# Ferran I de Lleó

Ferran I de Lleó i Castella, dit el Magne (Navarra, 1016 - Lleó, 27 de desembre de 1065), fou rei de Lleó (1037- 1065).

## Família

Era fill de Sanç III el Major, rei de Navarra, d'Aragó i regent del Comtat de Castella, i de la seva muller Múnia I, comtessa de Castella. El 1033 es va casar amb Sança de Lleó, filla d'Alfons V de Lleó i hereva del Regne de Lleó a la mort del seu pare. Amb aquest matrimoni s'uniren els dos regnes. El matrimoni tingué cinc fills, i entre els mascles repartí el seu vast regne.
* l'infant Sanç II de Castella (v 1037-1072), rei de Castella i rei de Lleó
* l'infant Alfons VI de Lleó (v 1040-1109), rei de Lleó i rei de Castella
* l'infant Garcia I de Galícia (1042-1090), rei de Galícia
* la infanta Urraca de Castella (v 1033-1101), religiosa
* la infanta Elvira de Castella (v 1039-1101), religiosa

## Política expansiva

Del seu pare va heretar el comtat de Castella, mentre el seu germà Ramir va heretar el comtat d'Aragó, convertit també en regne, i el seu altre germà Garcia Sanxes va heretar el regne de Navarra.
El mateix febrer de 1035, just a la mort del seu pare, va heretar el comtat de Castella. Amb el repartiment de terres castellanes va esclatar una lluita entre Garcia Sanxes i Ferran I de Castella, morint Garcia a la batalla d'Atapuerca el 15 de setembre de 1054. Va conquerir territoris en poder d'altres regnes, situant Castella en un lloc de predomini peninsular durant diversos anys. Va rebre de Abu-Bakr Muhàmmad al-Mudhàffar, emir de Batalyaws, una paria anual de cinc mil dinars des de 1057, i també dels emirats de Saraqusta i Ixbíliya.
Va expandir-se per Portugal i va conquerir la ciutat de Coïmbra als musulmans el 1064. Després de la batalla de Graus, Ahmed I ben Sulaiman al-Muktadir va deixar de pagar paries als castellans, i el 1064, ja sense la defensa castellana, Sanç I d'Aragó i Pamplona va poder prendre Barbastre, tot i que fou aviat recuperat, i Ferran I de Lleó va atacar la vall de l'Ebre, assetjant la ciutat de Balànsiya i aixecat el setge, vencent a l'emirat de Balànsiya a la batalla de Paterna durant la retirada. Després de la batalla els cristians reprengueren el setge però el rei emmalaltí i es retirà a Lleó, morint el 27 de desembre.

## Referències

* ↑ «Urraca de Castella | enciclopèdia.cat». [Consulta: 12 desembre 2021].
* ↑ «Elvira Fernández | Real Academia de la Historia». [Consulta: 12 desembre 2021].
* ↑ Suárez Fernández, Luis. Historia de España antigua y media (en castellà). Rialp, 1975, p.446. ISBN 8432118826 [Consulta: 2 setembre 2012].
* ↑ García Fitz, Francisco. Castilla y León frente al Islam: estrategias de expansión y tácticas militares (siglos XI-XIII) (en castellà). Universidad de Sevilla, 1998, p. 88. ISBN 8447204219.
* ↑ García Fitz, Francisco. Castilla y León frente al Islam: estrategias de expansión y tácticas militares (siglos XI-XIII) (en castellà). Universidad de Sevilla, 1998, p. 101. ISBN 8447204219.
* ↑ Fletcher, Richard. La España Mora (en castellà). Nerea, 2000, p.118. ISBN 8489569401.
* ↑ Dunbar, Prescott N. The History of the Normans (en anglès). Boydell Press, 2004, p.47. ISBN 1843830787.
* 1 2 Coscollá Sánchez, Vicente. La Valencia musulmana (en castellà). Carena Editors, 2003, p.33. ISBN 8487398758.