OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# The Rookies

The Rookies (títol original en xinès, 素人特工) és una pel·lícula d'acció xinesa escrita i dirigida per Alan Yuen, protagonitzada per Wang Talu, Sandrine Pinna, Milla Jovovich, Xu Weizhou i Liu Meitong. El rodatge va tenir lloc a Hongria i la Xina. Es va estrenar a la Xina el 12 de juliol de 2019. La pel·lícula va ser un fracàs de taquilla, només va recaptar uns 3 milions de dòlars. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Referències

* ↑ «《素人特工》票房惨败：王大陆真的是票房毒药吗？».
* ↑ «Su Ren te Gong (2019) - Financial Information».
* ↑ «The Rookies». Goita què fan, ara!. [Consulta: 12 gener 2024].
# Amirani

Amirani (en georgià: ამირანი) és el nom d'un heroi de la literatura georgiana, que s'assembla a la clàssica de Prometeu.
Amirani era el fill de Dali, una deessa de la caça del Caucas, però va ser parit prematurament del seu ventre i va ser criat per un pagès que ja tenia dos fills naturals. Junts, van lluitar i derrotar esperits malignes i van vèncer un gegant amb molts caps que es transformaven en serps.
Mentre lluitaven contra altres esperits malignes en la seva recerca d'una núvia, els seus dos germans mortals van ser assassinats, i Amirani va intentar suïcidar-se, però va descobrir tot consternat que va tornar a la vida. A partir de llavors, Amirani abandonà la cerca d'una núvia i enfortit pel Déu suprem, déu, es va enfrontar a un altre gegant, i després al mateix déu. En resposta a aquesta insolència, déu el va castigar en tres etapes: va lligar Amirani a un pal profundament enfonsat a la terra, en segon lloc, el van subjectar amb cadenes en un pas de muntanya, que va formar una cúpula similar a la cova sobre d'ell, i tercer, una nit de cada any, la muntanya es va obrir per revelar Amirani suspès en l'aire quan una persona va intentar en va d'alliberar-lo, i la muntanya es va tornar a tancar a conseqüència de la xerrada excessiva d'una dona.
En algunes parts de la Ibèria caucàsica, l'explicació alternativa reflecteix la mitologia grega, en què l'heroi és atacat cada dia per un àguila enviada per la deïtat. Va ser durant molt de temps commemorat amb la destrucció de nius d'àligues, que eren els enemics d'Amirani.

## Referències

* ↑ «Amirani». l'Enciclopèdia. Enciclopèdia Catalana, SAU. [Consulta: 14 juny 2010].

## Bibliografia

* Braund, David. Georgia in Antiquity. Oxford: Clarendon Press, 1994.
# Massimiliano Allegri

Massimiliano Allegri (Liorna, 11 d'agost de 1967) és un entrenador de futbol i ex migcampista de la Lega Calcio. Va ser entrenador de l'AC Milan fins al gener de 2014, i de la Juventus FC entre 2014 i 2019. El 2021 va tornar al càrrec d'entrenador de la Juventus, que va ocupar a fins a la seva destitució el 2024, després del seu polèmic comportament en la final de copa.

## Clubs
### Com a futbolista

| Club | País | Any |
| Cuoiovaldarno | Itàlia | 1984-1985 |
| AS Livorno | Itàlia | 1985-1988 |
| Pisa Calcio | Itàlia | 1988-1989 |
| AS Livorno | Itàlia | 1989-1990 |
| Pavia | Itàlia | 1990-1991 |
| Pescara | Itàlia | 1991-1993 |
| Cagliari Calcio | Itàlia | 1993-1995 |
| Perugia Calcio | Itàlia | 1995-1997 |
| Calcio Padova | Itàlia | 1997-1998 |
| SSC Napoli | Itàlia | 1998 |
| Pescara | Itàlia | 1998-2000 |
| Pistoiese | Itàlia | 2000-2001 |
| Aglianese | Itàlia | 2001-2003 |

### Com a entrenador

| Club | País | Any |
| Aglianese | Itàlia | 2003 - 2004 |
| SPAL 1907 | Itàlia | 2004 - 2005 |
| US Grosseto | Itàlia | 2005 - 2006 |
| US Sassuolo | Itàlia | 2007 - 2008 |
| Cagliari Calcio | Itàlia | 2008 - 2010 |
| AC Milan | Itàlia | 2010 - 2014 |
| Juventus FC | Itàlia | 2014 - 2019 |
| Juventus FC | Itàlia | 2021 - 2024 |

## Palmarès

Font:

### De jugador
#### US Livorno 1915

* 1 Copa italiana Serie C: 1986-87

#### Aglianese Calcio 1923

* 1 Serie D: 2001-02 (Grup D)

### D'entrenador
#### US Sassuolo

* 1 Serie C1: 2007-08

#### AC Milan

* 1 Serie A: 2010-11
* 1 Supercopa italiana: 2011

#### Juventus FC

* 5 Serie A: 2014-15, 2015-16, 2016-17, 2017-18, 2018-19
* 5 Copes italianes: 2014-15, 2015-16, 2016-17, 2017-18, 2023-24
* 2 Supercopes italianes: 2015, 2018

## Referències

* ↑ «Massimiliano Allegri es el nuevo entrenador de la Juventus» (en castellà). OneFootball, 28-05-2021. [Consulta: 23 abril 2024].
* ↑ «Oficial: ¡Allegri, despedido de la Juventus por su comportamiento!» (en castellà). Sport, 17-05-2024. [Consulta: 20 maig 2024].
* ↑ «M. Allegri» (en castellà). soccerway.com. [Consulta: 23 abril 2024].

## Enllaços externs

* Estadístiques a FootballDatabase.eu
* Milan: Allegri, el seductor perdonat Arxivat 2011-08-22 a Wayback Machine.
# ENOTPO

ENOTPO és l'anagrama i nom comú de l'organització indígena de l'Argentina Encuentro Nacional de Organizaciones Territoriales de Pueblos Originarios (Encontre Nacional d'Organitzacions Territorials de Pobles Originaris); és una organització formada per indígenes, propera a l'esquerra revolucionària de l'Argentina.
Declara com a objectiu comunicar i donar a conèixer les realitats territorials dels Pobles Originaris de l'Argentina a través de veus pròpies i sense intermediaris. Com a proposta política presenten la interculturalitat, tal com fan des dels anys noranta del segle XX per aconseguir la transformació de l'estat nació en estat plurinacional. Mantenen una relació fluida amb els partits polítics dominants per fer sentir la seva veu i reclamar que es tinguin en compte els pobles indígenes en les iniciatives legislatives que els afecten.

## Bandera

La bandera de l'organització és blanca; prop del pal té l'emblema o segell que és rodó i amb predomini del color taronja; a la dreta hi ha l'anagrama i sota en tres línies, el nom complet.

## Referències

* ↑ Mueses, Carlos Ariel «Identidades políticas y pueblos originarios en Argentina: El ENOTPO en el tercer gobierno kirchnerista» (en anglès). Identidades, 9, 16, 01-03-2019, pàg. 60–85. ISSN: 2250-5369.
* ↑ Página|12. «El ENOTPO reclama una mesa de diálogo con el gobierno nacional | Pedido de los pueblos originarios al Presidente» (en castellà), 29-04-2021. [Consulta: 11 gener 2025].
* ↑ «Pueblos Originarios piden más participación en el Estado» (en castellà), 13-12-2019. [Consulta: 11 gener 2025].
* ↑ Manzanelli, Macarena Del Pilar «Marcos de discusión para la lucha por el territorio, la identidad y autonomía : una etnografía sobre la propuesta de Ley de Propiedad Comunitaria Indígena desde la perspectiva del Encuentro Nacional de Organizaciones Territoriales de Pueblos Originarios (ENOTPO)». Tesi doctoral.
# Vigintisexviri

* Antiga Roma: Regne romà  · República Romana  · Imperi  · Principat  · Dominat  · Imperi d'Occident Imperi d'Orient
Organització social: :
| Dret romà Assemblees romanes Senat romà Tribus romanes Gens Cursus honorum | Ciutadania romana Patricis Equites Plebeus Esclavitud |
Magistratures ordinàries :
| Cònsol Pretor Tribú de la plebs Censor Pontifex Maximus Qüestor | Prefecte de la ciutat Edil Prefecte Procònsol Propretor Interrex |
Magistratures extraordinàries :
| Dictador Mestre de la cavalleria Tribú consular Legat | Triumvir Decemvir Vigintisexvir Interrex |
Càrrecs i honors :
| Emperador romà Rei de Roma August Cèsar Imperator Princeps senatus Tetrarquia Tetrarca | Magister officiorum Mestre dels soldats Governador Dux Lictor Vicari Tribú militar |
Vigintisexviri (cada un era un vigintisexvir) va ser un col·legi de vint-i-sis magistrats menors durant la República Romana. Tenien funcions diferents, però es considerava que formaven un cos perquè sota la República era un requisit, (i segurament també sota l'Imperi), que abans de ser candidat a qüestor, s'havia de passar per una d'aquestes magistratures.
Els magistrats que formaven part d'aquest grup eren:
* Triumviri capitales o Tresviri capitales que feien funcions de policia i s'encarregaven d'investigar tots els crims capitals, rebre informacions i en el seu cas detenir al culpable i tancar a la presó a tots els criminals que poguessin descobrir. Els corresponia també la vigilància de les presons i de les execucions.
* Triumviri monetales o Tresviri aere argento auro flando feriundo, els magistrats que comprovaven que les monedes portessin la quantitat de metalls establerta.
* Quatuorviri viarum curandarum o quattuorviri viis in urbe purgandis, que s'encarregaven del manteniment dels camins i dels carrers de la ciutat.
* Duoviri viis extra urbem purgandis o duoviri curatores viarum, uns magistrats que es cuidaven de la inspecció i el manteniment dels camins de fora de la ciutat.
* Decemviri Stlitibus Iudicandis o Decemviri litibus iudicandis eren una cort de jutges que entenia sobre les causes civils
* Praefecti Capuam Cumas, quatre prefectes enviats a Càpua i Cumes per administrar justícia.
August va abolir els càrrecs dels duoviri viis extra urbem purgandis i els praefecti Capuam Cumas, i els vigintisexviri van passar a ser vigintiviri. Abans del temps d'August aquestes magistratures anaven destinades generalment als fills dels senadors com un primer pas per arribar a les altes magistratures. Després de l'any 13 un senatusconsultum va ordenar que només els cavallers romans podrien ser elegits per aquestos càrrecs i, per tant, cap dels seus membres tenia seient al senat excepte si havia exercit alguna altra magistratura que els donés aquest dret. L'edat mínima per exercir aquestes magistratures era probablement de 20 anys.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Viginti sex viri». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 23 abril 2022].

## Bibliografia

* Roldán Hervás, José Manuel. Historia de Roma (I). La República romana. Ediciones Cátedra, 1995. ISBN 9788437603072.
# Entitat financera

Una entitat financera és una institució que proveeix serveis financers als seus clients. Un dels serveis més importants és el d'actuar com a intermediari financer. La majoria de les institucions financeres estan fortament regulades pels govern estatals, a través dels bancs centrals, i per sobre d'aquests existeix a Europa el Banc Central Europeu que regula la política monetària.
En termes generals, hi ha tres tipus principals d'institucions financeres:
* Entitats de crèdit. Són institucions de dipòsit que accepten i gestionen dipòsits i concedeixen préstecs. Inclou bancs, caixes d'estalvis i cooperatives de crèdit, algunes de les quals també s'anomenen caixes rurals.
* Companyies d'assegurances i fons de pensions.
* Corredors, asseguradors i fons d'inversió.

## Vegeu també

* Entitats financeres dels Països Catalans.
* Llista de caixes d'estalvi de Catalunya.

## Referències

* ↑ Siklos, Pierre. Money, Banking, and Financial Institutions: Canada in the Global Environment. Toronto: McGraw-Hill Ryerson, 2001, p. 40. ISBN 0-07-087158-2.
# Mglin

Mglin (en rus: Мглин) és una ciutat de l'óblast de Briansk, a Rússia, segons el cens del 2021 tenia 6.919 habitants. És la seu administrativa del districte (raion) homònim. Es troba a uns 120 km a l'oest de la capital regional, Briansk, als afores meridionals del zakàznik de Kletnià, prop de la frontera amb Bielorússia.

## Història

Fou fundada en època medieval com un poble enmig d'una àrea boscosa i fluvial, en la qual la boira era un fenomen continu; de fet, el seu topònim deriva de mgla (мгла), que significa "boira" o "broma". Es coneix l'existència de Mglin en documents des de 1387, quan es menciona com un poble del Gran Ducat de Lituània. El 1500, el poble fou annexionat pel Tsarat Rus, que el fortificà per trobar-se en una zona fronterera. Tanmateix, la Pau de Deulino el retornà a la República de les Dues Nacions el 1618, fins a la seva incorporació a la rebel·lió de Khmelnitski el 1652 i la seva posterior annexió definitiva a Rússia el 1654. A causa de la seva condició de fortalesa, el poble fou atacat i parcialment destruït en atacs dels tàtars de Crimea el 1661, polonesos i lituans el 1664 i suecs el 1708.
Tot i que els polonesos i russos li havien donat diversos privilegis al llarg dels segles XVII i XVIII, incloent-hi part del Dret de Magdeburg, no adoptà l'estatus de ciutat fins al 1781. El 1802 s'integrà en la governació de Txernígov. Durant el segle XIX es desenvolupà notablement com a nucli industrial i comercial, arribant a tenir quatre fires anuals des de 1884 i superant els 11.000 habitants el 1887. El seu creixement es detingué amb la construcció del ferrocarril de Briansk a Gómel, que esquivà aquesta ciutat en ser més senzill passar per Potxep i Unetxa. El 1918 fou incorporada a la República Popular Ucraïnesa, però el 1919 passà a la República de Rússia, que li donà l'estatus de capital de districte en l'aleshores governació de Gómel. La Unió Soviètica la inclogué en el raion de Klintsi des de 1922, però recuperà definitivament el seu estatus de capital de districte el 1929, en fundar-se l'Óblast Occidental.

## Referències

* ↑ Mapa de Mglin
* ↑ Древний Мглин. Сайт «Мглинский край».
* ↑ Администрация Мглинского района
* ↑ Небольшой сайт, посвященный истории города
* ↑ Мглин в энциклопедии «Мой город»
# Semur-en-Auxois

Semur-en-Auxois és un municipi francès del departament de la Costa d'Or, a la regió de Borgonya - Franc Comtat.
# Vardan I Mamikonian

Vardan I Mamikonian fou cap del partit persa d'Armènia, després del 350 i fins a una data propera al 365.
Segons Christian Settipani era fill d'Hamazasp, que era fill d'Artavasdes I; i segons Cyril Toumanoff era fill d'Artavasdes II. De totes maneres, era el germà de Vahan Mamikonian i Vasak I Mamikonian.
Abans del 350 el nakharar Zora Reixtuní es va revoltar contra el rei Tigranes VII d'Armènia, amb l'ajut dels Artsruní, en protesta pel tracte del rei a l'església. Tigranes el va derrotar i va ordenar l'extermini de les famílies Reixtuní i Artsruní dels que només es van salvar dos membres, Tadjat Reixtuní (nebot de Zora) i Shavasp Artsruní, que foren protegits per Vardan i Vasak Mamikonian, que per això foren proscrits i es van exiliar a Taik.
El nou rei Arshak II d'Armènia va donar el seu favor a la família dels Mamikonian, proscrita pel seu pare, i els va permetre retornar de Taik i van ser restablerts als seus honors. Vasak fou nomenat sparapet (generalíssim) i la família també va tenir el càrrec de stratelat.
En el marc de la guerra de Roma amb els perses, l'aliança d'Arshak fou sol·licitada per Shapur II de Pèrsia. Arshak va acabar jurat fidelitat al rei de Pèrsia, jurament que va haver de fer sobre els Evangelis. Arshak no va tardar a fugir de la cort persa i retornat al seu país va renunciar a l'aliança amb els sassànides seguint el consell de Vasak, germà de Vardan, que encapçalava el partit proromà, alhora que Vardan Mamikonian encapçalava els partidaris dels perses, i el seguia son germà Vahan Mamikonian que poc després es va exiliar a Pèrsia.
El decret del 449 de Yezdegerd II (439-457) ordenava als armenis convertir-se del cristianisme al zoroastrisme; els armenis van refusar i es van revoltar. Els perses van enviar un exèrcit que es va trobar amb el dels nobles armenis a la batalla d'Avarayr a la vora del riu Timut, on Vardan va morir. Tot i la victòria persa, no van poder imposar la seva religió, i Vardan és considerat un heroi nacional per als armenis.

## Referències

* ↑ Settipani, 2006, p. 131-132.
* ↑ Toumanoff, 1990, p. 329-330.
* ↑ Panossian, Razmik. The Armenians: From Kings And Priests to Merchants And Commissars (en anglès). Columbia University Press, 2006, p.48. ISBN 0231139268.
# Monument a Jaume I

Monument a Jaume I és una escultura monumental obra de l'escultor modernista català Enric Clarasó i Daudí que representa el rei Jaume I el Conqueridor i situada a la plaça d'Espanya de Palma. Fou realitzat per encàrrec de l'Ajuntament de Palma, que l'any 1912 obrí subscripció popular, amb un crèdit de 15.000 pessetes, el projecte per a compensar la destrucció de la Porta Pintada.

## Història

L'any 1908, després de l'enderrocament de les murades de Palma l'any 1902, la porta medieval de Santa Margalida o Porta Pintada (situada al carrer de Sant Miquel) fou declarada per decret reial monument nacional, fet que en feia obligada la conservació. No obstant, el 27 de febrer de 1912 un grup d'obrers no identificats (segons algunes fonts enviats per l'Ajuntament de Palma) varen dinamitar-la i derruir-la. Aquests fets generaren un fort rebuig entre els habitants de la ciutat i el consistori decidí construir-hi un monument que commemorés l'entrada del rei Jaume I. Per tal de finançar l'obra es demanà ajuda el rei Alfons XIII d'Espanya, que la denegà i condemnà l'enderrocament de la Porta Pintada. Fou llavors que l'ajuntament va obrir una subscripció popular per valor de 15.000 pessetes i va convocar un concurs per mor d'executar el monument a la plaça de Joanot Colom, avui plaça d'Espanya. Aquest concurs el guanyaren Bartomeu Reus Bordoy com a encarregar de dissenyar el conjunt i Ignasi Farran com a escultor. Farran va fer els escuts, però l'any 1914 abandonà el projecte. El relleu a Farran el prengué Enric Clarasó, que dissenyà i executà l'almogàver que enlaira el ram de llorer i l'escultura eqüestre del rei.
La primera pedra del monument va ser col·locada el 1913 per la Infanta Isabel en un acte públic al qual hi assistí el batlle Antoni Pou, però el monument no es va inaugurar fins a la festa de Sant Sebastià de 1927 a causa de diverses demores causades per raons econòmiques.

## Referències

* 1 2 3 4 «5. Monument a Jaume I el Conquistador - Ajuntament de Palma - Palma.cat». [Consulta: 7 gener 2025].
* 1 2 3 4 «Monument a Jaume I | Palma | Mallorca». [Consulta: 7 gener 2025].
* ↑ Digital, Redacción. «Restauran la estatua de Jaume I en la plaza de España de Palma: El Conquistador se somete a un lavado de cara» (en castellà), 08-05-2024. [Consulta: 7 gener 2025].
# Mama

«Mama» té aquests significats:
* Mama o mare, femella que pareix un animal o pon l'ou del qual sortirà.
* Mama o mamella, òrgan propi dels mamífers, especialment desenvolupat en les femelles
* Mama (pel·lícula), pel·lícula de terror argentinocanadenca estrenada el 2013
# Rosslare

Rosslare és una localitat situada en el comtat de Wexford de la província de Leinster (República d'Irlanda), amb una població l'any 2016 de 1.620 habitants.
Està situada al sud-est del país, prop de la cadena de les muntanyes de Blackstairs i de la costa de la mar d'Irlanda.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadístiques del comtat. Consultat el 6 de juliol de 2018.
# Lee Won-tae

Lee Won-tae (이원태) és un director, guionista i productor de cinema sud-coreà. Abans treballava com a productor en programes per a MBC TV, Lee va debutar amb el drama de presons d'època Man of Will el 2017. Abans d'això, va també va ser productor de la comedia romàntica de terror de 2011 Spellbound i va escriure la història original de la pel·lícula d'època de 2015 The Magician.
La seva segona pel·lícula, The Gangster, The Cop, The Devil, va ser convidat al Festival de Cinema de Canes el 2019. El maig de 2019 es va anunciar un proper remake esteatunidenc de la pel·lícula, amb Sylvester Stallone i Braden Aftergood productor i Ma Dong-seok repetint el seu paper al remake.

## Filmografia

| Any | Títol | Acreditat com a |
| Cinema |||
| 2011 | Spellbound | Productor |
| 2012 | Papa | Productor |
| 2012 | Gabi | Script department |
| 2015 | The Magician | Història original |
| 2017 | Man of Will | Director, guionista, història original |
| 2019 | The Gangster, The Cop, The Devil | Director, guionista |
| 2023 | The Devil's Deal | Director |
| Sèrie de televisió |||
| 2023 | Payback | Director |

## Referències

* ↑ «'Man of Will' depicts Kim Koo as young man». Korea JoongAng Daily, 28-09-2017. [Consulta: 14 maig 2019].
* ↑ «LEE Won-tae». Korean Film Biz Zone. [Consulta: 14 maig 2019].
* ↑ «Stallone to Produce Hollywood Remake of THE GANGSTER, THE COP, THE DEVIL». Korean Film Biz Zone. [Consulta: 14 maig 2019].
* ↑ «Sylvester Stallone to Remake South Korean Thriller 'The Gangster, The Cop, The Devil'». The Hollywood Reporter, 05-05-2019. [Consulta: 14 maig 2019].
* ↑ «Lee Sun-kyun and Moon Chae-won in "Beopjjeon"». HanCinema. Herald Pop, 07-09-2022. [Consulta: 5 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Lee Won-tae a HanCinema
# Coalició Democràtica Eslovaca

Coalició Democràtica Eslovaca (eslovac Slovenská Demokratická Koalícia, SDK) fou una coalició electoral d'Eslovàquia formada el 3 de juliol de 1997 de la unió de cinc partits.
El cap de la coalició era Mikuláš Dzurinda. Es presentà a les eleccions legislatives eslovaques de 1998, on va obtenir 884.497 vots (el 26,33% dels vots) i 42 escons. Encara que el partit més votat fou el Moviment per una Eslovàquia Democràtica, va formar un govern de coalició amb el Partit de l'Esquerra Democràtica, el Partit de la Coalició Hongaresa i el Partit de l'Entesa Cívica, i Mikuláš Dzurinda fou primer ministre d'Eslovàquia.
La coalició es va dissoldre entre 2000 i 2001, quan molts dels seus membres s'integraren en la Unió Democràtica i Cristiana Eslovaca – Partit Democràtic. L'agost de 2002 deixà d'existir oficialment.

## Membres

| Partit | Ideologia | Posició |
| Moviment Democràtic Cristià | Democràcia cristiana | centredreta |
| Unió Democràtica (antiga DEUS) | Liberalisme | centredreta |
| Partit Democràtic | Conservadorisme | centredreta |
| Partit Socialdemòcrata | Socialdemocràcia | centreesquerra |
| Partit Verd a Eslovàquia | Ecologisme | centreesquerra |

## Referències

* ↑ a.s, Petit Press. «Quo vadis, Slovenská demokratická koalícia?» (en eslovac). [Consulta: 19 agost 2024].
# Tórtora cucut grossa

La tórtora cucut grossa (Macropygia magna) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos d'algunes illes properes a Sulawesi i les Illes Petites de la Sonda.

## Estat i conservació

Des de 1988, la tórtora cucut grossa ha estat classificada com una espècie en risc mínim en la Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Això es deu al fet que encara que té un rang restringit, la mida del rang és de més de 20.000 km², i perquè té una tendència de població estable. A més, tot i que no s'ha determinat el nombre de població, es creu que està per sobre de 10.000, que està per sobre del criteri per garantir una qualificació vulnerable. Es descriu que rarament es troba a Timor, però comunament es troba a les illes Tanimbar i a l'illa Kalaotoa. Es creu que no té cap amenaça important.

## Taxonomia

Prèviament es va col·locar juntament amb la tórtora cucut de Tanimbar (M. timorlaoensis) i la tórtora cucut del mar de Flores (M. macassariensis). Tot i que encara hi ha alguna autoritat que no reconeix aquesta separació, actualment es considera que és una espècie monotípica.

## Referències

* ↑ «Tórtora cucut grossa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 gener 2025].(català)
* 1 2 «Macropygia magna: BirdLife International» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species 2019, 26-07-2019. DOI: 10.2305/iucn.uk.2019-3.rlts.t154625310a154606250.en.
* ↑ «Proposed Splits/Lumps – IOC World Bird List». [Consulta: 7 gener 2025].
* ↑ «Macropygia magna (Timor Cuckoo-Dove)». Avibase. [Consulta: 7 gener 2025].
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Pigeons – IOC World Bird List v14.1g» (en anglès americà). IOC, 2024. [Consulta: 7 gener 2025].