# Vera Wentworth

Vera Wentworth (1890 - Elizabeth Garrett Anderson and Obstetric Hospital, 1957) nascuda Jessie Alice Spink, fou una sufragista britànica. L'empresonaren per la causa sufragista, i en fer una vaga de fam, va ser alimentada per força. Va agredir al primer ministre dues vegades. Escrigué Three Months in Holloway.

## Biografia

Wentworth nasqué el 1890. Després de deixar l'escola, trobà faena en una botiga i es va convertir en una sindicalista activista.
El 1908 Wentworth entrà en la Unió Social i Política de les Dones (WSPU), i es canvià formalment el nom per Vera Wentworth al 1907. Va viure amb Caprina Fahey a Londres. L'arrestaren poc després en una manifestació davant la Cambra dels Comuns. Fou sentenciada a sis setmanes de presó i hagué de restar-hi un dia més perquè havia tallat "vots per a les dones" a la paret de la seua cel·la. En ser alliberada es va fer amiga íntima de Mary Blathwayt. S'uní a un grup secret anomenat les Young Hot Bloods, comprometent-se a assumir el «deure de perill» en nom del sufragi femení. De les sufragistes més antigues, només a Emmeline Pankhurst se li va permetre assistir a les seues reunions en una botiga de te al Strand de Londres. Al juny l'arrestaren de nou per manifestar-se davant la Cambra dels Comuns. Aquesta vegada se li aplicaren una sentència de tres mesos. Després del seu alliberament publicà Should Christian Women Demand the Vote i Three Months in Holloway. Wentworth era una escriptora amb l'ambició universitària. Es va unir a la Lliga del Sufragi de les Dones Escriptores, fundada el 1908.
Wentworth vivia llavors a Bristol amb altres sufragistes com Annie Kenney, Violet Bland i Elsie Howey. La tornaren a sentenciar, aquesta vegada a tres mesos de presó, quan ella i Elsie Howey van ser arrestades per manifestar-se davant la casa d'Herbert Henry Asquith.
Vera Wentworth va ser convidada a la casa de Mary Blathwayt a Batheaston on s'aplegaven les principals sufragistes. Als visitants importants se'ls demanava que plantassen un arbre per a registrar els seus èxits en nom de la causa, com ara una sentència de presó. Wentworth va rebre una Medalla per Vaga de Fam «al Valor» de la WSPU.
Ella i Jessie Kenney van ser empresonades per agredir al primer ministre. El 5 de setembre del 1909 Wentworth, Elsie Howey i Jessie Kenney havien agredit el primer ministre Herbert Henry Asquith i el ministre de l'Interior durant un partit de golf. Elsie Howey i Wentworth havien tractat de contactar amb Asquith a la seua església. Van protestar per l'empresonament de Patricia Woodlock i altres mentre el primer ministre era de vacances, i van decorar els arbustos del seu jardí amb pamflets i targetes. Aquestes accions directes no eren ben rebudes pel grup de Blathwayt. Emily va renunciar a la WSPU i Linley escrigué cartes de protesta a Christabel Pankhurst, Elsie Howey i Wentworth. A Pankhurst li digueren que Howey i Wentworth no podien tornar a visitar sa casa. Wentworth els envià una resposta expressant el seu pesar per aquesta reacció, però assenyalant que «si Mr. Asquith no rep la delegació, el tornaran a colpejar».
Durant aquest període el seu germà, un periodista de divuit anys que havia dirigit una vaga no oficial de dones treballadores a l'East End de Londres, li presentà a Fenner Brockway, amb qui tindria una relació. A mesura, però, que la WSPU augmentà les accions violentes, se'n distancià —per la seua condició de pacifista— i tots els coneguts personals de Wentworth semblaven haver mort al voltant del 1910.
Wentworth va aconseguir estudiar en la Universitat de Saint Andrews del 1912 al 1914.
El 6 d'agost del 1913 Vera, amb Elisabeth Freeman i Elsie McKenzie anaren als Estats Units per a fer costat al 'Coronel'Ida Craft del Yankee Corps en una caminada de sufragi, de Nova York a Boston, on arribaren el 30 d'agost. El Dia dels Treballadors, l'1 de setembre del 1913, feren una reunió al Boston Common.
El 4 d'agost del 1914 esclatà la Primera Guerra Mundial. La WSPU feu un tracte amb el govern i per posar fi a les protestes a canvi que totes les presoneres fossen alliberades. Wentworth va respectar aquesta línia i deixà la WSPU.
Del 1914 al 1918 s'incorporà al Destacament d'Ajuda Voluntària (VAD) com a infermera —una ocupació comuna per a les sufragistes en aquell temps— i després fou administradora del Cos Auxiliar de l'Exèrcit de la Reina Maria (1918-1920); més tard va viure a Hendon (Middlesex) amb Daisy Carden. Durant la Segona Guerra Mundial treballà a Londres en les precaucions contra els atacs aeris.
Wentworth va morir a l'hospital Elizabeth Garrett Anderson al 1957, i donà tots els seus béns a la seua companya.

## Notes

* ↑ Wilfrid suposadament va dir que això es va dur a terme per ordre del seu pare perquè el nom de la família no fos desacreditat. Els Spinks eren químics rics i establerts a Holborn i Westminster, Londres i el nom «tenia pes».
* ↑ Wilfrid va ser registrat com a Willie de nen, i apareix com William Wentworth al cens de 1911.

## Referències

* ↑ Elizabeth Crawford. The Women's Suffrage Movement: A Reference Guide 1866-1928 (en anglés). Routledge, 2 de setembre de 2003, p. 704. ISBN 1-135-43402-6.
* 1 2 3 4 5 «Vera Wentworth» (en inglés). Spartacus Educational [Consulta: 17 octubre 2017].
* ↑ «Suffrage Writers & Directors. The Suffragettes». www.thesuffragettes.org. [Consulta: 2 febrer 2018].
* ↑ Simkin, John «Mary Blathwayt» (en inglés). Spartacus Educational, 9-1997 [Consulta: 24 octubre 2017].
* ↑ Atkinson, Diane. Rise up, women! : the remarkable lives of the suffragettes (en anglés), 17 d'abril de 2018. ISBN 978-1-4088-4404-5. OCLC 1016848621.
* ↑ TOWARDS TOMORROW: The Autobiography of Fenner Brockway.
* ↑ «New York, August 1913 Suffragettes on hike to Boston (Another picture)».
* ↑ «Asquith and Ragtime Suffragettes Due in Boston Next Week». Arxivat de l'original el 2016-03-22. [Consulta: 19 maig 2023].
* ↑ «SUFFS PUT UNDER BAN IN HARTFORD Militant Women in Wagon, Ordered to Station, Takes Their Own Time».
* ↑ «Medal Card - National Archives».
* ↑ «Probate Details».