'Espanya de ciclocròs
** 1r al Ciclocròs Ciutat de València
** 1r al Ciclocròs Ciutat de Xàtiva
** 1r al Ciclocròs International Xaxancx
** 1r al Ciclocròs de Melgaço
** 1r al Ciclocròs Ciudad de Tarazona
* 2024-2025
** Campió d'Espanya de ciclocròs
** 2n als Campió d'Europa de ciclocròs
** 1r al Ciclocròs de Rucphen

## Referències

* ↑ «Felipe Orts, plata en el Mundial sub-23 de ciclocross». sport.es, 29-01-2017 [Consulta: 30 gener 2017].
* ↑ «Felipe Orts gana la plata en el Mundial Sub23 de ciclocross». marca.com, 29-01-2017 [Consulta: 30 gener 2017].
* ↑ «Felipe Orts, el campeón que nació del barro» (en castellà), 10-01-2021. [Consulta: 11 gener 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Stewart Copeland

Stewart Copeland (Alexandria, Virgínia, EUA, 16 de juliol de 1952) és un músic i compositor i un famós bateria estatunidenc.

## Biografia

Fill d'un ex-agent de la CIA. Al costat de Sting al baix i Andy Summers, guitarra, van crear el grup The Police del que va ser primer líder i compositor.
Alternativament a la seva estada a The Police va editar diversos Ep's sota el nom de Klark Kent, i posteriorment a Police va formar part de conjunts com "Animal Logic" o el més recent "Oysterhead", al costat del baixista i cantant de Primus, Les Claypool. Va cooperar tocant la bateria en algunes peces de l'àlbum So de Peter Gabriel i ha participat com a actor a la pel·lícula The Filth and the Fury (2000) de Julien Temple.
# Bad Schandau

Bad Schandau (en alemany: [baːt ˈʃandaʊ] i; en alt sòrab: Žandow) (Bad significa Spa en alemany) és una ciutat balneari d'Alemanya, al districte de Sächsische Schweiz-Osterzgebirge de Saxònia. Està situada a la riba dreta de l'Elba, a la desembocadura de la vall del Kirnitzsch, a la zona anomenada Suïssa Saxona. Acull el Centre administratiu del Parc Nacional de la Suïssa Saxona. El centre de la ciutat es troba a 121,7 metres sobre el nivell del mar (plaça del mercat), mentre que els seus punts més alts es troben a més de 400 metres sobre el nivell del mar. Una línia de tramvia rural, la Kirnitzschtal Tramway, acompanya el riu durant diversos quilòmetres i ofereix accés a la zona d'excursionisme propera. Bad Schandau es troba a uns 6 quilòmetres de la frontera txeca i a 33 quilòmetres al sud-est de Dresden.

## Història

La primera menció escrita de Schandau va ser el 1445, i el 1467 va rebre l'estatus de ciutat. Des del 1800 Scahndau és una ciutat balneari. El 1877 es construí el pont Carolabrücke sobre el riu Elba. El 1920 va rebre el títol oficial de 'Bad'. Des del 1936 és un spa Kneipp.
També pertanyen al balneari els municipis antigament independents d'Ostrau, Postelwitz, Porschdorf, Prossen, Schmilka, Waltersdorf, situats a la riba dreta de l'Elba, i Krippen, l'únic situat a la riba esquerra. Des de 1905 hi ha una atracció interessant i útil, l'ascensor elèctric de passatgers de Bad Schandau.
Construït el 1898, el tramvia Kirnitzschtal, recorre 8 quilòmetres des de Bad Schandau fins a la cascada de Lichtenhain.
Les inundacions de l'Elba van afectar greument Bad Schandau els anys 1845, 2002 i 2006. L'aigua de la inundació el 16/17 d'agost de 2002 es va situar a 9,78 metres per sobre de la mitjana, 4,28 metres per sobre de la plaça del mercat i 3,46 metres d'alçada a l'església. La cota d'aigua alta era 4 centímetres per sota de la de 1845. El 3 d'abril de 2006, es va assolir una cota d'aigua alta de 6,78 metres i 1,28 metres per sobre de la plaça del mercat.

## Galeria d'imatges

* L'spa cap el 1820
* Bad Schandau el 1850
* Bad Schandau cap el 1900
* Ascensor de Bad Schandau
* Pont de carretera i darrere el pont Carolabrücke
* Tramvia Kirnitzschtal

## Referències

* ↑ Hugh, Chisholm. Schandau (en anglès). 11a ed.. Cambridge University Press, 1911, p. 312–313 (Encyclopædia Britannica. Vol. 24).
* ↑ «Wasser- und Schifffahrtsamt Dresden» (en alemany). Wasser- und Schifffahrtsverwaltung des Bundes. Arxivat de l'original el 2009-07-03. [Consulta: 10 setembre 2023].
* ↑ «L'ascensor de passatgers a Bad Schandau» (en alemany). Sachsen und so, 21-12-2022.
* ↑ «Die historische Kirnitzschtalbahn» (en alemany). RVSOE. Arxivat de l'original el 2007-10-12. [Consulta: 10 setembre 2023].
* ↑ «Pegel Schöna» (en alemany). Wasser- und Schifffahrtsverwaltung des Bundes. Arxivat de l'original el 2019-04-21. [Consulta: 10 setembre 2023].