# Guamo

El guamo, wamo o guamotey és una llengua extingida de Veneçuela. Kaufman (1990) considera convincent una connexió amb les llengües chapacura-wañam.

## Varietats

Varietats que poden haver estat dialectes o idiomes molt relacionats:
* Guamo de San José - al riu Santo Domingo, Zamora
* Dazaro - parlat a Zamora al riu Guanare
* Guamontey - parlat des de la desembocadura del riu Zárate fins al riu Apure (sense atestar)
* Tayaga - parlat entre el riu Arauca i el riu Apure, a Apure (sense certificar)
* Atapaima - un cop parlat a la desembocadura del riu Guanaparo, a l'estat de Guárico, Veneçuela (sense atestar)
* Guárico - llengua principal extingida de Guárico, parlada al riu Guárico, riu Portuguesa i riu Apure (sense atestar)
* 'Guire' - parlat al curs mig del riu Tiznados, riu Orituco i riu Guaritico, estat de Guarico (sense atestar)
* 'Payme' - parlat a la desembocadura del riu Guárico (sense atestar)

## Comparació de dialectes

Loukotka (1968) llista els següents ítems bàsics de vocabulari per als dialectes guamo de Santa Rosa i San José.
    glossaSanta RosaSan José un tagstartagstame dos ketedikiampa tres kurumktinkakute cap putíputé ull tuxuatuagin dent auféufé home daixudauirko aigua kumkum foc kuxul sol tignmatatin jaguar diondion casa dangadanxa

## Llista de paraules de 1778

El Guama s'atesta principalment en una llista de paraules de 1778. La llista s'ha reproduït a continuació, mantenint l'ortografia original espanyola per a les formes del guama.
| castellà (original) | català (traduït) | Guama (ortografia original) |
| Dios | Déu | Aipit matá |
| padre | pare | jauai |
| madre | mare | famú, jamo |
| hijo | fill | clujuapi, tufé |
| hija | filla | tuapi, tua |
| hermano | germà | dipiâ, dipe |
| hermana | germana | tipi, dipe |
| marido | marit | diquimi |
| mujer | dona | diquime, ticauca |
| doncella | noia | ascu murestapane |
| mozo | noi | daicoraquâ, guaté |
| niño | nen | chufi, choafi |
| hombre | home | daiju, dauirco |
| gente | gent | aucherme, caserme |
| cabeza | cap | putí, puté |
| cara | cara | cutí, taquajo fin |
| nariz | nas | fin |
| narices | nassos | auji fin |
| ojo | ull | tujua, tuaguin |
| cejas | celles | chafuti, ascaro tuagun |
| pestañas | pestanyes | matatújua, dicho |
| oreja | orella | dupen |
| frente | front | tintecuti, titicunté |
| cabellos | pèl | scará, ascaro |
| mejillas | galtes | faquibtari |
| boca | boca | matá |
| garganta | gorja | pichê, dischufa |
| labios | llavis | dufpâ, matá |
| dientes | dents | aufê, ufé |
| lengua | llengua | dituâ |
| barba | barba | dischemata, dichimatá |
| cuello | coll | dischufa |
| hombro | espatlla | matachêa, ochepe |
| codo | colze | dupeju, dicho |
| mano | mà | catâne |
| brazo | braç | chê, ochepe |
| dedos | dits | diji, dujum |
| uñas | ungles | casquiri, cascurum |
| pecho | pit | cupa |
| vientre | ventre | dueju, cataju |
| espalda | esquena | matatiputi, gi |
| pie | peu | catafa |
| rodilla | genoll | aquapec |
| corazón | cor | afquinantafa, tife |
| estómago | estòmac | catafu |
| sangre | sang | jue, ducú |
| leche | llet | temontepaca, terau |
| piel | pell | dacaju, cauté |
| carne | carn | testu |
| hueso | os | ditancu |
| oído | orella | quiepen, dupen |
| vista | vista | jateique, paiquac |
| ver | veure | jasii, dicho |
| gusto | gust | muquati, guacatá |
| olfato | olfacte | suquagtiri, astiri |
| oler | olorar | astiri, dicho |
| tacto | tacte | shape |
| voz | veu | cadse, chefé |
| hablar | parlar | texê |
| palabra | paraula | cuscaisi, mitejé |
| nombrar | anomenar | suquampeiste |
| gritar | cridar | ducare, guacare |
| grito | crit | guacare |
| ruido | soroll | esquiêjua, esquianju |
| aullido | udol | aitê, aucatacut |
| llorar | plorar | ducatit, aitê |
| reír | riure | michista, mutista |
| cantar | cantar | chejê, tefé |

## Referències

* 1 2 Loukotka, Čestmír. Classification of South American Indian languages. Los Angeles: UCLA Latin American Center, 1968.
* ↑ Anònim. 1928 [1778]. Traduccion de algunas voces de la lengua Guama. In Lenguas de América, 382-393. Madrid.

## Bibliografia

* Kaufman, Terrence. «Language History in South America: What we know and how to know more». A: David L. Payne. Amazonian Linguistics. Austin: University of Texas Press, 1990.