OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Frontera entre Romania i Hongria

La frontera entre Romania i Hongria es la frontera internacional entre Romania i Hongria, ambdós estats membres de la Unió Europea i integrats en l'espai Schengen. Té una longitud total de 424 kilòmetres.

## Traçat

La frontera comença al trifini entre Hongria, Romania i Sèrbia situada a la regió històrica del Banat, 15 kilòmetres al sud-est de la ciutat hongaresa de Szeged, on la frontera entre Hongria i Sèrbia travessa la frontera entre Romania i Sèrbia. En general, corre al sud-sud-oest / nord-nord-est cap a la Conca pannònica (conca del Tisza) fins a l'altre trifini situada al riu Tur, a 16 km al nord de la ciutat romanesa de Satu Mare, on la frontera entre Ucraïna i Hongria travessa la frontera entre Ucraïna i Romania. La frontera transcorreria a través de les àrees administratives històriques l'antic regne d'Hongria de Csongrád, Békés, Hajdú i Szabolcs a l'actual Hongria i, al costat romanès, els antics comtats d'Arad, Bihar, Sathmar i Ugocsa.

## Història

Fou establerta definitivament en 1920 per una comissió internacional (la "Comissió Lord") presidida per prestigiosos geògrafs com el britànic Robert William Seton-Watson i el francès Emmanuel de Martonne, així com l'historiador Ernest Denis.

## Llocs fronterers

Entitats administratives i municipis al voltant de la frontera:
| Entitats a Romania | Județ | Entitats a Hongria | Comtat |
| Petea | Satu Mare | Csengersima | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| Urziceni | Satu Mare | Vállaj | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| Valea lui Mihai | Bihor | Nyírábrány | Hajdú-Bihar |
| Săcueni | Bihor | Létavértes | Hajdú-Bihar |
| Borș | Bihor | Ártánd | Hajdú-Bihar |
| Salonta | Bihor | Sarkad | Békés |
| Vărșand | Arad | Gyula | Békés |
| Turnu | Arad | Battonya | Békés |
| Nădlac | Arad | Nagylak | Csongrád |
| Cenad | Timiș | Kiszombor | Csongrád |

## Referències

* ↑ «Romania». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ Lowczyk Olivier, La fabrique de la paix. Du Comité d'études à la Conférence de la paix, l'élaboration par la France des traités de la Première Guerre mondiale, Paris, Economica, Coll. Bibliothèque stratégique, 2010, 533p.
# Fàbrica Albiñana Ribas

La Fàbrica Albiñana Ribas, coneguda també com el Vapor Albiñana i popularment com la Farinera, és un conjunt d'edificis del centre de Terrassa, protegit com a bé cultural d'interès local. Està formada per un complex de naus paral·leles que ocupen un parell d'illes de cases compreses entre els carrers de Sant Gaietà, Cervantes, Mare de Déu dels Àngels i Sant Valentí.

## Descripció

És un edifici industrial que consta d'una sèrie de naus rectangulars d'una sola planta, col·locades paral·lelament i separades per passadissos anomenats «barris». L'esquema compositiu de les naus és comú a totes elles, tant en volum com en els elements constructius, amb predomini del buit sobre el mur, que es palesa en la successió d'obertures d'esquema vertical practicades en cada parament. Aquestes naus formen cadascuna un capcer triangular amb façana al carrer.
El conjunt industrial es completa amb un altre cos rectangular, paral·lel a les naus i de tres plantes d'alçada, que dona al carrer de Cervantes i que segueix el sistema vertical d'obertures, col·locades ordenadament i amb impostes de separació dels forjats remarcades per unes cornises. Tota la construcció està realitzada sobre maó vist.

## Història

El conjunt de naus és obra de l'arquitecte Lluís Muncunill. L'edifici de tres pisos que hi ha a la cantonada del carrer de Cervantes és el més antic, del 1983 (1883). La resta d'ampliacions són del 1899, 1900 i 1907. Es va construir als terrenys de l'antiga fàbrica de farina de Josep Barba, del 1882, que fou comprada i ampliada amb noves naus per l'industrial tèxtil Ramon Albiñana i Ribas.
Actualment, aquest antic conjunt industrial està ocupat per diferents tallers i locals comercials, un centre social (Ateneu Candela) i l'espai de creació musical El Vapor.

## Referències

* 1 2 «Fàbrica Albiñana Ribas». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 octubre 2014].
* ↑ Aróztegui, Rafael. «Un Muncunill desconegut». Petites històries de Terrassa i altres coses. [Consulta: 31 octubre 2014].

## Vegeu també

* Llista de monuments de Terrassa
# Fégréac

Fégréac (en bretó Fegerieg) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament va formar part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 2.131 habitants. Limita amb Avessac, Plessé, Guenrouet i Sévérac a Loira Atlàntic, Rieux i Théhillac a Morbihan.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.780 | 1.835 | 1.714 | 1.752 | 1.874 | 1.992 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Yvon Mahé | Divers gauche |
# Gai Marci Censorí (cònsol 8 aC)

Gai Marci Censorí (Caius Marcius L. F. L. N. Censorinus) va ser un senador del Alt Imperi Romà que va desenvolupar el seu cursus honorum sota l'imperi d'August.
Era fill de Luci Marc Censorí, Consul ordinarius en 39 aC. La seva carrera va començar cap a 18 aC com a Triunvir Monetalis dins del vigintivirat, per servir després com llegat de Marc Vipsani Agripa a la província d'Àsia, on va emetre un edicte sobre el culte jueu. En 8 aC va ser nomenat consul ordinarius i després va obtenir el govern de Síria segons Flavi Josep. Va morir a Àsia l'any 2 sense descendència.

## Referències

* ↑ Syme, pg. 395
* ↑ Ronald Syme, C. Marcius Censorinus in the East, in Anatolica (Oxford: Clarendon Press, 1995), pp. 302–307
* ↑ Inscripcions: AE 2006, 371, Herculà (Itàlia): -----] K(alendas) Sept(embres) prim(is) / [------/ ---] oo(mille) oo(mille)[---/ ---]iu[---/ ------/ ------/ acce[---]us[---]ulus / actum He[rculan]i VI Id(us) Iun(ias) C(aio) M[a]rcio Censorino / C(aio) Asinio Gal[l]o co(n)s(ulibus) //------ ] Cassi [---] / L(uci) Caecili [---] / L(uci) [ // ]o[---/ ------] / ab [---]atio M(arci) f(ilio) Fal(erna) A[---/ -----/ ------/ -----/ -]ol[---- CIL V 4201, Brescia (Itàlia): L(ucius) Vibius Visci l(ibertus) Nymphodotus / Bergimo votum / C(aio) Asinio Gallo C(aio) Marcio Censor(ino) / co(n)s(ulibus) / L(ucio) Salvio Apro C(aio) Postu[m]io Costa / IIviris quin[q]uennalibus CIL VI 458 = CIL VI 30772, Roma (Italia): [------/ Imp(erator) Caesar divi f(ilius) Augustus/ pontifex maximus/ imp(erator) XIIII] co(n)s(ul) XI [trib(unica) potest(ate) XVVI] / ex stipe quam po[pulus Romanus] / Calendis (sic) Ianuar[iis contulit] / C(aio) Marcio Censorino C(aio) Asinio Gallo co(n)s(ulibus) CIL XI 844 = AE 1991, 1755, Mòdena (Italia): -----] / C(aio) Marcio Cen[sorino] / C(aio) Asinio Ga[llo co(n)s(ulibus)] / M(arcus) Aemilius M(arci) f(ilius) Gal(eria) [---] / Hispania citerio[re CIL XII 2623, Bardonnex (Suïssa): P(ublius) Decius Troucetei Vepi f(ilius) / Voltin(ia) Esunertus / ------/ C(aio) Asinio Gallo / C(aio) Marcio Censorino / co(n)s(ulibus)

## Bibliografia

* Mitner, 2C. Marcius Censorinus" 41, Re vol. XIV,2, Stuttgart, 1930, cols. 1551-1552.
* Der Neue Pauly, Stuttgart, 1999, vol. 7, col. 863.
* Swan, Peter Michael, The Augustan Succession: An Historical Commentary on Cassius Dio's Roman History Books 55-56 (9 B.C.-A.D. 14) (2004)
* Syme, Ronald, The Augustan Aristocracy (1986). Clarendon Press. Retrieved 2012-09-30
Càrrecs públics :
| Precedit per: Neró Claudi Drus Tit Quint Penne Capitolí Crispí III | Cònsol de l'Imperi Romà 8 BC amb Gai Asini Gal Saloní | Succeït per: Tiberi Claudi Neró II Gneu Calpurni Pisó |
# Gel de dutxa

Gel de dutxa és el terme general que es dona a una substància similar al sabó de bany líquid, i que s'usa per a dutxar-se.
La majoria dels gels de dutxa comercials no contenen olis saponificats, sinó productes a base de petroli o altres substàncies.

## Propietats

El gel de dutxa està disponible en diversos colors i aromes. Pràcticament tots els gels de dutxa tenen un pH equilibrat. Alguns contenen herbes en la seva composició, de manera que ofereixen beneficis aromaterapèutics.

## Vegeu també

* Dutxa
* Bany
* Xampú
* Gel d'afaitar

## Nota

* ↑ Catherine Failor. Jabones Liquidos. disfruto y hago, 1 gener 2002, p. 83–. ISBN 9788480196017 [Consulta: 1r juny 2011].
# Gravelines

Gravelines (en neerlandès Grevelingen) és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord, que forma part de la Westhoek. L'any 2006 tenia 11.828 habitants. Històricament, pertanyia al Comtat de Flandes.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 2 800 | 2 727 | 2 781 | 3 570 | 4 193 | 4 542 | 5 357 | 5 582 | 5 678 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 5 819 | 6 428 | 6 510 | 327 | 7 833 | 8 416 | 5 943 | 5 952 | 5 907 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 6 202 | 6 284 | 5 898 | 5 255 | 5 448 | 5 459 | 5 573 | 5 189 | 6 282 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 7 220 | 8 167 | 9 039 | 11 576 | 12 336 | 12 430 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1904-1919 | Urbain Valentin | |
| 1919-1929 | Daniel Haemers | |
| 1929-1932 | Hector Vendiesse | |
| 1932-1935 | Charles Cirot | |
| 1935-1941 | Hector Vendiesse | |
| 1942-1944 | Charles Auguste Merlen | |
| 1944-1947 | Victor Cirot | |
| 1947-1965 | Albert Denvers | PS |
| 1965-1977 | Marguerite Denvers-Sockeel | PS |
| 1977-1995 | Albert Denvers | PS |
| 1995-2001 | Léon Panier | |
| 2001- | Bertrand Ringot | PS |

## Història

El 1558 a la Guerra dels Vuitanta Anys, l'exèrcit anglès va atacar l'exèrcit espanyol devant Gravelines al comtat de Flandes. El 1664, França va annexionar la ciutat.

## Galeria d'imatges

* Ajuntament
* Plaça Charles Valentin
* La cisterna militar

## Agermanaments

* Fáskrúðsfjörður
* Biblis (Hessen)
* Dartford
# Creu de terme de Gratapalles

La Creu de terme de Gratapalles és una obra de Verdú (Urgell) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una creu ubicada a l'entrecreuament de dos camins a dos quilòmetres al migdia de la vila. És un exemple típic de creu commemoratiu, ja que va ser erigida arran d'un fet popular. Damunt de tres graons arrenca un sòcol damunt del qual se situa un fust de perfil cilíndric. El capitell superior és sisavat i llis en decoració. El capitell original tenia, en quatre de les seves cares, els relleus escultòrics de Sant Pau, Sant Pere, un personatge agenollat que ben bé podria ser el comitent de l'obra i una altra figura no identificada. Finalment, la creu superior és de tipologia llatina i de braços completament rectilinis.

## Història

Creu erigida, segons expliquen les veus del poble, arran de la salvació d'un jove soldat que es va resguardar dels enemics en uns matolls d'aquell entrecreuament de camins durant la guerra Civil. En aquells moments va prometre que si se salvava, faria alçar una creu de terme allà mateix. Plantada damunt de tres esglaons de basament on hi trobem la inscripció: A 1 S I 3 DE MARS I b H M r d GRATPIES"

## Referències

* 1 2 «Creu de terme de Gratapalles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 gener 2017].
# Margaritifer Sinus

Margaritifer Sinus és una característica d'albedo a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -9.88 ° latitud N i 335 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1958 i fa referència a la Badia de la Perla, nom extret de la costa de la Perla a l'oceà Índic.

## Referències

* ↑ "Margaritifer Sinus". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Luke Foxe

Luke Foxe o Luke Fox (Kingston upon Hull, Yorkshire, 20 d'octubre de 1586 - c. 15 de juliol de 1635) fou un explorador anglès que buscà el Pas del Nord-oest entre l'oceà Atlàntic i l'oceà Pacífic a través de l'Àrtic.

## Biografia

Es coneixen poques coses de la seva vida. Tingué una escassa educació, tot i que aprengué navegació i història de l'Àrtic. Als 20 anys estava fascinat per la possibilitat de descobrir el pas cap a Orient a través d'Amèrica del Nord, pel Pas del Nord-oest. Obitngué el mecenatge de Henry Briggs, el matemàtic, i Sir John Brooke, i a finals de 1629 sol·licità ajuda a Carles I per fer el viatge. Tingué èxit, i gràcies a l'estímul d'un pla rival encapçalat per Thomas James, també obitngué el patrocini del comerciants de Londres, entre els quals hi havia Sir Thomas Roe.
Foxe salpà el 18 d'abril de 1631 de Londres. El 22 de juny arribà a l'estret de Hudson, començant el reconeixement en sentit contrari a les agulles del rellotge de les costes de la badia de Hudson. Començà seguint la costa meridional de l'illa Southampton, descendint fins a Port Nelson. Continuà cap al nord, sent el primer navegant en endinsarse a la Conca Foxe, batejada en honor seu 200 anys més tard per William Edward Parry, i recorrent la costa occidental de l'illa Baffin, fins que es veié obligat a marxar per culpa del gel. Arribà a Anglaterra el 31 d'octubre sense haver perdut cap home de la seva tripulació.
Foxe no descobrí el pas del nord-oest i descartà del tot que el pas fos a la badia de Hudson. Així mateix anotà que la marea a través del canal de Foxe venia des del sud-est i no des de l'oest com havien informat Henry Hudson i Thomas Button en els seus viatges de 1610-1612. Foren descobriments negatius que van disminuir l'interès per l'exploració àrtica durant quasi 200 anys.

## Reconeixements

La conca de Foxe, el canal de Foxe i la península de Foxe són alguns dels accidents geogràfics que duen el nom en record seu. Foxe va donar nom a 27 indrets, dels quals vuit encara són vigents avui en dia, entre ells l'estret de Roes Welcome, amb el nom del seu amic i patrocinador sir Thomas Roe.

## Referències

* 1 2 «FOX (Foxe), LUKE» (en anglès, francès). Dictionary of Canadian Biography Online. [Consulta: 25 desembre 2011].
* ↑ «Thomas James and Luke Foxe: 1631-1632» (en anglès). princeton.edu. [Consulta: 25 desembre 2011].
# Gualberto do Rosário

António Gualberto do Rosário (ɡwalˈbɛɾtu du ʁuˈzaɾiu) (Mindelo 12 d'octubre de 1950) és un polític capverdià Primer Ministre de Cap Verd del 29 de juliol de 2000 a 1 de febrer de 2001. Líder del Moviment per la Democràcia, do Rosário fou primer ministre interí de juliol a octubre de 2000 i esdevingué primer ministre després. Prèviament havia estat ministre d'agricultura en el gabinet de Carlos Veiga.
Va renunciar com a líder l'agost de 2001 i es va presentar com a candidat independent per al Consell Municipal de São Vicente al febrer de 2008.

## Referències

* ↑ «Gualberto do Rosário to create national civic association». A Semana, 09-06-2008 [Consulta: 11 novembre 2010]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-07-18. [Consulta: 17 maig 2016].
# Solitudo Argiphontae

Solitudo Argiphontae és una característica d'albedo a la superfície de Mercuri, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 25 ° latitud N i 290 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1976 i fa referència a una característica d'albedo del mapa d'Antoniadi.

## Referències

* ↑ "Solitudo Argiphontae". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Mapa de Mercuri». Google Mercury.
# Química del sòl

La Química del sòl és l'estudi de les característiques químiques del sòl. La química del sòl està afectada pels factors de la composició mineral, la matèria orgànica i els factors del medi ambient..

## Història

Fins a finals de la dècada de 1960, la química del sòl se centrava principalment en les reaccions químiques del sòl que contribuïen a la pedogènesi o que afectaven el creixement de les plantes. Des d'aleshores les preocupacions van ser les de les contaminacions ambiental, orgànica i inorgànica del sòl, i riscos en la salut del medi ambient. Per tant, l'èmfasi de la química del sòl va derivar des de la pedologia i la ciència del sòl a les ciències del medi ambient.

## Química del sol mediambiental

La gran majoria dels contaminants mediambientals s'alliberin als sòls. Una vegada que un producte químic arriba al medi ambient del sòl hi ha milers de reaccions químiques que poden ocórrer que poden incrementar o disminuir la toxicitat dels contaminants.

## Conceptes

* Anió i capacitat de bescanvi catiònic
* pH del sòl
* Processos de formació i transformació dels minerals
* Mineralogia de l'argila
* Reaccions en el sòl d'absorció i precipitació
* Reaccions de’oxidació-reducció
* Química de sòls problemàtics

## Referències

* Sonon, L. S., M. A. Chappell and V.P. Evangelou (2000) The History of Soil Chemistry Arxivat 2006-09-11 a Wayback Machine.. Url accessed on 2006-04-11
# Regla de Wahl

La regla de Wahl és una regla de formació de paraules, desenvolupada pel linguista Edgar de Wahl i aplicada en idioma artificial Interlingue (anomenat també "Occidental") creat per ell. Serve a creació de certes formes gramàtiques d'altres (per exemple substantius de verbs).

## Regla

Infinitius de verbs en l'idioma Interlingue tenen el més freqüentment la terminació -ar o -er. L'arrel és rebuda en següent manera:
* Si, després de retirada de -r o -er des de l'infinitiu, l'arrel s'acaba amb vocal, s'afegeix -t o canvia final y a t: crea/r, crea/t-, crea/t/or; atiny/er, atin/t, atin/t/ion
* Si la consonant final de l'arrel és d o r, es canvia l'a s: decid/er, deci/s-, deci/s/ion
* En casos restants, amb sis excepcions, la retirada de la terminació dona l'arrel exigida: duct/er, duct-, duct/ion.
Aquestes sis excepcions són:
* ced/er, cess-
* sed/er, sess-
* mov/er, mot-
* ten/er, tent-
* vert/er, vers-
* veni/r, vent-
i els verbs formats d'aquelles a força de prefixs.
Per tant, que la regla es compon de tres parts, ella és freqüentment cridada com "tres regles de Wahl".
Es crea els verbs de substantius i de adjectius, retirant la terminacions i rebent l'arrel. Després del subjuntar -r o -er, es rep infinitiu en majoria de casos: decora/t/ion, decora/t-, decora/r.

## Aplicació

Aquesta regla és aplicada en l'idioma Interlingue. Després d'una modificació eventual es pot aplicar aquesta regla a creació de noves formes de vocablo particularment en llengües romàniques o en els quals manlleven vocabulari de llengües romàniques.

## Referències

* Henry Jacob, The Preparatory Work for an International Technical Terminology przedruk z The British Steelmaker, December 1945 (anglès)
* Henry Jacob, Occidental (1922) by Edgar de Wahl (anglès)
# Granja Grané

Granja Grané és una obra de Sant Feliu de Llobregat (Baix Llobregat) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

De portal de mig punt, adovellat, construït en pedra i format per dos cossos diferenciats (un més alt que l'altre), presenta coberta a dues vessants inclinades vers la façana. Es conserva una finestra gòtica, polilobulada ben visible, en el cos més alt (format per dos pisos).

## Història

Aquest, probablement dels segles XIV-XV, és l'edifici més antic que coneixem a Sant Feliu. Prop d'aquest es troba l'antiga església romànica (?) de Sant Llorenç. Per tant, aquesta zona deu ser la part originaria de Sant Feliu a partir de la qual va créixer aquest nucli.

## Referències

* 1 2 «Masia Granja Grané». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 25 gener 2019].
# Graphite

Graphite és un paquet informàtic capaç de crear "fonts intel·ligents". Els caràcters tipogràfics defineixen les formes i contenen instruccions que indiquen com combinar i posicionar les lletres de manera complexa. Per tant, és un programari que té cura en les lligadures entre caràcters especialment en les llengües no europees o les llengües no llatines. Desenvolupat per SIL International sota la direcció de Sharon Correll i amb el suport de la UNESCO.
Graphite consta de tres parts: un llenguatge de programació (Graphite Description Language), un compilador que compila el programari amb un tipus de lletra i un motor de renderització del text.

## Característiques

* És un programari lliure sota dues llicències GNU General Public License (GPL) i GNU Lesser General Public License (LGPL).
* Multiplataforma pot executar-se a Linux, Windows i Mac OS 10.6.
* Entre d'altres característiques intel·ligents controla i posiciona: els signes diacrítics consecutius, el canvi de forma d'un caràcter en funció de les lletres que l'envolten o el canvi de posició i forma d'una vocal en funció de les consonants que l'envolten, molt útil en llengües índies com el bengalí.

## Programaris que suporten Graphite

Graphite és suportat a programaris de Linux gràcies al paquet pango-graphite i a Windows amb el complement MultiScribe.
| Programari | Estat |
| Firefox | habilitat per defecte des de la versió 49.0 |
| LibreOffice | suportat en Windows, Linux i MacOs des de la versió 5.3 |
| OpenOffice | dona suport des de la versió 3.2 |
| WorldPad | va ser un programari que suportava Graphite però, ja no s'actualitza |
| XeTeX | Compilador que permet usar Graphite a LaTex |

## Referències

* 1 2 «Graphite: Smart font technology comes to FOSS» (en anglès americà), 28-03-2006. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «UNESCO and SIL initiate joint effort to promote multilingualism in cyberspace» (en anglès), 24-01-2003. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Graphite». [Consulta: 28-102020].
* ↑ «Graphite - Graphite technical overview». [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Graphite - Why was Graphite developed?». [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «A Guide to Using Myanmar Unicode: Fonts». [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Firefox 49.0, See All New Features, Updates and Fixes» (en anglès). [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «LibreOffice 5.3: Release Notes - The Document Foundation Wiki». [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «OpenOffice.org 3.2 New Features». Arxivat de l'original el 2015-09-21. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «Download WorldPad». [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «XeLaTeX» (en castellà). [Consulta: 29 octubre 2020].