# Palau del Baró de Peramola

El Palau del Baró de Peramola era un edifici situat als carrers de la Mercè, de les Polleres (actualment Louis Braille) i la Muralla de Mar (actualment Passeig de Colom), actualment desaparegut.

## Història

Joan Galceran de Pinós-Fenollet i de Zurita-Peramola, comte de Vallfogona, tenia la seva residència principal al carrer de la Mercè. Fou succeït per la seva germana Francesca, vídua en segones noces de Juan Francisco Cristóbal Fernández de Híjar y Fernández de Heredia, duc d'Híxar, i aquesta per la seva filla Isabel Margarita Ferrandis d'Híxar i Castro-Pinós (1603-1642), casada amb Rodrigo de Silva y Sarmiento, marquès d'Alenquer. L'hereu fou Jaime de Silva y Fernández de Híjar (1625-1700), i el 1714, la seva filla Rosa de Silva y Pimentel, baronessa de Peramola, es va casar amb Baltasar Soler de Marrades-Vic y Cernesio, comte de Sallent, que morí el 1729.
En el seu testament del 1739, Rosa de Silva llegà la baronia al seu confessor, el prevere Antonio de Navarrete. Això va motivar un litigi per part dels seu hereus, però finalment, cap al 1755, el seu germà Jacinto va aconseguir que la hi adjudiquessin. Fou succeït pel seu fill Antonio de Navarrete y Montiel, i el 1777, el seu apoderat Domènec Puiggener va demanar permís per a construir un mirador en un dels balcons del casal (aleshores ocupat pel seu germà Agustín, comissari reial de Marina) que donava a la Muralla de Mar. Poc després, el paleta Josep Molist va demanar permís per a posar-hi uns balcons al primer pis del carrer de la Mercè. El 1782, el baró va demanar permís per a obrir-hi una finestra de cinc pams a la mateixa façana.
El 1785, després de la mort del baró, el mateix Puiggener, apoderat dels tutors de l'hereu Francisco de Navarrete y Sebastián (1771-1807), va demanar permís per a posar-hi un altre balcó al carrer de la Mercè i eixamplar-ne un altre al carreró de les Polleres. El 1793, aquest establí una concòrdia amb Pedro Pablo de Alcántara Fernández de Híjar y Abarca de Bolea, duc d'Híxar, per la qual aquest renunciava a la baronia de Peramola en favor dels Navarrete.
El 1803, Francisco de Navarrete va demanar permís per a fer-hi noves reformes. El 1828, el seu fill Pedro de Alcántara de Navarrete y de la Torre (1802-1855) va demanar permís per a fer-hi més reformes. Finalment, el febrer del 1833, un incendi devastà el palau, que ja no seria reconstruït.

## Vegeu també

* Castell de Peramola
* Fàbrica de productes químics de Joan Gualbert Subirà

## Referències

* ↑ Carbonell i Buades, 1995, p. 164-165.
* ↑ «Francisca de Castro-Pinós Fenollet y Zurita». geneanet. Juan Guillermo Zapata Jaramillo.
* ↑ «Juan Francisco Cristóbal Luis Fernández de Híjar y Fernández de Heredia». geneanet. Juan Guillermo Zapata Jaramillo.
* ↑ «Isabel Margarita Fernández de Híjar y Castro-Pinós». geneanet. Juan Guillermo Zapata Jaramillo.
* ↑ Gascón Chopo i Codina Miquela, 2014, p. 141.
* ↑ «Rodrigo Sarmiento de Silva y Mendoza». geneanet. Juan Guillermo Zapata Jaramillo.
* ↑ «Jaime Francisco Victor Fernández de Híjar y Cabrera Sarmiento de Silva de Villandrando de la Cerda y Pinós». geneanet. Juan Guillermo Zapata Jaramillo.
* ↑ Gascón Chopo i Codina Miquela, 2014, p. 142.
* 1 2 3 de Fluvià i Escorsa, 2003, p. 23.
* ↑ «baronia de Peramola». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Antoni de Navarrete. Mercè. Convertir un balcó en mirador que dona a la Muralla de Mar». C.XIV Obreria C-15/1777-187. AHCB, 27-09-1777.
* ↑ «Antoni Navarrete. Mercè. Posar balcons». C.XIV Obreria C-15/1777-196. AHCB, 08-10-1777.
* ↑ «Baró de Peramola y Peracolls. Merced (Mercè) 2. Casa. Obrir una finestra». C.XIV Obreria C-29/1782-114. AHCB, 07-09-1782.
* 1 2 de Fluvià i Escorsa, 2003, p. 23-24.
* ↑ «Domingo Puiggener. Apoderat del Barón de Peramola. Mercè i carreró de les Polleres. Casa. Posar un balcó, engrandir-ne un altre». C.XIV Obreria C-38/1785-144. AHCB, 03-08-1785.
* ↑ AHPB, notari Manuel Comelles, 12-11-1793.
* ↑ Gascón Chopo i Codina Miquela, 2014, p. 143.
* ↑ «Francisco de Navarrete. Mercè i carreró que travessa de Mercè a la Muralla de Mar. Casa. Convertir unes finestres en balcons i obrir-ne de noves». C.XIV Obreria C-91/1803-085. AHCB, 04-06-1803.
* ↑ «Pedro de Alcántara de Navarrete y de la Torre. Baró de Peramola. Muralla de Mar (Passeig de Colom). Casa. Reobrir diverses finestres i convertir-ne dos en balcons». C.XIV Obreria C-134/1828-120. AHCB, 15-06-1828.
* ↑ «Pedro de Alcántara de Navarrete. Baró de Peramola. Mercè. Casa. Convertir una finestra en porta». C.XIV Obreria C-136/1828-209. AHCB, 18-11-1828.
* ↑ de Fluvià i Escorsa, 2003, p. 24.
* ↑ Diario de Barcelona, 11-02-1833, p. 333.

## Bibliografia

* Carbonell i Buades, Marià «Pintura religiosa i pintura profana en inventaris barcelonins, ca. 1575-1650». Estudis Històrics i Documents de l'Arxiu de Protocols. Col·legi de Notaris de Barcelona, XIII, 1995, pàg. 137-190.
* de Fluvià i Escorsa, Armand «Els barons de Peramola (segles XVIII-XXI)». Paratge, 16, 2003, pàg. 23-26.
* Gascón Chopo, Carles; Codina Miquela, Raquel «El castell de Peramola. De fortalesa feudal a residència senyorial». Interpontes. Annals de l’Institut d’Estudis Comarcals de l’Alt Urgell, 3, 2014, pàg. 137-156.