# Kampala

Kampala és la capital d'Uganda. Amb una població de 1.680.600 habitants el 2019 és l'aglomeració urbana més gran del país i creix ràpidament (+39% des de2002 quan eren 1.208.544). És al districte de Kampala, a una altitud de 1.190 metres sobre el nivell del mar.
A 35 km es troba l'aeroport internacional d'Entebbe i a 10 km el port de Port Bell, a la riba del Llac Victòria.
Kampala va créixer al voltant d'un fort construït per Frederick Lugard el 1890 de la British East Africa Company. En 1962, Kampala va substituir Entebbe com a capital nacional. Gran part de la ciutat fou destruïda a partir del 1979 quan es va produir el derrocament del dictador Idi Amin i de la guerra civil subsegüent.
A Kampala es troba la Universitat Makerere, un dels centres d'estudis superiors més important de l'Àfrica Central i Oriental. Kampala també és la seu del Banc de Desenvolupament d'Àfrica de l'Est. Té una indústria de manufactures de mobles i components industrials. Exporta productes agrícoles com ara cafè, cotó, te i sucre.
Segons el Ministeri de Salut el 2004-2005 Kampala tenia la taxa de sida més alta d'Uganda. El 9,2% dels adults i el 47% de les prostitutes són infectats.

## Origen del nom

Kampala originalment es referia només al turó Old Kampala, al cim del qual hi havia el Fort Lugard, i la seu de les autoritats colonials britàniques del protectorat d'Uganda.
Abans de la construcció britànica del Fort Lugard, el turó era una reserva de caça del kabaka o rei de Buganda i hi vivien diverses espècies d'antílops, especialment l'impala. Com a resultat, quan els oficials colonials britànics van ser assignats a aquest turó pel llavors rei de Buganda, s'hi van referir com «turó de l'impala».
Els baganda, al territori dels quals hi havia aquest assentament britànic, van traduir llavors «Hill of the Impala» com «Akasozi ke'Empala». A continuació, es va escurçar a K'empala i finalment a Kampala. Kasozi significa «turó», ke, «de», i empala el plural d'«impala». El nom es va estendra a tot l'assentament colonial britànic inicial i a tota la zona on el reis de Buganda establiren llur capital movent

## Història

Aquesta zona de nombrosos turons i pantans formava part del nucli del regne de Buganda molt centralitzat. També va ser el lloc de la capital movent dels diferents bassekabaka (reis) del regne de Buganda. Després de la coronació, durant el regnat, cada rei establia la seva capital en un nou i o turó diferent com volguessin.

### Segle xix

La primera descripció escrita d'aquest kibuga (capital movent) va ser per l'explorador Sir Richard Burton al llibre, The Lake Region of East Africa, publicat el 1860. Burton, que es basa en informació recollida per Snay Bin Amir, un comerciant àrab, hi va descriure el Kibuga com
| « | …l'assentament no és a menys d'un dia de viatge, els edificis són de canya i vímet. El palau del sultà (kabaka) té almenys una milla de llarg i les barraques circulars ordenades en línia són envoltades per una tanca forta que només té quatre portes. | » |
El 1862, quan l'explorador John Speke va arribar a Buganda, el kibuga era a Bandabarogo, l'actual Banda Hill, i el kabaka (rei) regnant era Mutesa. El 1875, l'explorador Henry Morton Stanley va dir que la capital era a l'actual Lubaga Hill on va conèixer el rei Mutesa I. Durant aquesta visita, Stanley va publicar una carta al diari Daily Telegraphy, en la qual convidava els missioners a anar a Buganda. També va descriure el kibuga en els seus despatxos de la dècada de 1870 al diari The New York Herald, així:
| « | A mesura que ens acostàvem a la capital, la carretera des d'Usavara [Busabala] va augmentar d'amplada de 6 a 45 m […] Arribat a la capital em vaig trobar amb el fet que la vasta col·lecció de barraques que coronaven el punt més alt eren els Barris Reials, al voltant dels quals corrien diverses empal·lisades i patis circulars, entre els quals i la ciutat hi havia una carretera circular, que anava dels 30 als 60 metres d'amplada amb jardins i cabanyes. | » |
El 1877, els primers missioners de la Church Mission Society, que eren de fe protestant, van arribar del Regne Unit i se'ls va assignar el turó de Namirembe. Dos anys més tard, el 1879, també van arribar els Missioners d'Àfrica catòlics, que es van establir primer a l'actual poble de Kitebi, prop de Lubaga; posteriorment, se'ls assignaria el turó de Lubaga. L'arribada d'aquests dos grups missioners va establir les bases per a les guerres religioses de 1888 a 1892 entre els nous conversos, i va obligar els missioners de Gran Bretanya a pressionar llavors perquè el govern britànic es fes càrrec de Buganda/Uganda com a protectorat.
El 1890, Frederick Lugard, un agent de la Companyia Imperial Britànica de l'Àfrica Oriental, va arribar a Buganda durant el regnat de Ssekabaka Mwanga II, amb qui va signar un tractat de protecció pel govern britànic sobre Buganda, i la Kibuga (capital) es trobava al turó de Mengo. Més tard, al capità Lugard se li assignaria el turó que aviat seria conegut com a Old Kampala, i sobre el qual va construir un fort.
El 1895, la Church Missionary Society va obrir la Mengo Senior School, la primera escola que oferia educació occidental a Kampala, al turó de Namirembe, on la majoria dels fills dels caps i patges dels palaus reials van estudiar.
El 1897, Ssekabaka Mwanga va llançar una rebel·lió, però va ser derrotat, capturat i exiliat, el 1899, a les Seychelles al costat d'Omukama Kabalega, i el seu fill de tres anys va ser nomenat Kabaka per les forces combinades dels oficials europeus al capdavant de Nubia i soldats colonials de Baganda. Aquest estat de coses va culminar més tard amb la signatura de l’Acord de Buganda (1900) que va formalitzar el domini colonial britànic a Buganda.
També el 1897, el metge i missioner britànic Albert Ruskin Cook va obrir el primer centre sanitari d'estil occidental de Kampala, l'Hospital Mengo, al turó de Namirembe. A més, Albert Ruskin Cook el 1913 va fundar l'Hospital Mulago, l'actual Hospital Nacional de Referència, al turó de Mulago.
L'any 1899, les Germanes Missioneres de la Mare de Déu d'Àfrica van fundar l'Hospital Lubaga al turó de Lubaga.

### Segle xx

El 1900, els regents de l'infant Kabaka Daudi Cwa II (que eren Apolo Kagwa, el Katikiro (primer ministre) de Buganda, Stanislaus Mugwanya, el Mulamuzi (jutge en cap) de Buganda i Zakaria Kisingiri, el Muwanika (tresorer en cap) de Buganda, amb el bisbe Alfred Tucker), van signar l’Acord de Buganda en nom de Buganda amb Harry Johnston, que va signar en nom del govern britànic. Aquest acord amb Harry Johnston va crear noves propietats de la terra com ara la propietat lliure, la terra de la Corona i el mailo, i va dividir i assignar la terra de tal manera que arribaria a definir el desenvolupament de Kampala.
La terra a la Kibuga (capital) de Buganda, incloent-hi el turó Mengo i el turó Makerere, va ser assignada als joves Kabaka, als col·laboradors colonials de Baganda, etc., sota mailo i propietat lliure. A les missions religioses també se'ls va assignar formalment terrenys que ocupaven anteriorment. Així, els Missioners d'Àfrica catòlics van aconseguir el turó de Lubaga, la societat missionera de l'Església protestant el turó de Namirembe, els musulmans sota el lideratge del príncep Nuhu Mbogo el turó de Kibuli, els missioners britànics catòlics van rebre la major part del turó de Nsambya. El govern del Protectorat d'Uganda va obtenir terres classificades com a terres de la Corona a la zona, com ara el turó Old Kampala Hill i turó de Nakasero, etc.
Per legalitzar els canvis anteriors, es van aprovar les lleis i ordenances següents: L'ordenança de terres de la Corona de 1903, la Llei de terres de 1908, l'ordenança de registre de títols de terres de 1922 i la llei Busulu i Envujo de 1928.
El 1906, les terres de la Corona constaven de l'antiga Kampala, els turons de Nakasero, etc. i abastaven 5,67 km² es va consolidar i es va publicar com a municipi de Kampala. El 1912, el municipi de Kampala va rebre el seu primer pla d'ús del sòl i tenia una població europea i asiàtica de 2.850 habitants.
El 1922, la universitat més antiga de Kampala, Makerere, va ser fundada com a Uganda Technical College a l'actual Makerere Hill i inicialment oferia fusteria, construcció d'edificis, mecànica, arts, educació, agricultura i medicina.
El 1930, es va preparar el primer pla de clavegueram per a una població de 20.000 persones a les zones de Nakasero i Old Kampala del municipi de Kampala. Aquest pla va guiar el desenvolupament del clavegueram de 1936 a 1940 a les zones urbanes planificades del municipi de Kampala i va excloure l'àrea de Kibuga ocupada pels Baganda i altres nadius.
El 1931, després de trenta-cinc anys d'obres, la línia del ferrocarril d'Uganda va arribar a Kampala. ConnectaKampala amb el port de Mombasa.
El 1938, l'East African Power & Lighting Company va rebre una llicència per a la generació i distribució d'energia elèctrica tèrmica per a les ciutats de Kampala i Entebbe, i el mateix any Philip Mitchel, el governador d'Uganda, va encendre la primera instal·lació elèctrica d'Uganda i Kampala. fanals del carrer.
El 1945, Ernst May, un arquitecte alemany, va rebre l'encàrrec del Govern del Protectorat d'Uganda per dissenyar un nou pla físic per a Kampala. El pla d'Ernst May de 1947 tenia la intenció d'estendre Kampala cap a l'est cobrint el turó Kololo i el turó Naguru, i amb el centre comercial als vessants sud del turó Nakasero, una zona industrial al sud-est de Kampala, i, per primera vegada, una zona residencial planificada. zona per als nadius d'Uganda. El pla mai es va implementar completament, i el 1951 es va adoptar el tercer pla físic d’Henry Kendall, tot i que incorporava alguns elements del pla de 1947 d'Ernst May.
El pla de 1951 de Henry Kendall va ampliar Kampala des dels 5,67 km² del pla de 1930 a una àrea de 28 km² que incorpora zones com el turó de Kololo i la zona industrial. Tanmateix, com els dos primers esquemes de planificació, el pla de 1951 no va aconseguir molts dels seus objectius declarats.
El 9 d'octubre de 1962, Uganda va obtenir la independència; posteriorment la capital va ser transferida d'Entebbe a Kampala i el mateix any, Kampala va rebre l'estatus de ciutat.
El 1968, sis anys després que Uganda aconseguís la independència, els límits de Kampala es van ampliar incorporant els municipis de Kibuga (aleshores conegut com a Mengo), Kawempe i Nakawa, i àrees com Muyenga i Ggaba. Això va augmentar l'àrea administrativa de Kampala de 28 km² fins als 189 km² actuals.
El 1972, es va fer el quart pla físic per a Kampala que cobria les àrees recentment incorporades de les extensions de límits de Kampala de 1968, però la posterior agitació política i econòmica dels anys setanta i vuitanta va fer que el pla no es va implementar mai.
La batalla de Kampala durant la Guerra Bush d'Uganda va tenir lloc el gener de 1986. Va tenir com a resultat la presa de la ciutat pel Moviment de Resistència Nacional, liderat per Yoweri Museveni i la posterior rendició del govern ugandès.
De la mateixa manera, el cinquè pla físic de Kampala, fet el 1994, com el pla de 1972, tampoc no es va implementar mai.

### Segle xxi

El 2010, es va promulgar la Llei d'Autoritat de la Ciutat Capital de Kampala, que dona al govern d'Uganda més control de l'administració de Kampala. L'acte també va crear l'Autoritat de planificació física metropolitana de Kampala amb els objectius de millorar la infraestructura de la ciutat de Kampala i els districtes circumdants de Wakiso, Mukono, Buikwe, Mpigi i Luwero.
L'11 de juliol de 2010, els terroristes suïcides d'Al-Xabab hi van matar 74 persones.

## Geografia

La ciutat de Kampala té una superfície de 189 km², 13 km² dels quals corresponen a massa d'aigua. És un lloc muntanyós, amb valls travessades per rius i aiguamolls. El punt més alt de la ciutat és el cim del turó Kololo, a 1.311 metres, al centre de la ciutat, mentre el punt més baix és a la riba del llac Victòria, al sud del centre de la ciutat, a 1.135 metres.
Kampala es va construir originalment sobre set turons, però amb els anys s'ha expandit molt enllà d'aquest turons.

### Topografia

La ciutat de Kampala cobreix una superfície total de 189 km², que inclou 176 km² de terreny i 13 km² d'aigua.
Kampala és un lloc muntanyós amb les seves valls plenes de rius i pantans. El punt més alt de la ciutat pròpiament dita és el cim del turó de Kololo a 1311 m, situat al centre de la ciutat i el punt més baix a la vora del llac Victòria al sud del centre de la ciutat a una altitud de 1135 m.

#### Turons

Kampala es va construir originalment sobre set turons, però s'ha expandit per cobrir més que els set turons originals.
Els set turons originals són:
* Old Kampala Hill on es trobava Fort Lugard, la primera seu de les autoritats colonials britàniques a l'Uganda colonial.
* El segon és el turó de Mengo, que era la kibuga (capital movent) del regne de Buganda a l'inici de la colonització britànica.
* El tercer és el turó de Kibuli, que acull la mesquita de Kibuli.
* El quart és el turó de Namirembe, que va ser la seu de la facció anglicana (Wangeleza) de les guerres religioses de Buganda de 1888 a 1892 i lloc de la catedral anglicana de Namirembe.
* El cinquè és el turó de Lubaga, que va ser la seu de la facció catòlica dels pares blancs (Wafaransa) de les guerres religioses de Buganda esmentades anteriorment i també emplaçament de la catedral catòlica de Rubaga.
* El sisè és Nsambya Hill, lloc de l'antiga catedral de St Peter's Nsambya i assignat a la missió britànica Catholic Mill Hill durant la signatura de l'Acord d'Uganda (1900).
* El setè és el turó de Nakasero al cim del qual es trobava Fort Nakasero, una instal·lació militar britànica construïda després de traslladar-se des de Fort Lugard a Old Kampala. El turó també va ser el lloc de l'Hospital Europeu (l'actual laboratori d'anàlisi del govern davant la seu del Ministeri de Serveis Públics).

#### Pantans i rius

A causa de la naturalesa muntanyosa i del clima tropical de Kampala, les valls tenen rius lents i pantans que tendeixen a fluir cap al sud cap al llac Victòria o cap al nord. Els pantans estacionals o permanents cobreixen el 15% de la superfície terrestre de Kampala. Inclouen:
* Riu pantà de Kinawataka que cobreix una àrea d’1,5 km² que flueix cap al sud al llac Victòria i es troba a la divisió de Nakawa.
* Riu pantà de Nakivubo amb una superfície de 5,29 km² que flueix cap al sud fins al llac Victòria des dels contraforts de Makerere i té una longitud de 9 km.
* Pantà de Lubigi amb una superfície de 2,85 km² que flueix cap a l'oest des dels contraforts de Kisaasi fins al riu Mayanja.
* Pantà de Kansanga
* Pantà de Kyetinda
Kampala, a causa de la diversitat d'hàbitats que inclouen aiguamolls i turons, abans era coberta amb herbes curtes als cims dels turons, herba d'elefant (Pennisetum purpureum), Cyperus papyrus, nenúfar africà, etc. als pantans i boscos perennes amb arbres com l'olivera africana (mpafu) i la figuera natal (mutuba).

### Geologia

Kampala és a l’altiplà d'Àfrica Oriental entre els dos braços del Rift d'Àfrica Oriental i als límits nord del Crató de Tanzània.

### Clima

Kampala té un clima equatorial (Af) segons la Classificació climàtica de Köppen.
Un dels trets característics del clima de Kampala és que presenta dues estacions humides anuals. Tot i que la ciutat no té un veritable mes d'estació seca, experimenta precipitacions més fortes d'agost a desembre i de febrer a juny. Tanmateix, és entre febrer i juny quan Kampala pateix precipitacions mensuals més fortes, sent l'abril el mes que presenta més precipitació mitjana.
Dades climàtiques a Kampala :
| Mes | gen | febr | març | abr | maig | juny | jul | ag | set | oct | nov | des | anual |
| Màxima rècord °C (°F) | 33 (91) | 36 (97) | 33 (91) | 33 (91) | 29 (84) | 29 (84) | 29 (84) | 29 (84) | 31 (88) | 32 (90) | 32 (90) | 32 (90) | 36 (97) |
| Màxima mitjana °C (°F) | 28.6 (83.5) | 29.3 (84.7) | 28.7 (83.7) | 27.7 (81.9) | 27.3 (81.1) | 27.1 (80.8) | 26.9 (80.4) | 27.2 (81) | 27.9 (82.2) | 27.7 (81.9) | 27.4 (81.3) | 27.9 (82.2) | 27.8 (82) |
| Mitjana diària °C (°F) | 23.2 (73.8) | 23.7 (74.7) | 23.4 (74.1) | 22.9 (73.2) | 22.6 (72.7) | 22.4 (72.3) | 22.0 (71.6) | 22.2 (72) | 22.6 (72.7) | 22.6 (72.7) | 22.5 (72.5) | 22.7 (72.9) | 22.73 (72.93) |
| Mínima mitjana °C (°F) | 17.7 (63.9) | 18.0 (64.4) | 18.1 (64.6) | 18.0 (64.4) | 17.9 (64.2) | 17.6 (63.7) | 17.1 (62.8) | 17.1 (62.8) | 17.2 (63) | 17.4 (63.3) | 17.5 (63.5) | 17.5 (63.5) | 17.6 (63.7) |
| Mínima rècord °C (°F) | 12 (54) | 14 (57) | 13 (55) | 14 (57) | 15 (59) | 12 (54) | 12 (54) | 12 (54) | 13 (55) | 13 (55) | 14 (57) | 12 (54) | 12 (54) |
| Pluja mitjana mm (polzades) | 68.4 (2.693) | 63.0 (2.48) | 131.5 (5.177) | 169.3 (6.665) | 117.5 (4.626) | 69.2 (2.724) | 63.1 (2.484) | 95.7 (3.768) | 108.4 (4.268) | 138.0 (5.433) | 148.7 (5.854) | 91.5 (3.602) | 1.264,3 (49,774) |
| Mitjana de dies de pluja (≥ 1.0 mm) | 4.8 | 5.1 | 9.5 | 12.2 | 10.9 | 6.3 | 4.7 | 6.7 | 8.6 | 9.1 | 8.4 | 7.4 | 93.7 |
| Humitat relativa mitjana (%) | 66 | 68.5 | 73 | 78.5 | 80.5 | 78.5 | 77.5 | 77.5 | 75.5 | 73.5 | 73 | 71.5 | 74.5 |
| Mitjana mensual d'hores de sol | 155 | 170 | 155 | 120 | 124 | 180 | 186 | 155 | 150 | 155 | 150 | 124 | 1.824 |
| Font #1: World Meteorological Organization, Climate-Data.org for mean temperatures ||||||||||||||
| Font #2: BBC Weather ||||||||||||||

## Vegeu també

* Vanessa Nakate

## Referències

* ↑ «Kampala: Origin of The Name». Myetymology.com. Arxivat de l'original el 31 desembre 2013. [Consulta: 11 juny 2014].
* ↑ «Journal of the Discovery of the Source of the Nile». Harper.
* ↑ Bennet, N.R. (ed.)L títol = Stanley's Dispatches to the New York Herald 1871–1872, 1874–1877. {{{títol}}}, 1970.
* ↑ «The betrayal and capture of Mwanga and Kabalega» (en anglès). Daily Monitor. Arxivat de l'original el 2019-10-30. [Consulta: 30 octubre 2019].
* ↑ «The great Buganda land grab of 1900» (en anglès). Daily Monitor. Arxivat de l'original el 2019-10-27. [Consulta: 27 octubre 2019].
* ↑ Gutkind, P.C.W. Townsmen In The Making, Kampala and its suburbs. Kampala: East African Institute Of Social Research, 1957, p. 4. ISBN 978-0013388883.
* ↑ Mailo és una forma única de tinença de terres a Uganda. Al voltant del 9 per cent de la terra del país es manté sota el sistema mailo, que és similar a la propietat. Va ser creat per l'Acord de Buganda de 1900. Idi Amin llavors va fer que totes les terres fossin de propietat pública, i la Constitució d'Uganda de 1995 va reintroduir el Mailo. De la Viquipèdia en anglès
* ↑ Mukwaya, A.B. «Land Tenure in Buganda: Present Day Practices». Makerere University, 1953. Arxivat de l'original el 2020-08-02. [Consulta: 27 octubre 2019].
* ↑ Nyakwebara, C (2010).
* ↑ Nilsson, David Environment and Urbanization, 18, 2, 2006, pàg. 369–385. DOI: 10.1177/0956247806069618. ISSN: 0956-2478 [Consulta: free].
* ↑ Lubega, Henry. «History of Uganda Railway». Daily Monitor, 18-04-2015. Arxivat de l'original el 2019-08-23. [Consulta: 27 agost 2019].
* ↑ Gore, Christopher D. Electricity in Africa: The Politics of Transformation in Uganda. Boydell & Brewer, 2017, p. 34. ISBN 978-1-84701-168-8. Arxivat 2024-06-10 a Wayback Machine.
* ↑ Mugabe, Faustin. «110 years of electricity in Uganda». Daily Monitor, 20-04-2018. Arxivat de l'original el 2019-08-23. [Consulta: 27 agost 2019].
* ↑ Pinther, Kerstin. Afropolis: City Media Art. Jacana Media, 2012, p. 59. ISBN 978-1-4314-0325-7. Arxivat 2024-06-10 a Wayback Machine.
* 1 2 Folkers, Antoni S. et al. (2019).
* 1 2 Situation Analysis of Informal Settlements in Kampala. United Nations Human Settlements Programme, 2007. Arxivat 2023-05-11 a Wayback Machine.
* ↑ (Jan–Feb 2011) "" a Second International Conference on Advances in Engineering and Technology. Arxivat 2013-02-10 a Wayback Machine.
* ↑ «Kampala Capital City Act, 2010». Uganda Legal Information Institute, 28-12-2010. Arxivat de l'original el 2019-08-23. [Consulta: 27 agost 2019].
* 1 2 3 Gumm, Emily «Còpia arxivada». Independent Study Project (ISP) Collection, 01-04-2011. Arxivat de l'original el 2023-05-13 [Consulta: 11 abril 2023].
* ↑ «Nakivubo Channel, where good and bad meet» (en anglès). Daily Monitor. Arxivat de l'original el 2019-11-01. [Consulta: 1r novembre 2019].
* ↑ Thomas, A. S. The Journal of Ecology, 33, 2, 7-1946, pàg. 153–172. DOI: 10.2307/2256463. JSTOR: 2256463.
* 1 2 «Kampala Climate». Arxivat de l'original el 2020-05-15. [Consulta: 27 agost 2019].
* ↑ «World Weather Information Service: Kampala». Arxivat de l'original el 2020-05-15. [Consulta: 27 agost 2019].
* ↑ «Kampala». Arxivat de l'original el 2019-05-12. [Consulta: 27 agost 2019].

## Bibliografia addicional

* David Parkin. Neighbours and Nationals in an African City Ward. Routledge, 1969. ISBN 978-1-136-53248-1. (about Kampala)
* Noelle Watson. International Dictionary of Historic Places: Middle East and Africa. UK: Routledge. ISBN 1884964036.
* «Kampala City Development Strategy». UN-HABITAT, 2003. Arxivat de l'original el 2014-09-13.
* Routledge. Encyclopedia of Twentieth-Century African History, 2003. ISBN 0415234794.
* David Kiyaga-Mulindwa. Kevin Shillington. Encyclopedia of African History. Routledge, 2004, p. 731–2. ISBN 978-1-135-45670-2. Arxivat 2024-06-10 a Wayback Machine.
* «Creole and Tribal Designs: Dar es Salaam and Kampala as Ethnic Cities in Coalescing Nation States». Londres: Crisis States Research Centre, 2008. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 10 juny 2024].
* T. Goodfellow (2010). “’The bastard child of nobody’? Anti-planning and the institutional crisis in Kampala”, Crisis Research Centre.
* S. Lwasa (2010). “Adapting urban areas in Africa to climate change: the case of Kampala”, Current Opinion in Environment and Sustainability, Vol. 2.
* Ari Nave. Kwame Anthony Appiah and Henry Louis Gates. Encyclopedia of Africa. Oxford University Press, 2010, p. 630. ISBN 978-0-19-533770-9. Arxivat 2023-01-11 a Wayback Machine.
* Springer. African Urban Harvest: Agriculture in the Cities of Cameroon, Kenya and Uganda, 2010. ISBN 978-1-4419-6249-2. Arxivat 2024-06-10 a Wayback Machine. (Includes articles about Kampala)
* T. Goodfellow and K. Titeca. (2012). ‘Presidential intervention and the changing ‘politics of survival’in Kampala’s informal economy’, Cities, Vol. 29 (4).
* Philip Briggs. Bradt Travel Guides. Uganda, 2013, p. 133+. ISBN 978-1-84162-467-9. Arxivat 2023-10-17 a Wayback Machine.
* Tom Goodfellow. ‘Urban planning in Africa and the politics of implementation: contrasting patterns of state intervention in Kampala and Kigali’, in: Arlt, V. and Macamo, E. and Obrist, B., (eds.) Living the City. Zurich: Lit Verlag, 2013.
* E.N. Sabiiti; C.B. Katongole Basant Maheshwari. Security of Water, Food, Energy and Liveability of Cities: Challenges and Opportunities for Peri-Urban Futures. Springer, 2014, p. 233+. ISBN 978-94-017-8878-6. Arxivat 2024-06-10 a Wayback Machine.