OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 117a Brigada Mixta (Exèrcit Popular de la República)

La 117a Brigada Mixta va ser una unitat de l'Exèrcit Popular de la República creada durant la Guerra Civil Espanyola.

## Història

La 117a Brigada Mixta va ser creada el 28 d'abril de 1937 a partir del 2n regiment de l'antiga Divisió «Jubert». Quedaria incorporada a la 25a Divisió, de nova creació. Al juny va arribar participar en la ofensiva d'Osca.
Uns mesos després va intervenir en la batalla de Belchite, on va tenir una actuació destacada. El 25 d'agost, al costat de les brigades mixtes 32a i 131a, va prendre l'estació de ferrocarril. A continuació les brigades van realitzar un moviment de tenalla sobre la població de Belchite, envoltant-la des dels seus dos extrems. La 117a BM també va prendre la plaça de Toros i algunes cases. En els dies successius la unitat va capturar la posició «Romanico», el transformador d'electricitat i el dipòsit d'aigua de Belchite. Finalitzats els combats, el 6 de setembre va rebre ordre de retirar-se i traslladar-se a Lécera.
El desembre de 1937 va participar en la batalla de Terol, atacant per la zona del cementiri. Si bé la brigada va arribar a prendre les primeres trinxeres franquistes, la temptativa general va fracassar. La 117a BM també veuria acció durant la batalla de l'Alfambra, encara que la seva participació va ser un desastre: el 21 de febrer de 1938 es va retirar del front, completament desmoralitzada després d'un bombardeig de l'aviació franquista. Va veure acció durant la batalla d'Aragó i, posteriorment, durant la campanya de Llevant.
El gener de 1939 va ser enviada per vaixell a Catalunya, com a reforç de les forces republicanes desplegades allí. Es trobava per a llavors sota el comandament del major de milícies Bartolomé Palazón Blaya. No obstant això, la seva intervenció seria nul·la i es va unir a la retirada republicana cap a França.

## Comandaments
### Comandants

* Major de milícies Agustín Barrios Corredera
* Major de milícies Joaquín Fran
* Mayor de milícies J. Carreras
* Major de milícies Bartolomé Palazón Blaya

### Comissaris

* Sebastián Badía Antiñana

## Referències

* ↑ Zaragoza, 1983, p. 59.
* ↑ Maldonado, 2007, p. 170.
* 1 2 3 4 Engel, 1999, p. 106.
* ↑ Michonneau, 2017, p. 33.
* ↑ Michonneau, 2017, p. 33-34.
* ↑ Maldonado, 2007, p. 215.
* ↑ Maldonado, 2007, p. 252.

## Bibliografia

* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid, Almena, 1999. 84-922644-7-0.
* Maldonado, José María. El frente de Aragón. La Guerra Civil en Aragón (1936-1938). Mira Editores, 2007.
* Michonneau, Stéphane. Fue ayer: Belchite. Un pueblo frente a la cuestión del pasado. Prensas de la Universidad de Zaragoza, 2017.
* Salas Larrazábal, Ramón. Historia del Ejército Popular de la República. La Esfera de los Libros, 2000. ISBN 84-9734-465-0.
* Zaragoza, Cristóbal. Ejército Popular y Militares de la República, 1936-1939. Barcelona: Ed. Planeta, 1983.
# René Marquès

René Marquès (Perpinyà, 17 de gener del 1923 - Cabestany, 1 d'agost del 2013) va ser un metge i polític nord-català, alcalde i ex-senador.

## Biografia

Era fill del director de l'hospital de Perpinyà, que volia que fos metge militar. Estudià la carrera de medicina a Tolosa el 1940, durant la Segona Guerra Mundial. En produir-se els desembarcaments de Provença, la 1a Divisió blindada de la França Lliure demanà reforços per al seu batalló mèdic, en Marquès s'hi allistà al setembre del 1944, i hi romangué fins al 31 de desembre del 1945. Acabada la contesa, reprengué els seus estudis, fins a graduar-se a Tolosa el 1947. A l'any següent s'estabí a Sant Llorenç de la Salanca, on obrí un consultori mèdic que assoliria un gran nivell professional, i que li permeté de tractar els llorençans durant més de quaranta anys. En paral·lel, va ser batlle de la població del 1983 al març del 2001.
Fou conseller general del cantó de Sant Llorenç de la Salanca del 1973 fins al 2004, i presidí el Consell General dels Pirineus Orientals del 1987 al 1998, així com el Consell d'Arquitectura, Urbanisme i Medi Ambient dels Pirineus Orientals (1988-1999). Va ser elegit senador per aquest mateix departament al 27 de setembre del 1992, i retingué l'escó fins al 30 de setembre del 2001, quan s'acabà la legislatura corresponent i no es presentà a la reelecció.
Sant Llorenç de la Salanca li dedicà el carrer "Docteur René Marquès".

## Bibliografia

* Malepeyre, Luc. René Marqués : L'œil bleu, le teint frais et le mot juste. Rivesaltes: Le mot de la fin, 2011. ISBN 9782953712919.

## Notes i referències

* ↑ La forma Renat Marquès apareix a la revista Informa Nord (Perpinyà 1988) i en alguna publicació sud-catalana
* ↑ «René Marquès, ex-sénateur, ex-président du Conseil général, est décédé, a Tramontana-Actu» (en francès), 02-08-2013. Arxivat de l'original el 8 de gener 2014. [Consulta: 1r novembre 2013].
* 1 2 Gasquez, Antoine «Politique : disparition de René Marquès» (en francès). La Semaine du Roussillon.com, 08-08-2013. Arxivat de l'original el 8 de gener 2014 [Consulta: 1r novembre 2013].
* ↑ «René Marquès est décédé». L'Indépendant, 02-08-2013.
* ↑ Ferri, Mathieu «Renè Marquès est mort». France Bleu Roussillon, 02-08-2013.
* ↑ «René Marquès, a la plana del Senat francès» (en francès). [Consulta: 1r novembre 2013].

## Enllaços externs

* Algunes dades biogràfiques a la Ouillade.eu (francès)
# Buit quàntic

En teoria de camps quàntics, el buit quàntic (també anomenat buit) és l'estat quàntic amb la menor energia possible. Generalment no conté partícules físiques. El terme "energia del punt zero" es fa servir ocasionalment com a sinònim del buit quàntic d'un determinat camp quàntic.
D'acord amb el que s'entén actualment per buit quàntic o "estat de buit", aquest "no és un simple estat buit des de cap punt de vista" i, a més, "és un error pensar en qualsevol buit físic com un espai buit absolut".
D'acord amb la mecànica quàntica, el buit quàntic no està realment buit, sinó que conté ones electromagnètiques fluctuants i partícules que també fluctuen entre l'existència i la desintegració.
Segons les teories modernes de partícules elementals, el buit és un objecte físic, es pot carregar d'energia i es pot convertir a diversos estats diferents. En el marc de la seva pròpia terminologia, els físics parlen de diferents tipus de buits. El tipus de partícules elementals, així com la seva massa i les seves interaccions, estan determinats pel buit subjacent. La relació entre les partícules i el buit és similar a la relació entre les ones mecàniques i el medi pel qual es propaguen. Els tipus d'ones i la velocitat a la que viatgen varien en funció del medi.

## Referències

* ↑ Astrid Lambrecht (Hartmut Figger, Dieter Meschede, Claus Zimmermann Eds.). Observing mechanical dissipation in the quantum vacuum: an experimental challenge; in Laser physics at the limits. Berlín/Nova York: Springer, 2002, p. 197. ISBN 3540424180.
* ↑ Christopher Ray. Time, space and philosophy. London/New York: Routledge, 1991, p. Chapter 10, p. 205. ISBN 0415032210.
* ↑ «AIP Physics News Update,1996». Arxivat de l'original el 2008-01-29. [Consulta: 31 juliol 2015].
* ↑ Physical Review Focus Dec. 1998
* ↑ Walter Dittrich & Gies H. Probing the quantum vacuum: perturbative effective action approach. Berlín: Springer, 2000. ISBN 3540674284.
# Bulgur pilav

Bulgur pilav (turc Bulgur pilavı) és un plat tradicional de la cuina turca fet amb bulgur, salça o tomàquets frescos, pebrots verds i d'altres ingredients com a ceba, mantega o oli. També existeix a les cuines armènia i grega.

## En la cultura popular

A Turquia es diu que la discussió entre la núvia i sogra ha de durar fins a cuinar el bulgur pilav (que es cuina ràpid) i no el pilav (d'arròs que ha de reposar).

## Referències

* ↑ Ad Backus; Jeroen Aarssen Colloquial Turkish: The Complete Course for Beginners. Routledge, 30 setembre 2005, p. 206–. ISBN 978-1-134-72796-4.
* ↑ Mimi Sheraton. 1,000 Foods To Eat Before You Die: A Food Lover's Life List. Workman Publishing Company, 13 gener 2015, p. 481–. ISBN 978-0-7611-8306-8.
* ↑ Müjgân Üçer. Sivas halk mutfağı. M. Üçer, 1992.

## Enllaços externs

* İdil Yazar, escriptora de gastronomia turca cuinant bulgur pilav
# Farmàcia Ferrer Argelaguet

La Farmàcia Ferrer Argelaguet, abans Robert, és un establiment situat al carrer de Roger de Llúria de Barcelona, catalogat com a de gran interès (categoria E1).

## Història

La farmàcia va ser inaugurada el 31 de març de 1906 per Josep Robert i Soler, d'una família d'indians de Sitges. L'any 1947, va ser traspassada a Maria Ferrer Argelaguet.

## Descripció

Disposa de dues obertures al carrer situades a la dreta del portal de veïns. Els dos portals son idèntics, de fusta de roure ornamentats amb motius florals i vidres retolats a l'àcid, amb el nom del fundador, Robert, en diagonal amb lletra lligada al vidres centrals i la paraula «Farmàcia» als vidres superiors.
A l'interior destaca una pintura trompe l'oeil d'estil pompeià que representa un templet clàssic vist des de sota, amb la que s'aconsegueix l'efecte d'un sostre més alt. La pintura, així com el disseny de la decoració de la botiga, s'atribueix al pintor Josep Vidal i Vidal.
L'interior conserva elements de la decoració modernista original, com el mostrador de finestreta amb vidres muntats sobre níquel, les vitrines de les parets i el mobles. Les vitrines presenten dos nivells de portes amb decoració naturalista. Els armaris culminen amb un relleu que representa la planta medicinal papaver somniferum o cascall. Originàriament estaven pintats de color granat amb els ornaments de color daurat.
L'obertura que separa l'espai de la botiga de la rebotiga emmarcada en fusta presenta en la part superior un vidre dibuixat a l'àcid amb el nom del fundador, l'any d'obertura de l'establiment i la que podria ser la imatge idealitzada del farmacèutic Dr. Robert.

## Referències

* ↑ «FARMÀCIA FERRER ARGELAGUET (ANTIGA FARMÀCIA ROBERT)». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 4 5 6 «Farmàcia Ferrer Argelaguet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.

## Enllaços externs

* «Farmàcia Ferrer Argelaguet». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Encierro del Pilón

El Encierro del Pilón és una festa d'interès turístic que se celebra a la localitat navarresa de Falces, i que data entorn dels anys 20-40 del segle xx. És una carrera taurina amb vaques petites per un recorregut de 800 metres de longitud que va des de la «cabreria» fins al corral del Pilón, d'on ve el nom d'aquesta festa. El trajecte discorre per un camí estret i escarpat, per la muntanya i costa avall, amb el talús de la muntanya a un costat i el barranc a l'altre, i se celebra a les 9 del matí els dies de les festes patronals en honor de la Verge de Nieva —9 dies des del antepenúltim diumenge d'agost.

## Referències

* ↑ Turismo de Navarra: Encierro del Pilón.
* ↑ Diario de Noticias de Navarra: Tres atendidos por erosiones leves en el primer encierro de El Pilón. Arxivat 2015-08-17 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Ajuntament de Falces Arxivat 2015-07-25 a Wayback Machine.
# 141a Brigada Mixta (Exèrcit Popular de la República)

La 141a Brigada Mixta va ser una unitat creada per l'Exèrcit Popular per a la defensa de la Segona República Espanyola durant la Guerra Civil Espanyola. Va participar en les batalles de Belchite, Aragó, Segre i en la campanya de Catalunya.

## Historial

La Brigada va ser creada el maig de 1937 com a reserva de l'Exèrcit de l'Est i integrada en la 32a Divisió del X Cos d'Exèrcit. Estava composta principalment per milicians anarquistes. Encara que el seu primer cap va ser el comandant d'infanteria Sebastián Zamora, poc després el comandament de la unitat passaria al major de milícies Eduardo Barceló Llacuri.
Acabada la seva instrucció, la brigada va ser enviada al front d'Osca. Per a l'Ofensiva de Saragossa es va situar a Castellnou com a reserva i, el 27 de setembre, va entrar en combat per a donar suport a la XII Brigada Internacional en el sector de Villamayor. Més endavant Barceló seria processat per l'afusellament en la seva unitat de milicians del POUM, el mateix que el seu successor, el major de milícies Bosch Montes. En la retirada d'Aragó la brigada cobria el sector de Quinto i va ser desbordada per les tropes franquistes que van atacar per aquest punt, concentrant-se les seves restes a Montgai. Després intervindria en els combats del cap de pont de Balaguer, situant-se posteriorment en el sector d'Artesa de Segre. Durant la batalla de l'Ebre un dels batallons de la unitat prendria part en els combats.
El 14 de gener de 1939, mentre tenia lloc la Campanya de Catalunya, la brigada es trobava posicionada en una línia defensiva intentant defensar Cervera, encara que aquesta es va perdre l'endemà. Es va retirar a Calaf i posteriorment a la zona Manresa-Vic per a continuar la retirada general cap a la frontera francesa.

## Comandaments
### Comandants

* Comandant d'infanteria Sebastián Zamora Medina;
* Major de milícies Eduardo Barceló Llacuri;
* Major de milícies Emilio Bosch Montes;

### Caps d'Estat Major

* Capità de milícies Hernández Oñate;

### Comissaris

* Justino Villaverde Ramos, de la CNT;

## Referències

* 1 2 3 Engel, 2005, p. 178.
* ↑ Álvarez, 1989, p. 181.

## Bibliografia

* Álvarez, Santiago. Los comisarios políticos en el Ejército Popular de la República. Ediciós do Castro, 1989.
* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid: Almena, 2005. ISBN 84-922644-7-0.
# 186a Brigada Mixta (Exèrcit Popular de la República)

La 186a Brigada Mixta, originalment creada com la 13a Brigada asturiana, va ser una de les Brigades mixtes creades per l'Exèrcit Popular de la República per a la defensa de la Segona República Espanyola.

## Historial

La unitat va ser creada a mitjan març de 1937 a partir de les forces republicanes que cobrien el sector de la Pola de Gordón, quedant al comandament del major de milícies Dositeo Rodríguez Vázquez. La 13a Brigada asturiana, que va quedar integrada en la 6a Divisió asturiana, va passar a cobrir el Port de Pajares.
El 6 d'agost la brigada va ser reorganitzada i canviada de nom com a «186a Brigada Mixta», quedant assignada a la 58a Divisió del XVI Cos d'Exèrcit; el comandament va recaure en el major de milícies José Recalde Vela. No va arribar a intervenir en la batalla de Santander. Amb posterioritat, després del començament de l'ofensiva d'Astúries, la 186a BM va quedar agregada a la Divisió «C», a Mieres; Recalde va passar a manar la nova divisió, cedint el comandament al major de milícies Benito Reola Hermosilla.
La 186a BM va tornar a les seves posicions originals dels ports de muntanya, passant a cobrir el Port de Los Pinos, les Peñas de Robledo, el Collazo de Cubillas i l'Alt de Castro. Per al 5 d'octubre la unitat s'havia retirat a la línia defensiva formada per les posicions de «La Cigacha», «Pico Férreo», «Cirvanal», «Negrón», «Las Rubias» y «Pajares»; els posteriors moviments de les forces franquistes manades pel general Antonio Aranda Mata van estar a punt d'envoltar-la, per la qual cosa es va veure obligada a retirar-se cap a la ciutat portuària de Gijón, on es va autodissoldre.

## Comandaments

* Major de milícies Dositeo Rodríguez Vázquez;
* Major de milícies José Recalde Vela;
* Major de milícies Benito Reola Hermosilla;

## Referències

* 1 2 3 Engel, 1999, p. 168.
* ↑ Talón, 1988, p. 916.
* ↑ Talón, 1988, p. 917.

## Bibliografia

* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid: Almena, 1999. ISBN 84-922644-7-0.
* Talón, Vicente. Memoria de la guerra de Euzkadi de 1936. III. Barcelona: Plaza & Janés, 1988.
# 18a Divisió (Exèrcit Popular de la República)

La 18a Divisió va ser una de les divisions de l'Exèrcit Popular de la República que es van organitzar durant la Guerra Civil espanyola sobre la base de les Brigades Mixtes. Va estar desplegada en el front de Madrid.

## Historial

La unitat va ser creada el 27 de març de 1937 en el sector de Madrid. Cobria el front que anava des de Las Rozas fins a la unió dels rius Jarama i Manzanares. La divisió va quedar sota el comandament del comandant d'infanteria Manuel Márquez Sánchez de Movellán. La unitat, inicialment adscrita al II Cos d'Exèrcit, a partir d'abril de 1938 va passar a la jurisdicció del III Cos.
Durant la major part de la contesa la unitat no va participar en operacions militars de rellevància.

## Comandaments
### Comandants

* comandant d'infanteria Manuel Márquez Sánchez de Movellán;
* comandant d'Infanteria Miguel González Pérez-Caballero;
* tinent coronel d'artilleria Victoriano Fontela González;

### Comissaris

* Antonio Masía Lázaro, del PSOE;
* Antonio Romero Cebrián;

## Ordre de batalla

| Data | Cos d'Exèrcit adscrit | Brigades Mixtes integrades | Front de batalla |
| Abril de 1937 | II Cos d'Exèrcit | 19a, 8a, 7a i 21a | Centre |
| Maig de 1937 | II Cos d'Exèrcit | 8a, 19a i 21a | Centre |
| Desembre de 1937 | II Cos d'Exèrcit | 8a, 19a i 150a | Centre |
| 30 d'abril de 1938 | III Cos d'Exèrcit | 5a, 8a i 150a | Centre |
| Novembre de 1938 | III Cos d'Exèrcit | 8a i 150a | Centre |
| Març de 1939 | III Cos d'Exèrcit | 8a i 17a | Centre |

## Referències

* 1 2 Engel, 1999, p. 207.
* ↑ Alpert, 1989, p. 373.
* ↑ Alpert, 1989, p. 377.
* ↑ Álvarez, 1989, p. 180, 188.

## Bibliografia

* Alpert, Michael. El ejército republicano en la guerra civil. Siglo XXI Editores, 1989.
* Álvarez, Santiago. Los comisarios políticos en el Ejército Popular de la República. Ediciós do Castro, 1989.
* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid, Almena, 1999. 84-922644-7-0.
* Salas Larrazábal, Jesús María. Historia general de la Guerra de España. Rialp, 1986.
* Zaragoza, Cristóbal. Ejército Popular y Militares de la República, 1936-1939. Barcelona: Ed. Planeta, 1983.
# 200a Brigada Mixta (Exèrcit Popular de la República)

La 200a Brigada Mixta va ser una de les Brigades Mixtes creades per l'Exèrcit Popular de la República per a la defensa de la Segona República Espanyola. Durant la seva curta existència va estar destinada al front de Madrid, on el va sorprendre el final de la guerra.

## Historial

Va ser constituïda al maig de 1938, en la zona del I Cos d'Exèrcit amb comandaments i efectius procedents de la 31a Brigada Mixta, a més de 2 batallons ja veterans de les Brigades Mixtes 27a i 99a. En principi la unitat va rebre la denominació de «333a Brigada Mixta», que després va canviar a la seva numeració definitiva. Durant la seva existència, el seu únic cap va ser el Major de milícies Germán Paredes García. El mes d'octubre a Brigada es va traslladar a la zona de Torrelodones-Hoyo de Manzanares, on va continuar la instrucció. Amb posterioritat quedaria agregada a la 65a Divisió. El 7 de novembre va entrar en la primera línia de combat del sector delimitat per Cabañas de Yepes, Yepes, Ocaña i Huerta de Valderrábanos.
El 4 de gener de 1939 es trobava a El Escorial en preparació d'una ofensiva per a intentar trencar les línies nacionals en l'àrea de Brunete-Quijorna, en suport del l'ofensiva republicana a Extremadura que s'anava a produir per aquestes dates. El dia 15 la unitat va entrar en combat en la zona Colmenarejo-Galapagar però el 22 de gener va haver de ser retirada a rereguarda i traslladada a Collado Villalba i Buitrago davant l'elevat número baixes que va sofrir: 514 morts o ferits i 23 desercions. L'atac en aquest sector va resultar un fracàs absolut i la 200a BM va quedar tan malparada que va romandre situada en la rereguarda durant la resta de la contesa. Finalment, la Brigada quedaria dissolta el 28 de març de 1939, quan es va produir la rendició de les forces republicanes del Front de Madrid.

## Comandaments
### Comandants

* Major de milícies Germán Paredes García;

### Comissaris

En la seva breu existència la Brigada va tenir 4 comissaris:
* Antonio Díaz;
* Antonio Beltrán;
* Jesús García Gómez;
* Antonio Ivars;

## Referències

* 1 2 3 Carlos Engel, Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República, pág. 204
* ↑ José Manuel Martínez Bande (1985). El Final de la guerra civil, Ed. San Martín, pág. 280
* 1 2 3 Carlos Engel, Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República, pág. 205
# 210a Brigada Mixta (Exèrcit Popular de la República)

La 210a Brigada Mixta va ser una unitat de l'Exèrcit Popular de la República que va prendre part en la Guerra Civil Espanyola. Al llarg de la contesa la brigada va estar present als fronts d'Aragó i Extremadura.

## Historial

La unitat va ser creada al començament d'agost de 1937 a partir de diversos batallons d'aviació, quedant la nova unitat sota el comandament del tinent coronel d'infanteria Federico Rivadulla Arellano. Inicialment va quedar adscrita a la reserva general de l'Exèrcit de l'Est. Va arribar a intervenir en la batalla de Terol, el desembre de 1937, prenent part en l'assalt a la ciutat. També arribaria a intervenir en els combats d'Aragó, en la primavera de 1938, si bé la unitat va ser dissolta després del tall en dos de la zona republicana.
El 30 d'abril de 1938 va ser creada una brigada en el si de l'Exèrcit d'Extremadura sota el comandament del major de milícies Antonio Coronado Martínez. Adscrita a la 29a Divisió, inicialment la unitat va rebre la denominació de 88a Brigada Mixta Bis, si bé després adquiriria la seva numeració definitiva. El 15 de juliol es va integrar en la 63a Divisió del VII Cos d'Exèrcit, si bé una setmana següent va passar a la denominada Divisió «A» —que havia estat creada per a intentar reconstruir el front de Belalcázar, greument infringit per l'ofensiva enemiga. Amb posterioritat seria assignada a la nova 51a Divisió, unitat en la qual va romandre integrada fins al final de la guerra.

## Comandaments
### Comandants

* Tinent coronel d'infanteria Federico Rivadulla Arellano;
* Major de milícies Antonio Coronado Martínez;
* Major de milícies Isidoro Banderas Fueyo;

### Comissaris

* Salvador Lomeña;

## Referències

* 1 2 3 Engel, 1999, p. 145.
* ↑ Martínez Bande, 1981, p. 167.
* ↑ Martínez Bande, 1981, p. 230.
* ↑ Martínez Bande, 1981, p. 249, 296.

## Bibliografia

* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid: Almena, 1999. 84-922644-7-0.
* Martínez Bande, José Manuel. La batalla de Pozoblanco y el cierre de la bolsa de Mérida. Madrid: San Martín, 1981.
# 246a Brigada Mixta (Exèrcit Popular de la República)

La 246a Brigada Mixta (Batallons 981, 982, 983 i 984) va ser l'última Brigada Mixta creada per l'Exèrcit Popular de la República encara que va ser una creació més artificial que real i no va arribar a intervenir en cap combat. El gener de 1939 es trobava en període de formació a Calella, però no va arribar a existir com a unitat combatent.

## Referències

* ↑ Carlos Engel Masoliver (1999); Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República, pàg. 228