OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# (11762) Vogel

(11762) Vogel és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides, descobert el 24 de setembre de 1960 per Ingrid van Houten-Groeneveld i Cornelis Johannes van Houten sobre plaques de Tom Gehrels preses des de l'Observatori Palomar, als Estats Units.
Inicialment es va designar com a 6044 P-L. Més endavant va sera nomenat en honor de l'astrònom alemany Hermann Carl Vogel (1841-1907).
Orbita a una distància mitjana del Sol de 2,9044 ua, podent acostar-s'hi fins a 2,8214 ua i allunyar-se'n fins a 2,9874 ua. Té una excentricitat de 0,0285 i una inclinació orbital de 1,2915° graus. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 1807 dies.
La seva magnitud absoluta és 13,3. Té 5,886 km de diàmetre. Té una albedo estimada de 0,293. El valor del seu període de rotació és de 6,218 h.

## Vegeu també

* Llista d'asteroides (11001-12000)
* Cos menor del sistema solar

## Enllaços externs

* «(11762) Vogel» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 24 novembre 2018].

## Referències

* 1 2 3 Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 30 novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=11762.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(11762) Vogel» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 24 novembre 2018].
# Camí de Sant Ermengol

El Camí de Sant Ermengol és una obra del municipi de Fígols i Alinyà, a la comarca de l'Alt Urgell. És un monument protegit i inventariat dins el Patrimoni Arquitectònic Català

## Descripció

Antic camí d'època medieval, que servia de comunicació entre Organyà i la Seu d'Urgell, situat a la vora del Segre. Les restes més importants es poden veure a l'estret de Tresponts, en l'indret anomenat els Pontarrons, al marge dret del riu. Es conserven alguns trams de volta de mig punt, recolzats directament sobre la roca del marge del riu. La tradició n'atribueix la construcció al mandat del bisbe Ermengol d'Urgell al segle xi.

## Referències

* ↑ «Camí de Sant Ermengol». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 juny 2015].
# Olnutin

Olnutin fou una fortalesa armènia a la Taronítida, després principat de Taron. Estava situada a uns 50 km al nord-oest de Mush, capital del Taron.
L'Imperi Romà d'Orient la va adquirir poc abans del 940 dels prínceps Bagrat II i Aixot III de Taron, a canvi de terrenys més extensos però menys fortificats a la Kaltzene provinents de la branca dels Kornikes de Taron que els havien cedit voluntàriament. La van perdre el 1071 després de la batalla de Mantziciert, quan va passar als turcs seljúcides.
# Sistema de gestió de continguts

Un sistema de gestió de continguts (conegut per l'acrònim CMS de l'anglès Content Management System) és un programari de gestió de continguts, que permet elaborar-los, publicar-los i actualitzar-los. S'utilitza especialment per a gestionar pàgines web, siguin blogs o d'ús general.

## Funcionament

Els gestors de continguts són sistemes per mantenir i actualitzar webs de manera fàcil. Normalment, funcionen a través del mateix web, i a vegades a través d'aplicacions específiques. Normalment, disposen d'un complet sistema de gestió d'usuaris i rols que permet un complex flux de creació i edició del contingut. Una de les seves característiques principals és que permeten que els usuaris i usuàries que no tinguin coneixement d'HTML puguin publicar contingut amb aquest format a la web de forma fàcil.

## Components i programació

Per tal de gestionar el contingut, els CMS utilitzen una base de dades per organitzar informació com el text, els autors, comentaris i l'estructura de la web entre d'altres, tot i que n'hi ha que utilitzen un sistema d'arxius plans en lloc d'una base de dades pròpiament dita.
Els sistemes de gestió de continguts que s'han estès més són els que utilitzen llicències de programari lliure, com per exemple Wordpress, Drupal o Joomla, tot i que també n'hi ha amb llicència propietària.

## Exemples de CMS

| Per a blogs: b2evolution Movable Type Nucleus CMS Simple PHP Blog TiddlyWiki Textpattern Wordpress | Per a fòrums: miniBB MyBB phpBB punBB Simple Machines Forum | Per a galeries d'imatges: Coppermine Gallery Gallery 2 TiddlyWiki rapid_CMS | Per a Wiki: Dokuwiki MediaWiki TiddlyWiki WikkaWiki Pmwiki | Entorns educatius: Mahara Moodle Claroline Arxivat 2011-05-24 a Wayback Machine. Treballs | Per a portals: Apache Lenya ASPInvision Backdrop Comitium Suite Drupal Jaws Joomla! ENMA de de JOIN Arxivat 2014-05-17 a Wayback Machine. Envolution Mambo myphpnuke Nukes PHP-Nuke Plog Plone Portix PostNuke Relevant CMS slash SPIP Subdreamer TiddlyWiki TYPO3 Xaraya XOOPS XWiki Walnut CMS Cletu Arxivat 2010-08-19 a Wayback Machine. | Per a gestió i treball: BASAP MÖDULAR |

## Referències

* ↑ «TERMCAT – Cercaterm» (en castellà). [Consulta: 5 setembre 2017].
* ↑ «sistema de gestió de continguts | enciclopedia.cat». www.enciclopedia.cat. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «I... què és un gestor de continguts web?». www.uv.es. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ García Cuerda, Xavier «Introducción a los Sistemas de Gestión de Contenidos (CMS) de código abierto». Mosaic, Número 121, 29-11-2004 [Consulta: 7 setembre 2014].
* ↑ «CMS market share, websites and contacts - Wappalyzer». www.wappalyzer.com. [Consulta: 17 desembre 2023].
# Comunitat índia Quartz Valley

La comunitat índia Quartz Valley de la reserva Quartz Valley de Califòrnia és una tribu reconeguda federalment d'amerindis klamaths, karuks, i shasta al comtat de Siskiyou, Califòrnia.

## Reserva

La reserva de Quartz Valley era situada originàriament vora l'actual reserva índia però fou terminada pel govern dels Estats Units en la dècada dels 1960. L'actual reserva té 174 acres (0,70 kilòmetres quadrats) d'extensió i la tribu treballa per recuperar la totalitat de terres originàries.
Les comunitats més properes són Greenview, Fort Jones, i Etna (Califòrnia).

## Referències

* 1 2 3 "Quartz Valley Indian Community." Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. SDSU: California Indian Tribes and Their Reservation. Retrieved 30 July 2013.

## Enllaços externs

* Quartz Valley Indian Community
* Corporate Charter of the Quartz Valley Indian Community Arxivat 2012-03-15 a Wayback Machine.
* Final Environmental Assessment, Quartz Valley Indian Reservation Wells Project Arxivat 2013-07-09 a Wayback Machine.
# Convent de Santa Clara (Tortosa)

El Convent de Santa Clara és un edifici religiós de Tortosa (Baix Ebre) protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un conjunt delimitat per una paret o tanca, possiblement del segle xiv, que actualment es troba força reformat respecte a la seva estructura original. Situat a l'extrem nord-est del barri de Santa Clara, vora de la muralla del segle XIV, s'hi accedeix a través d'un pati exterior que comunica amb l'actual església, la porteria i els locutoris. Aquests es van fer nous al lloc on hi hagué l'església utilitzada fins a la Guerra Civil; en aquest sector la façana presenta un gran arc escarser tapiat, que era l'arc de descàrrega de l'antiga església. L'acabament superior de la façana és horitzontal, amb un ull de bou senzill al mig. L'actual porta, entrada dins el mur, és apuntada, i el mur, de maçoneria arrebossada en segons quins sectors, es troba bastant deteriorat. D'altra banda, les portes de les dues estances són gòtiques, amb arcs apuntats de pedra on hi ha gravats diferents escuts d'execució tosca. El sector d'interès el conformen l'església esmentada, el claustre i una altra església gòtica enrunada, que només conserva els arcs faixons apuntats. El claustre pren el model franciscà d'arcs trilobulats sobre columnes esveltes compostes de capitell llis; resta molt mutilat.

## Història

Sembla que el lloc va pertànyer a l'Orde del Temple, i era també la parròquia de Sant Miquel. Fou cedit a les monges de Santa Clara, procedents de Barcelona, el segle xiii, època en què s'iniciaren les obres del convent actual, que es perllongarien també durant el segle xiv. Les notícies sobre les tres esglésies de les quals es té notícia i que encara se'n conserven restes avui són força confuses. Les monges sofriren exclaustració el 1835 i arran d'això es perdé el ric arxiu que conservaven. Amb la Guerra Civil el van abandonar de nou, i tot el conjunt restà molt afectat. Les germanes restaren, fins aleshores, al col·legi de Sant Lluís, on s'hi estigueren setze anys. A la dècada dels 50 del segle xx tornaren a habitar el convent.

## Vegeu també

* Monestir de la Puríssima
* Mare de Déu dels Àngels (Pere Serra)

## Referències

* 1 2 «Convent de Santa Clara». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].

## Enllaços externs

* «Convent de Santa Clara». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona. [Consulta: 12 setembre 2015].
# Cosme II de Mèdici

Cosme II de Mèdici o Cosme II de Toscana (Florència, Gran Ducat de Toscana 1590 - íd. 1621) fou un membre de la família Mèdici que va ser Gran Duc de Toscana entre 1609 i 1621.

## Orígens familiars

Va néixer el 12 de maig de 1590 a la ciutat de Florència sent el fill primogènit del Gran Duc Ferran I de Mèdici i Cristina de Lorena. Fou net per línia paterna de Cosme I de Mèdici i Elionor de Toledo, i per línia materna de Carles III de Lorena i Clàudia de Valois.
Fou germà, entre d'altres, d'Elionor de Mèdici; Caterina de Mèdici, casada amb Ferran I de Màntua; Francesc de Mèdici; Carles de Mèdici; i Clàudia de Mèdici, casada successivament amb Frederic Ubald della Rovere i Leopold V d'Àustria.

## Núpcies i descendents

Es va casar el 19 d'octubre de 1608 a la catedral de Florència amb l'arxiduquessa Maria Magdalena d'Àustria, filla de Carles II d'Estíria i Maria Anna de Baviera. D'aquesta unió nasqueren:
* Maria Cristina de Mèdici (1609-1632)
* Ferran II de Mèdici (1610-1670), Gran Duc de Toscana
* Joan Carles de Mèdici (1611-1663), cardenal
* Margarida de Mèdici (1612-1679), casada el 1628 amb Odoard I de Parma
* Mateu de Mèdici (1613-1667)
* Francesc de Mèdici (1614-1634)
* Anna de Mèdici (1616-1676), casada el 1646 amb Ferran Carles d'Habsburg
* Leopold de Mèdici (1617-1675), cardenal

## Ascens al poder

De caràcter dèbil i malaltís va ser nomenat Gran Duc de Toscana a la mort del seu pare, ocorreguda el febrer de 1609. En la seva política exterior intentà establir una equidistància entre les dues grans potències del moment, el Regne de França i el Regne d'Espanya. Va fer tancar el banc familiar i va continuar amb les tasques de mecenatge, protegint Galileo Galilei, el qual anomenà els satèl·lits galileans amb el nom de Cosmica Sidera (en català: "estrelles de Cosme").
Morí precipitadament el 28 de febrer de 1621 a la ciutat de Florència, sent enterrat a la Basílica de Sant Llorenç de Florència.

## Enllaços externs

* (anglès) http://genealogy.euweb.cz/italy/medici3.html
# Coudekerque-Village

Coudekerque-Village (en neerlandès Koudekerke-Dorp) és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord, que forma part de la Westhoek. L'any 2006 tenia 1.105 habitants. Limita al nord-oest amb Coudekerque-Branche, al nord-est amb Téteghem, a l'oest amb Cappelle-la-Grande, al sud-oest amb Bierne, al sud amb Bergues i al sud-est amb Hoymille.

## Demografia

Evolució de la població INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| - | 374 | - | - | - | - | - | - | 497 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 692 | - | - | 714 | - | - | 602 | 496 | 536 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 514 | 580 | 620 | 628 | 903 | 1080 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Jean-Marie Vandenbroucke | |

## Referències

* ↑ Coudekerque sur le site de l'Insee
# Coutiches

Coutiches és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 2.467 habitants. Limita al nord amb nord amb Auchy-lez-Orchies, al nord-est amb Orchies, al sud-est amb Bouvignies, al sud amb Flines-lez-Raches, a l'oest amb Faumont i al nord-oest amb Bersée.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 1.521 | 1.549 | 1.516 | 1.517 | 2.051 | 2.235 | 2.467 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Xavier Dupire | |
# Cruz Alta (Brasil)

Cruz Alta és un municipi de l'estat de Rio Grande do Sul, al Brasil, fundat el 18 d'agost de 1821. La població és el capital de la Diòcesi Catòlica Romana de Cruz Alta.
És el lloc de naixement del periodista i escriptor Érico Veríssimo i del polític Júlio Prates de Castilhos.
El municipi es coneix per haver fet créixer un gran nombre d'altres municipalitats com ara Ijuí, Santa Maria, Passo Fundo, Santo Angelo i tants d'altres que inicialment formaren part d'ell, esdevenint així reconegut com «la Mare nord-occidental».
El municipi pertany a la Mesoregió Nord-oest Riograndense i a la Microregió Cruz Alta. Està situat a una latitud de 28º 38' 19" sud i una longitud 53º 36' 23" oest, amb una altitud mitjana de 452 metres sobre el nivell del mar. L'accés a la ciutat és per la carretera BR-158 a través de l'eix nord-sud; la BR-377 a l'est, i també per la RS-342 a l'oest.
La situació de la ciutat té un paper estratègic important, sent considerada un punt d'enllaç amb la carretera i ferrocarril a la part central del nord de l'estat, amb una presència d'un port sec al nord-est de la ciutat.

## Referències

* ↑ «Data de criação dos municípios do RS» (en portuguès). Fundação de Economia e Estatística. [Consulta: 11 febrer 2013].
# Curació d'un leprós

La curació d'un leprós és un dels miracles de Jesús narrat als evangelis (Mateu 8:1-4, Marc 1:40-45 i Lluc 5:12-16)

## Narració

Un malalt de lepra es va acostar a Jesús i li va dir: «Si ho vols, pots guarir-me». Jesús contestà: «Ho vull» i el va tocar, fent que la malaltia desaparegués. Després va aconsellar al leprós no explicar el fet a ningú, només calia anar a veure els sacerdots i fer l'ofrena corresponent. Ell, però, va escampar la notícia fent augmentar la fama de Jesús.

## Interpretació

La lepra era una malaltia que estigmatitzava molt els qui la patien, ja que havien d'apartar-se de la gent per no contagiar. Aquesta mesura profilàctica estava recollida a l'Antic Testament al llibre del Levític 13, un fet que situava la malaltia en un context de càstig diví, per la qual cosa el missatge de Jesús en guarir-la és assegurar la bondat de Déu alhora que el seu poder i la compassió pels qui pateixen. La curació de deu leprosos que ocorre més endavant (narrada a l'evangeli segons Lluc) reafirma aquest miracle.
Un detall rellevant és que el leprós apel·la a la voluntat de Jesús: només volent-ho ja pot curar-lo. I Jesús accepta la petició, afirmant explícitament que vol ajudar el creient. Com en altres casos de curacions, no apareix explicat a l'evangeli de Joan. Jesús demana discreció, fet insòlit després d'un miracle, i el commina a visitar els sacerdots (encarregats oficials de testificar guariments), ja que per a ell la millor prova són els fets i no solament les històries que es puguin explicar sobre el seu ministeri.

## Referències

* ↑ Fillion, L. Cl. Los Milagros de Jesucristo (en castellà). CÍRCULO LATINO, 2005. ISBN 978-84-96129-34-4 [Consulta: 21 desembre 2012]. , pàg. 270
# Danubi-Kris-Mureș-Tisza

Danubi-Kris-Mureș-Tisza (romanès Dunăre-Criș-Mureș-Tisa, hongarès Duna-Körös-Maros-Tisza, serbi Dunav-Karaš-Moriš-Tisa o Дунав-Караш-Мориш-Тиса) és una euroregió situada entre Hongria, Romania i Sèrbia. rep el seu nom dels quatre rius: Danubi, Körös, Mureș i Tisza.

## Components

Quan fou constituïda el 1997 era formada per 9 regions:
* Arad, a Romania,
* Bács-Kiskun, a Hongria
* Békés, a Hongria
* Caraș-Severin, a Romania,
* Csongrád, a Hongria
* Hunedoara, a Romania,
* Jász-Nagykun-Szolnok, a Hongria
* Timiș, a Romania,
* Vojvodina, regió autònoma de Sèrbia.
El 2004, el comtat hongarès de Jász-Nagykun-Szolnok abandonà el seu estatut de membre de l'euroregió, i des d'aleshores només té 8 membres.

## Principals ciutats a la DKMT

Les principals ciutats de la DKMT són:
| Ciutat | Població | Àrea | Estat |
| Timișoara | 316.100 | 367.347 | Romania |
| Novi Sad | 215.659 | 281.694 | Sèrbia |
| Arad | 183.939 | | Romania |
| Szeged | 173.200 | | Hongria |
| Kecskemét | 109.300 | | Hongria |
| Subotica | 99.471 | | Sèrbia |
| Reșița | 84.000 | | Romania |
| Szolnok | 81.500 | | Hongria |
| Zrenjanin | 79.545 | | Sèrbia |
| Hunedoara | 78.000 | | Romania |
| Deva | 77.000 | | Romania |
| Pančevo | 76.110 | | Sèrbia |
| Békéscsaba | 67.400 | | Hongria |
| Sombor | 50.950 | | Sèrbia |
| Hódmezővásárhely | 49.200 | | Hongria |
| Lugoj | 46.100 | | Romania |
| Petroşani | 45.000 | | Romania |
| Kikinda | 41.825 | | Sèrbia |
| Sremska Mitrovica | 39.041 | | Sèrbia |
| Baja | 38.200 | | Hongria |
| Vršac | 36.001 | | Sèrbia |
| Ruma | 32.125 | | Sèrbia |
| Lupeni | 31.400 | | Romania |

## Notes

* ↑ Szolnok no forma part de la DKMT des de 2004

## Galeria d'imatges

* Subotica
* Hunedoara
* Zrenjanin
* Szeged
* Arad (Romania)
* Kecskemét
* Deva

## Enllaços externs

* Cooepració regional Danube-Kris-Mures-Tisa Arxivat 2013-05-31 a Wayback Machine.
* Tisa i DTD
* Consell d'Europa: euroregions
# Demetrio Alonso Castrillo

Demetrio Alonso Castrillo (Valderas, 22 de desembre de 1841 - Madrid, 30 de novembre de 1916) fou un advocat i polític espanyol, ministre de Governació durant el regnat d'Alfons XIII.
Membre del Partit Liberal, participarà en les successives eleccions celebrades entre 1881 i 1905 obtenint acta de diputat al Congrés pel districte de Valencia de Don Juan (Lleó), i fou nomenat en 1905 senador vitalici.
Va ser ministre de Governació entre 2 de gener i el 3 d'abril de 1911 en un gabinet que presidí Canalejas.

## Referències

* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Fitxa de Senat
* ↑ «Ministros y miembros de organismos de gobierno. Regencias, Juntas de Gobierno, etc (1808-2000)». Centro de Ciencias Humanas y Sociales (CCHS) del CSIC.

## Enllaços externs

* Caciquismo y comunales
Càrrecs públics :
| Precedit per: Fernando Merino Villarino | Ministre de Governació (gener-abril) 1911 | Succeït per: Trinitario Ruiz Valarino |
# Diagrama de Carroll

Un diagrama de Carroll és una representació gràfica usada per agrupar coses d'una manera si/no. Nombres i objectes són categoritzats com x (tenint una qualitat x) o no x (no tenint aquest atribut). Són anomenats així en al·lusió a Lewis Carroll, el pseudònim de Charles Lutwidge Dodgson, el famós autor d'Alícia al País de les Meravelles qui també era matemàtic. Encara que els diagrames de Carroll poden ser simples com el mostrat a dalt, els més coneguts són com el mostrat a l'esquerra, on dos atributs són mostrats. L'univers d'un diagrama de Carroll es conté dins de les caixes en el diagrama, com qualsevol nombre o objecte ha o bé tenir una qualitat, o bé no tenir-la. Els diagrames de Carroll són freqüentment apresos per escolars, però poden ser usats també fora d'aquest camp. Per exemple, representen una manera molt ordenada i útil de categoritzar i exhibir certs tipus d'informació.
Aquests diagrames usats molt sovint en la teoria de conjunts aplicada a estructures computacionals, són de gran ajuda en el maneig de les estructures booleanes on es manegen els estats dels circuits electrònics com 1 i 0 en el sistema binari (encès i apagat), a més que és una evolució del diagrama de Venn el qual té problemes per representar totes les regions existents quan el nombre de conjunts és major a tres...

## Vegeu també

* Diagrama
* Teoria de conjunts
* Diagrama de Venn

## Enllaços externs

* Diagrames de Venn, de Carroll o d'arbre (anglès)
# Diego López Ballesteros Pérez de Santamaría

Diego López Ballesteros Pérez de Santamaría (castellà: Diego López Ballesteros) (Vilagarcía de Arousa, 1 de novembre de 1804 - Vilagarcía de Arousa, 29 de març de 1869) va ser un polític espanyol, ministre durant el regnat d'Isabel II.

## Biografia

Fill del ministre de Ferran VII, Luis López Ballesteros, estudia dret i fou escollit Diputat per la província de Pontevedra en 1837, 1839, 1840, 1843, 1844, 1846, 1850, 1851, 1857, 1858, 1863 i 1865, i fou nomenat Director General de Renda i Arbitris d'Amortització.
Va ser vicepresident del Congrés dels Diputats d'Espanya entre 1859 i 1862 i president entre desembre de 1862 i agost de 1863, va exercir també el càrrec de ministre d'Ultramar sota la presidència d'Alejandro Mon y Menéndez entre març i setembre de 1864.

## Referències

* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ López Ballesteros, ministro de ultramar, El Faro de Vigo, 22 de juny de 2014
# Diego Ollero y Carmona

Diego Ollero y Carmona (Porcuna, 16 de desembre de 1839 - Écija, 22 d'agost de 1907) fou un militar espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.

## Biografia

En 1854 ingressà a l'Acadèmia d'Artilleria de Segòvia i en 1875 participà en la Tercera Guerra Carlina. Ocupà diversos càrrecs d'assessorament en artilleria i assolí el grau de general. Després fou professor a l'Acadèmia d'Artilleria de Segòvia, vocal de la Junta Superior Facultativa i director del Museu d'Artilleria de Madrid. Va escriure el primer manual en castellà de càlcul de probabilitats i diversos tractats sobre balística. En 1896 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals, en la que va ingressar dos anys més tard amb el discurs "Los progresos de las armas de fuego en su relación con las Ciencias matemáticas".

## Obres

* Balística Experimental, Balística Gráfica y Monografía Balística
* Tratado de cálculo de probabilidades (1879)

## Referències

* ↑ Diego Ollero y Carmona al web del Reial Col·legi d'Artilleria
* ↑ Diego Ollero y Carmona (1839-1907) a estadisticaavanzadaus.blogspot
* ↑ Biografia Arxivat 2016-05-31 a Wayback Machine. al web de la RAC