# Recerca qualitativa

La investigació qualitativa és un tipus d'investigació que té com a objectiu recollir i analitzar dades no numèriques (descriptives) per tal d'entendre la realitat social dels individus, inclosa la comprensió de les seves actituds, creences i motivació. Aquest tipus d'investigació normalment implica entrevistes en profunditat, grups focals o observacions per tal de recollir dades riques en detalls i context. La investigació qualitativa s'utilitza sovint per explorar fenòmens complexos o per obtenir una visió de les experiències i perspectives de les persones sobre un tema en particular. És especialment útil quan els investigadors volen entendre el significat que les persones atorguen a les seves experiències o quan volen descobrir les raons subjacents del comportament de les persones. Els mètodes qualitatius inclouen l'etnografia, la teoria fonamentada, l'anàlisi del discurs i l'anàlisi fenomenològica interpretativa. Els mètodes d'investigació qualitativa s'han utilitzat en sociologia, antropologia, ciències polítiques, psicologia, treball social, folklore, investigació educativa i recerca en enginyeria del programari.

## Fons

La investigació qualitativa s'ha basat en diverses línies del pensament filosòfic i examina aspectes de la vida humana, com ara la cultura, l'expressió, les creences, la moralitat, l'estrès vital i la imaginació. La investigació qualitativa contemporània ha estat influenciada per diverses branques de la filosofia, per exemple, el positivisme, el postpositivisme, la teoria crítica i el constructivisme. Les transicions històriques o "moments" en la investigació qualitativa, juntament amb la noció de "paradigmes" (Denzin i Lincoln, 2005), han rebut una popularitat àmplia durant les últimes dècades. Tanmateix, alguns estudiosos han argumentat que l'adopció de paradigmes pot ser contraproduent i conduir a comunitats menys compromeses filosòficament. En aquest sentit, Pernecky va proposar una manera alternativa d'implementar les preocupacions filosòfiques en la investigació qualitativa perquè els investigadors siguin capaços de mantenir la mobilitat intel·lectual i l'elasticitat necessàries.

## Aproximacions a la investigació

L'ús de material no quantitatiu com a dades empíriques ha anat creixent en moltes àrees de les ciències socials, incloses les ciències de l'aprenentatge, la psicologia del desenvolupament i la psicologia cultural. Diverses tradicions filosòfiques i psicològiques han influït en els enfocaments dels investigadors a la investigació qualitativa, incloent la fenomenologia, el construccionisme social, l'interaccionisme simbòlic i el positivisme.

### Tradicions filosòfiques

La fenomenologia fa referència a l'estudi filosòfic de l'estructura de la consciència i de l'experiència subjectiva general d'un individu. Els enfocaments de la investigació qualitativa basats en el construccionisme, com ara la teoria fonamentada, presten atenció a com la subjectivitat tant de l'investigador com dels participants de l'estudi pot afectar la teoria que es desenvolupa a partir de la investigació. L'enfocament interaccionista simbòlic de la investigació qualitativa examina com els individus i els grups desenvolupen una comprensió del món. Els enfocaments positivistes tradicionals de la investigació qualitativa busquen una comprensió més objectiva del món social. Els investigadors qualitatius també han estat influenciats per la sociologia del coneixement i el treball d'Alfred Schütz, Peter L. Berger, Thomas Luckmann i Harold Garfinkel.
Les contribucions filosòfiques més recents a la investigació qualitativa (Pernecky, 2016) han tractat temes com l'escepticisme, l'idealisme, l'idealisme, l'hermenèutica, l'empirisme i el racionalisme, i han introduït la comunitat qualitativa a una varietat d'enfocaments realistes que estan disponibles dins de la ampli espectre filosòfic del pensament qualitatiu. Pernecky també s'ocupa d'alguns dels dominis descuidats en la investigació qualitativa, com l'ontologia social, i s'aventura en nous territoris (per exemple, la mecànica quàntica) per tal d'estimular un debat més contemporani sobre problemes qualitatius comuns, com l'absolutisme i l'universalisme.

### Fonts de dades

Els investigadors qualitatius utilitzen diferents fonts de dades per entendre el tema que estan estudiant. Aquestes fonts de dades inclouen transcripcions d'entrevistes, vídeos d'interaccions socials, notes, informes verbals i artefactes com ara llibres o obres d'art. El mètode d'estudi de cas exemplifica la preferència dels investigadors qualitatius per la profunditat, el detall i el context. La triangulació de dades també és una estratègia utilitzada en la investigació qualitativa. L'autoetnografia, l'estudi d'un mateix, és un mètode d'investigació qualitativa en el qual l'investigador utilitza la seva experiència personal per entendre un problema.
La teoria fonamentada és un tipus d'investigació inductiva, basada en una mirada molt propera a les observacions empíriques que produeix un estudi. L'anàlisi temàtica implica l'anàlisi de patrons de significat. L'anàlisi de converses s'utilitza principalment per analitzar converses parlades. La recerca biogràfica s'ocupa de la reconstrucció d'històries de vida, a partir de narracions i documents biogràfics. La investigació narrativa estudia les narracions que les persones fan servir per descriure la seva experiència.

## Recopilació de dades

Els investigadors qualitatius poden recopilar informació mitjançant observacions, presa de notes, entrevistes, grups focals (entrevistes grupals), documents i artefactes.

### Entrevistes

Les entrevistes de recerca són un mètode important de recollida de dades en la investigació qualitativa. Un entrevistador sol ser un investigador professional o remunerat, de vegades format, que planteja preguntes a l'entrevistat, en una sèrie alterna de preguntes i respostes generalment breus, per obtenir informació. En comparació amb alguna cosa com una enquesta escrita, les entrevistes qualitatives permeten un grau d'intimitat significativament més alt, amb els participants que sovint revelen informació personal als seus entrevistadors en un entorn cara a cara en temps real. Com a tal, aquesta tècnica pot evocar una sèrie de sentiments i experiències significatives a les persones entrevistades. Els sociòlegs Bredal, Stefansen i Bjørnholt van identificar tres "orientacions de participant", que van descriure com "explicar per un mateix", "explicar per als altres" i "explicar per a l'investigador". També van proposar que aquestes orientacions implicaven "diferents contractes ètics entre el participant i l'investigador".

### Observació participant

En l'observació participant els etnògrafs arriben a entendre una cultura participant directament en les activitats de la cultura que estudien. L'observació participant s'estén més enllà de l'etnografia i cap a altres camps, inclosa la psicologia. Per exemple, en entrenar-se per ser un EMT i convertir-se en un observador participant en la vida dels EMT, Palmer va estudiar com els EMT fan front a l'estrès associat a algunes de les emergències horripilants amb què tracten.

### Recursivitat

En la investigació qualitativa, la idea de recursivitat fa referència a la naturalesa emergent del disseny de la recerca. En contrast amb els mètodes de recerca estandarditzats, la recursivitat encarna la idea que l'investigador qualitatiu pot canviar el disseny d'un estudi durant la fase de recollida de dades.
La recursivitat en els procediments d'investigació qualitativa contrasta amb els mètodes utilitzats pels científics que realitzen experiments. Des de la perspectiva del científic, la recollida de dades, l'anàlisi de dades, la discussió de les dades en el context de la literatura d'investigació i l'extracció de conclusions s'han de dur a terme una vegada (o com a màxim un nombre reduït de vegades). En la investigació qualitativa, però, les dades es recullen repetidament fins que es compleixen una o més condicions específiques d'aturada, que reflecteixen una actitud no estàtica cap a la planificació i disseny de les activitats de recerca. Un exemple d'aquest dinamisme pot ser quan l'investigador qualitatiu canvia inesperadament el seu enfocament o disseny de recerca a la meitat d'un estudi, basant-se en la seva primera anàlisi de dades provisional. L'investigador fins i tot pot fer més canvis no planificats basats en una altra anàlisi de dades provisional. Aquest enfocament no estaria permès en un experiment. Els investigadors qualitatius argumentarien que la recursivitat en el desenvolupament de l'evidència rellevant permet que l'investigador estigui més obert a resultats inesperats i noves construccions emergents.

## Anàlisi de dades

Els investigadors qualitatius disposen d'una sèrie d'estratègies analítiques.

### Codificació

En general, la codificació es refereix a l'acte d'associar idees significatives amb les dades d'interès. En el context de la investigació qualitativa, els aspectes interpretatius del procés de codificació sovint es reconeixen explícitament i s'articulen; la codificació ajuda a produir paraules específiques o frases curtes que es creu que són abstraccions útils de les dades.

### Anàlisi temàtica de patrons

Les dades es poden ordenar en patrons per a anàlisis temàtiques com a base principal per organitzar i informar les conclusions de l'estudi.

### Anàlisi de continguts

Segons Krippendorf, "[l]anàlisi del contingut és una tècnica d'investigació per fer inferències replicables i vàlides de les dades al seu context" (p. 21). S'aplica als documents i a la comunicació escrita i oral. L'anàlisi de contingut és un element important en l'anàlisi conceptual de dades qualitatives. S'utilitza freqüentment en sociologia. Per exemple, l'anàlisi de contingut s'ha aplicat a la investigació sobre aspectes tan diversos de la vida humana com els canvis en les percepcions de la raça al llarg del temps i els estils de vida dels contractistes.

## Problemes
### Programari d'anàlisi de dades qualitatives assistit per ordinador (CAQDAS)

Les anàlisis de dades qualitatives contemporànies poden comptar amb el suport de programes informàtics (anomenat programari d'anàlisi de dades qualitatives assistit per ordinador). Aquests programes s'han utilitzat amb o sense codificació manual o etiquetatge detallat. Aquests programes no suplanten la naturalesa interpretativa de la codificació. Els programes estan destinats a millorar l'eficiència dels analistes a l'hora d'aplicar, recuperar i emmagatzemar els codis generats a partir de la lectura de les dades. Molts programes milloren l'eficiència en l'edició i la revisió de codis, cosa que permet compartir el treball, la revisió entre iguals, l'examen de dades i l'anàlisi de grans conjunts de dades més eficaç.
El programari comú d'anàlisi de dades qualitatives inclou:
* ATLAS.ti
* Dedoose (mètodes mixtes)
* MAXQDA (mètodes mixtes)
* NVivo
* QDA MINER
Una crítica als enfocaments de codificació quantitativa és que aquesta codificació classifica les dades qualitatives en categories predefinides (nomotètiques) que reflecteixen les categories que es troben en la ciència objectiva . La varietat, la riquesa i les característiques individuals de les dades qualitatives es redueixen o, fins i tot, es perden.
Per defensar-se de les crítiques que els enfocaments qualitatius de les dades són massa subjectius, els investigadors qualitatius afirmen que en articular clarament les seves definicions dels codis que utilitzen i vincular aquests codis amb les dades subjacents, conserven part de la riquesa que es podria perdre si els resultats de la seva investigació es va reduir a una llista de categories predefinides. Els investigadors qualitatius també afirmen que els seus procediments són repetibles, una idea que és valorada pels investigadors d'orientació quantitativa.
De vegades, els investigadors confien en els ordinadors i el seu programari per escanejar i reduir grans quantitats de dades qualitatives. En el seu nivell més bàsic, els esquemes de codificació numèrica es basen en comptar paraules i frases dins d'un conjunt de dades; altres tècniques impliquen l'anàlisi de frases i intercanvis en anàlisis de converses. Es pot utilitzar un enfocament informatitzat de l'anàlisi de dades per ajudar a l'anàlisi del contingut, especialment quan hi ha un corpus gran per descomprimir.

### Fiabilitat

Un tema central en la investigació qualitativa és la fiabilitat (també coneguda com a credibilitat o, en estudis quantitatius, validesa). Hi ha moltes maneres d'establir la fiabilitat, com ara la comprovació dels membres, la corroboració de l'entrevistador, l'anàlisi entre iguals, la participació prolongada, l'anàlisi de casos negatius, l'auditabilitat, la confirmació, l'encaixament i l'equilibri. La triangulació de dades i l'obtenció d'exemples de relats d'entrevistats són dos dels mètodes més utilitzats per establir la fiabilitat dels estudis qualitatius. La transferibilitat dels resultats també s'ha considerat com un indicador de validesa.

### Limitacions de la investigació qualitativa

La investigació qualitativa no està exempta de limitacions. Aquestes limitacions inclouen la reactivitat dels participants, la possibilitat que un investigador qualitatiu s'identifiqui en excés amb un o més participants de l'estudi, "la impracticabilitat de la idea de Glaser-Strauss que les hipòtesis sorgeixen a partir de dades no contaminades per les expectatives prèvies", la inadequació de la investigació qualitativa per a la prova. hipòtesis causa-efecte i el caràcter baconià de la investigació qualitativa. La reactivitat dels participants es refereix al fet que les persones sovint es comporten de manera diferent quan saben que estan sent observades. L'excés d'identificació amb els participants es refereix a un investigador simpàtic que estudia un grup de persones i atribueix, més del que es justifica, una virtut o alguna altra característica a un o més participants. En comparació amb la investigació qualitativa, la investigació experimental i certs tipus d'investigació no experimental (per exemple, estudis prospectius), encara que no són perfectes, són millors mitjans per extreure conclusions causa-efecte.
Glaser i Strauss, membres influents de la comunitat de recerca qualitativa, van ser pioners en la idea que les categories i hipòtesis teòricament importants poden sorgir "de manera natural" a partir de les observacions que recull un investigador qualitatiu, sempre que l'investigador no es guiï per preconcepcions. L'etòleg David Katz va escriure "un animal famolenc divideix el medi ambient en coses comestibles i no comestibles. . . . En termes generals, els objectes canvien... segons les necessitats de l'animal." Karl Popper, avançant el punt de Katz, va escriure que "els objectes es poden classificar i es poden tornar semblants o diferents, només d'aquesta manera, relacionant-se amb necessitats i interessos. Aquesta regla s'aplicava no només als animals sinó també als científics." Popper va deixar clar que l'observació sempre és selectiva, basada en investigacions anteriors i els objectius i motius dels investigadors i que la investigació sense preconcepcions és impossible.
El caràcter baconià de la investigació qualitativa es refereix a la idea que un investigador qualitatiu pot recollir prou observacions de manera que les categories i hipòtesis sorgeixin de les dades. Glaser i Strauss van desenvolupar la idea del mostreig teòric mitjançant la recollida d'observacions fins que s'obté la saturació teòrica i no calen observacions addicionals per entendre el caràcter dels individus objecte d'estudi. Bertrand Russell va suggerir que no hi pot haver una disposició ordenada d'observacions de manera que una hipòtesi surti d'aquestes observacions ordenades; alguna hipòtesi provisional sol guiar la recollida d'observacions.

## En psicologia
### Psicologia comunitària

La recerca narrativa autobiogràfica s'ha realitzat en el camp de la psicologia comunitària. Es pot trobar una selecció de narracions autobiogràfiques de psicòlegs comunitaris al llibre Sis Psicòlegs Comunitaris Tell Their Stories: History, Contexts, and Narrative.

### Psicologia de l'educació

Edwin Farrell va utilitzar mètodes qualitatius per entendre la realitat social dels estudiants de secundària en risc. Més tard va utilitzar mètodes similars per entendre la realitat dels estudiants de secundària d'èxit que provenien dels mateixos barris que els estudiants en risc dels quals va escriure al seu llibre esmentat anteriorment.

### Psicologia de la salut

En el camp de la psicologia de la salut, els mètodes qualitatius s'han utilitzat cada cop més en la investigació sobre la comprensió de la salut i la malaltia i com la salut i la malaltia es construeixen socialment a la vida quotidiana. Des de llavors, els psicòlegs de la salut han adoptat una àmplia gamma de mètodes qualitatius, com ara l'anàlisi del discurs, l'anàlisi temàtica, l'anàlisi narrativa i l'anàlisi fenomenològica interpretativa . El 2015, la revista Health Psychology va publicar un número especial sobre investigació qualitativa.

### Psicologia industrial i organitzacional

Segons Doldor i els seus col·legues els psicòlegs organitzatius utilitzen àmpliament la investigació qualitativa "durant el disseny i la implementació d'activitats com el canvi organitzatiu, les anàlisis de necessitats de formació, les revisions estratègiques i els plans de desenvolupament dels empleats".

### Psicologia de la salut laboral

Tot i que la investigació en el camp de la psicologia de la salut laboral (OHP) ha estat predominantment orientada quantitativament, alguns investigadors de l'OHP han emprat mètodes qualitatius. Els esforços d'investigació qualitativa, si es dirigeixen correctament, poden proporcionar avantatges per als investigadors d'OHP orientats quantitativament. Aquests avantatges inclouen ajuda amb (1) el desenvolupament de teories i hipòtesis, (2) creació d'ítems per a enquestes i entrevistes, (3) el descobriment d'estressors i estratègies d'afrontament no identificades prèviament, (4) interpretació de troballes quantitatives difícils d'interpretar, (5) comprendre per què algunes intervencions de reducció de l'estrès fracassen i d'altres tenen èxit, i (6) proporcionar descripcions riques de la vida de les persones a la feina. Alguns investigadors de l'OHP han unit mètodes qualitatius i quantitatius en un sol estudi (per exemple, Elfering et al., [2005]); aquests investigadors han utilitzat mètodes qualitatius per avaluar els factors estressants laborals que són difícils de determinar mitjançant mesures estàndard i instruments estandarditzats ben validats per avaluar els comportaments d'afrontament i les variables dependents com l'estat d'ànim.

### Psicologia de les xarxes socials

Des de l'aparició de les xarxes socials a principis dels anys 2000, milions de persones d'arreu del món han compartit àmpliament els relats privats d'experiències personals amb el públic. Les revelacions sovint es fan obertament, cosa que ha contribuït al paper clau de les xarxes socials en moviments com el moviment #metoo.
L'abundància d'autodivulgació a les xarxes socials ha presentat una oportunitat sense precedents per als investigadors de mètodes qualitatius i mixtos; Els problemes de salut mental ara es poden investigar qualitativament més àmpliament, a un cost més baix i sense intervenció dels investigadors. Per aprofitar aquestes dades, els investigadors han d'haver dominat les eines per dur a terme investigacions qualitatives.

## Referències

* 1 2 3 4 Elizabeth St. Clair, MLIS. «City University of Seattle Library: Research Methods and Design: Qualitative Research Methods» (en anglès). library.cityu.edu. [Consulta: 14 desembre 2022].
* ↑ Creswell, John W. Educational research : planning, conducting, and evaluating quantitative and qualitative research. ISBN 1-299-95719-6. OCLC 859836343.
* ↑ King, Gary. Designing Social Inquiry: Scientific Inference in Qualitative Research, New Edition (en anglès). Princeton University Press, 2021-08-17. ISBN 978-0-691-22464-0.
* ↑ «QUALITI». cardiff.ac.uk.
* ↑ Alasuutari, Pertti International Journal of Social Research Methodology, 13, 2, 2010, pàg. 139–55. DOI: 10.1080/13645570902966056.
* ↑ Seaman, Carolyn Transactions on Software Engineering, 25, 4, 1999, pàg. 557–572. DOI: 10.1109/32.799955.
* 1 2 Wertz, Charmaz, McMullen. "Five Ways of Doing Qualitative Analysis: Phenomenological Psychology, Grounded Theory, Discourse Analysis, Narrative Research, and Intuitive Inquiry". 16-18. The Guilford Press: March 30, 2011. 1st ed. Print.
* ↑ Guba, E. G., & Lincoln, Y. S. (2005). "Paradigmatic controversies, contradictions, and emerging influences" In N. K. Denzin & Y. S. Lincoln (Eds.), The Sage Handbook of Qualitative Research (3rd ed.), pp. 191-215. Thousand Oaks, CA: Sage. ISBN 0-7619-2757-3
* 1 2 Pernecky, T. Epistemology and Metaphysics for Qualitative Research. Londres: SAGE Publications, 2016.
* 1 2 Packer, Martin. The Science of Qualitative Research. Cambridge: Cambridge University Press, 2010. DOI 10.1017/cbo9780511779947. ISBN 9780521768870.
* ↑ Creswell, John. Qualitative Inquiry and Research Design: Choosing among Five Approaches. Sage, 2006.
* ↑ Creswell, John. Research Design: Qualitative, Quantitative, and Mixed Methods Approaches. Sage, 2008.
* ↑ Racino, J. Policy, Program Evaluation and Research in Disability: Community Support for All. Londres: Haworth Press, 1999. ISBN 978-0-7890-0597-7.
* 1 2 3 Given, L. M.. The Sage Encyclopedia of Qualitative Research Methods.. SAGE Publications, 2008.
* ↑ Teeter, Preston; Sandberg, Jorgen British Journal of Management, 28, 4, 2016, pàg. 649–665. DOI: 10.1111/1467-8551.12188.
* 1 2 3 Glaser, B., & Strauss, A. (1967). The discovery of grounded theory: Strategies for qualitative research. Chicago: Aldine.
* ↑ Ralph, N.; Birks, M.; Chapman, Y. SAGE Open, 4, 3, 29-09-2014, pàg. 215824401455242. DOI: 10.1177/2158244014552425 [Consulta: free].
* ↑ Marshall, Catherine & Rossman, Gretchen B. (1998). Designing Qualitative Research. Thousand Oaks, CA: Sage. ISBN 0-7619-1340-8
* ↑ Bogdan, R.; Ksander, M. Human Organization, 39, 4, 1980, pàg. 302–309. DOI: 10.17730/humo.39.4.x42432981487k54q.
* ↑ Rosenthal, Gabriele. Social Interpretive Research. An Introduction.. Göttingen: Universitätsverlag Göttingen, 2018. DOI 10.17875/gup2018-1103. ISBN 978-3-86395-374-4.
* ↑ Savin-Baden, M. Qualitative Research: The Essential Guide to Theory and Practice. Londres: Routledge, 2013.
* ↑ Taylor, S. J.. Introduction to Qualitative Research Methods: The Search for Meanings. 2a edició. Singapore: John Wiley and Sons, 1984.
* ↑ Murphy, E; Dingwall, R (2003). Qualitative methods and health policy research (1st edition). Routledge (reprinted as an e-book in 2017).
* ↑ Babbie, Earl. The Basics of Social Research. 6th. Belmont, California: Wadsworth Cengage, 2014, p. 303–04. ISBN 9781133594147. OCLC 824081715.
* ↑ Seidman, Irving. Interviewing as Qualitative Research: A Guide for Researchers in Education and the Social Sciences. Teachers College Press, 1998, pg.49
* ↑ Bredal, Anja; Stefansen, Kari; Bjørnholt, Margunn Qualitative Research, 2022. DOI: 10.1177/14687941221138409.
* ↑ «Qualitative Research Methods: A Data Collector's Field Guide». techsociety.com. [Consulta: 7 octubre 2010].
* ↑ Lindlof, T. R., & Taylor, B. C. (2002) Qualitative communication research methods: Second edition. Thousand Oaks, CA: Sage Publications, Inc. ISBN 0-7619-2493-0
* ↑ Palmer, C.E. Journal of Occupational Psychology, 56, 1983, pàg. 83–86. DOI: 10.1111/j.2044-8325.1983.tb00114.x.
* ↑ Riessman, Catherine K. Narrative Analysis. Thousand Oaks, CA: Sage, 1993.
* ↑ Gubrium, J. F. and Holstein, J. A.. Analyzing Narrative Reality. Thousand Oaks, CA: Sage, 2009.
* ↑ Holstein. Varieties of Narrative Analysis. Thousand Oaks, CA: Sage, 2012.
* ↑ Saldana, Johnny. The Coding Manual for Qualitative Researchers. Sage, 2012. ISBN 978-1446247372.
* ↑ Strauss, A. & Corbin, J. (1990). Basics of Qualitative Research: Grounded Theory Procedures and Techniques. New Delhi: Sage.
* ↑ Racino, J. «'A home of my own': Homes, neighborhoods and personal connections». A: Hayden. Challenges for a Service System in Transition: Ensuring Quality Community Experiences for Persons with Developmental Disabilities. Baltimore, MD: Paul H. Brookes, 1994, p. 381–403. ISBN 978-1-55766-125-8.
* ↑ Krippendorf, K. (1980). Content analysis: An introduction to its methodology. Sage: Newbury Park, CA.
* ↑ Morning, Ann American Journal of Sociology, 114 Suppl, 2008, pàg. S106-37. DOI: 10.1086/592206. PMID: 19569402.
* ↑ Evans, James «Còpia arxivada». Administrative Science Quarterly, 49, 1, 2004, pàg. 1–38. Arxivat de l'original el 2017-08-11. DOI: 10.2307/4131454. JSTOR: 4131454 [Consulta: 19 maig 2023].
* 1 2 Silver, C., & Lewins, A. F. (2014). Computer-assisted analysis of qualitative research. In P. Leavy (Ed.), The Oxford handbook of qualitative research. (pp. 606–638). Oxford University Press.
* 1 2 Lincoln, Y. & Guba, E. G. (1985) Naturalistic Inquiry. Newbury Park, CA:Sage Publications.
* ↑ Teeter, Preston; Sandberg, Jorgen British Journal of Management, 28, 4, 2016, pàg. 649–665. DOI: 10.1111/1467-8551.12188.
* ↑ Lichtman, Marilyn. Qualitative research in education : a user's guide. 3rd. Los Angeles: SAGE Publications, 2013. ISBN 978-1-4129-9532-0.
* 1 2 3 Schonfeld, I.S., & Mazzola, J.J. (2013). Strengths and limitations of qualitative approaches to research in occupational health psychology. In R. Sinclair, M. Wang, & L. Tetrick (Eds.), Research methods in occupational health psychology: State of the art in measurement, design, and data analysis (pp. 268-289). New York: Routledge.
* ↑ Katz, D. (1937). Animals and men. London: Longmans, Green.
* ↑ Popper, K. (1963). Science: Conjectures and refutations. In K. R. Popper (Ed.), Conjectures and refutations: The growth of scientific knowledge. New York: Basic Books.
* ↑ Russell, B. (1945). A history of western philosophy. Nova York: Simon & Schuster.
* ↑ Kelly, J.G. & Song, A.V. (Eds.). (2004). Six community psychologists tell their stories: History, contexts, and narrative. Binghamton, New York: The Haworth Press.
* ↑ Farrell, Edwin. Hanging in and Dropping Out: Voices of At-Risk High School Students. New York: Teachers College Press: 1990.
* ↑ Farrell, Edwin. Self and School Sucess : Voices and lore of Inner-city Students. Albany, NY: State University of New York Press, 1994
* ↑ Murray, M.; Chamberlain, K. Journal of Health Psychology, 3, 3, 1998, pàg. 291–445. DOI: 10.1177/135910539800300301. PMID: 22021392.
* ↑ Murray, M. & Chamberlain, K. (Eds.) (1999). Qualitative health psychology: Theories and methods. London: Sage
* ↑ Gough, B., & Deatrick, J.A. (eds.)(2015). Qualitative research in health psychology [special issue]. Health Psychology, 34 (4).
* ↑ Doldor, E., Silvester, J., & Atewologu. D. (2017). Qualitative methods in organizational psychology. In C. Willig and W. Stainton-Rogers (Eds). The Sage handbook of qualitative research in psychology, 2nd ed. (pp.522-542). Thousand Oaks, CA: Sage.
* ↑ Rothman, E. F.; Hathaway, J.; Stidsen, A.; de Vries, H. F. Journal of Occupational Health Psychology, 12, 2, 2007, pàg. 136–143. DOI: 10.1037/1076-8998.12.2.136. PMID: 17469996.
* ↑ Schonfeld, I.S.; Mazzola, J.J. Journal of Occupational Health Psychology, 20, 4, 2015, pàg. 501–513. DOI: 10.1037/a0038804. PMID: 25705913.
* ↑ Schonfeld, I. S., & Farrell, E. (2010). Qualitative methods can enrich quantitative research on occupational stress: An example from one occupational group. In D. C. Ganster & P. L. Perrewé (Eds.), Research in occupational stress and wellbeing series. Vol. 8. New developments in theoretical and conceptual approaches to job stress (pp. 137-197). Bingley, UK: Emerald. doi:10.1108/S1479-3555(2010)0000008007
* ↑ Elfering, A.; Grebner, S.; Semmer, N. K.; Kaiser-Freiburghaus, D.; Lauper-Del Ponrte, S. Journal of Occupational and Organizational Psychology, 78, 2, 2005, pàg. 237–252. DOI: 10.1348/096317905x40088.
* ↑ Eriksson, Moa (en anglès) Media, Culture & Society, 38, 3, 03-11-2015, pàg. 365–380. DOI: 10.1177/0163443715608259. ISSN: 0163-4437.
* ↑ Guntuku, Sharath Chandra; Yaden, David B; Kern, Margaret L; Ungar, Lyle H; Eichstaedt, Johannes C (en anglès) Current Opinion in Behavioral Sciences, 18, 01-12-2017, pàg. 43–49. DOI: 10.1016/j.cobeha.2017.07.005. ISSN: 2352-1546.
* ↑ Sloan, Luke; Morgan, Jeffrey; Housley, William; Williams, Matthew; Edwards, Adam (en anglès) Sociological Research Online, 18, 3, 8-2013, pàg. 74–84. DOI: 10.5153/sro.3001. ISSN: 1360-7804.

## Bibliografia addicional

* Adler, P. A. & Adler, P. (1987). : context and meaning in social inquiry / edited by Richard Jessor, Anne Colby, and Richard A. Shweder OCLC 46597302
* Baškarada, S. (2014) "Qualitative Case Study Guidelines", in The Qualitative Report, 19(40): 1-25. Available from
* Boas, Franz Science, 98, 2546, 1943, pàg. 311–314, 334–337. Bibcode: 1943Sci....98..334B. DOI: 10.1126/science.98.2546.334. PMID: 17794461.
* Creswell, J. W. (2003). Research design: Qualitative, quantitative, and mixed method approaches. Thousand Oaks, CA: Sage Publications.
* Denzin, N. K., & Lincoln, Y. S. (2000). Handbook of qualitative research (2nd ed.). Thousand Oaks, CA: Sage Publications.
* Denzin, N. K., & Lincoln, Y. S. (2011). The SAGE Handbook of qualitative research (4th ed.). Los Angeles: Sage Publications.
* DeWalt, K. M. & DeWalt, B. R. (2002). Participant observation. Walnut Creek, CA: AltaMira Press.
* Fischer, C.T. (Ed.) (2005). Qualitative research methods for psychologists: Introduction through empirical studies. Academic Press. ISBN 0-12-088470-4ISBN 0-12-088470-4.
* Franklin, M. I. (2012), "Understanding Research: Coping with the Quantitative-Qualitative Divide". London/New York. Routledge
* Giddens, A. (1990). The consequences of modernity. Stanford, CA: Stanford University Press.
* Gubrium, J. F. and J. A. Holstein. (2000). "The New Language of Qualitative Method." Nova York: Oxford University Press.
* Gubrium, J. F. and J. A. Holstein (2009). "Analyzing Narrative Reality." Thousand Oaks, CA: Sage.
* Gubrium, J. F. and J. A. Holstein, eds. (2000). "Institutional Selves: Troubled Identities in a Postmodern World." Nova York: Oxford University Press.
* Hammersley, M. (2008) Questioning Qualitative Inquiry, London, Sage.
* Hammersley, M. (2013) What is qualitative research?, London, Bloomsbury.
* Holliday, A. R. (2007). Doing and Writing Qualitative Research, 2nd Edition. London: Sage Publications
* Holstein, J. A. and J. F. Gubrium, eds. (2012). "Varieties of Narrative Analysis." Thousand Oaks, CA: Sage.
* Kaminski, Marek M. (2004). Games Prisoners Play. Princeton University Press. ISBN 0-691-11721-7ISBN 0-691-11721-7.
* Mahoney, J; Goertz, G Political Analysis, 14, 3, 2006, pàg. 227–249. DOI: 10.1093/pan/mpj017.
* Malinowski, B. (1922/1961). Argonauts of the Western Pacific. New York: E. P. Dutton.
* Miles, M. B. & Huberman, A. M. (1994). Qualitative Data Analysis. Thousand Oaks, CA: Sage.
* Pamela Maykut, Richard Morehouse. 1994 Beginning Qualitative Research. Falmer Press.
* Pernecky, T. (2016). Epistemology and Metaphysics for Qualitative Research. London, UK: Sage Publications.
* Patton, M. Q. (2002). Qualitative research & evaluation methods (3rd ed.). Thousand Oaks, CA: Sage Publications.
* Pawluch D. & Shaffir W. & Miall C. (2005). Doing Ethnography: Studying Everyday Life. Toronto, ON Canada: Canadian Scholars' Press.
* Racino, J. (1999). Policy, Program Evaluation and Research in Disability: Community Support for All." New York, NY: Haworth Press (now Routledge imprint, Francis and Taylor, 2015).
* Ragin, C. C. (1994). Constructing Social Research: The Unity and Diversity of Method, Pine Forge Press, ISBN 0-8039-9021-9
* Riessman, Catherine K. (1993). "Narrative Analysis." Thousand Oaks, CA: Sage.
* Rosenthal, Gabriele (2018). Interpretive Social Research. An Introduction. Göttingen, Germany: Universitätsverlag Göttingen.
* Savin-Baden, M. and Major, C. (2013). "Qualitative research: The essential guide to theory and practice." London, Rutledge.
* Silverman, David, (ed), (2011), "Qualitative Research: Issues of Theory, Method and Practice". Third Edition. London, Thousand Oaks, New Delhi, Sage Publications
* Stebbins, Robert A. (2001) Exploratory Research in the Social Sciences. Thousand Oaks, CA: Sage.
* Taylor, Steven J., Bogdan, Robert, Introduction to Qualitative Research Methods, Wiley, 1998, ISBN 0-471-16868-8
* Van Maanen, J. (1988) Tales of the field: on writing ethnography, Chicago: University of Chicago Press.
* Wolcott, H. F. (1995). The art of fieldwork. Walnut Creek, CA: AltaMira Press.
* Wolcott, H. F. (1999). Ethnography: A way of seeing. Walnut Creek, CA: AltaMira Press.
* Ziman, John (2000). Real Science: what it is, and what it means. Cambridge, Uk: Cambridge University Press.

## Enllaços externs

* Filosofia qualitativa
* C.Wright Mills, Sobre l'artesania intel·lectual, la imaginació sociològica, 1959
* Observació del participant, Mètodes d'investigació qualitativa: una guia de camp del recopilador de dades
* Anàlisi i reportatge d'investigacions qualitatives de mercat
* Visió general del programari QDA disponible