# Lluís de Beaumont

Hi va haver diversos comtes Lluís de Beaumont que van ostentar el comtat de Lerín.

## Luis de Beaumont, I comte de Lerín

Va néixer a Lerín ( Navarra ) 1412 i va morir a Madrid el 28 de maig de 1462 . Fill de Carles de Beaumont i d'Ana de Curton. El 1432 va heretar tots els senyorius paterns de Navarra, de Sola i de Labort. També va heretar el títol de Condestable. Els dominis de Sola i Labort li van ser confiscats per Enric VI d'Anglaterra el 1449.
Es va casar amb Juana de Navarra, senyora de Sada i Eslava, filla il·legítima de Carlos III de Navarra (1361 - Rei 1387 - 1425), qui va crear per a ells el comtat de Lerín el 25 d'agost de 1424.
Va encapçalar la facció dels beaumontesos en defensa dels interessos de Carles de Viana, mort poc abans que ell, el setembre de 1461, després de casar-se el pare del Príncep hereu Carles, Joan II d'Aragó, amb Juana Enríquez el 1447, en allò que es va denominar guerra civil de Navarra. El rei va confiscar els seus béns el 1450. A la batalla d'Aibar de 1451, va caure presoner i va romandre com a ostatge fins a 1460.
Va tenir cinc fills: Luis de Beaumont, II Comte de Lerín, Enrique, Carlos, Felipe i Thibaut.
Va morir a Castella mentre gestionava ajudes per a la seva causa.

## Luis de Beaumont, II comte de Lerín

Es desconeix quan i on va néixer. Va morir el 16 d'octubre de 1508 a Aranda de Jarque. Fill de Luis de Beaumont i de Joana de Navarra . El 1462, a la mort del seu pare, va heretar els seus títols i possessions. Des de 1451, va liderar el bàndol beaumontés juntament amb el seu oncle Juan.
El 1464 es va signar el tractat de Tarragona, el comte va deposar les armes i es va sotmetre a Joan II d'Aragó. Aquest va accedir que Lluís es casés el 1468 amb la seva filla il·legítima Leonor d'Aragó, tinguda de Catalina Álvarez. A poc a poc el comte es va posar a favor de Ferran II d'Aragó, per la qual cosa Leonor de Foix, germanastra de Ferran II, i lloctinent de Navarra en nom del pare de tots dos, Joan II, va acabar declarant-ho en rebel·lia l'any 1472.
L'oposició del bàndol beaumontés al matrimoni en 1484 de la néta de la lloctinent i fugaç reina titular Leonor I de Navarra, reina titular des de 1483, Catalina de Foix, Catalina I de Navarra, amb Juan d'Albret (1485), ho va enfrontar amb la regent, la nora de Leonor i, per tant, mare de Catalina, Magdalena de França, germana del rei de França Luis XI de França (rei de 1461 a 1483), fins que la pau de Pamplona i Orthez (1493) va permetre la coronació dels reis, coronació que va implicar grans concessions per part d'aquests.
El comte no va trigar gaire a prendre de nou les armes, però va ser derrotat en 1495, després del qual va buscar l'empara del seu cunyat Ferran II d'Aragó a Castella, on aquest li va concedir el Marquesat d'Huéscar. El 1500 se li van restituir de nou els seus drets, però el 1507 va tornar a caminar i va ser bandejat a Aragó, on va morir. El 1508, la Reina Caterina I va passar ordres perquè se li suprimissin al II comte, títols, terres, rendes i béns.

## Luis de Beaumont, III comte de Lerín

Fill de Lluís de Beaumont, el II comte, i de la bastarda reial trastamarina Leonor d'Aragó. Es va casar amb Brianda Manrique de Lara, amb qui va tenir dos fills: Luis, IV comte de Lerín (1504 - 9 de gener de 1565), i Juan, però tenint, a més, dues filles il·legítimes, Luisa i María.
El 1508, amb els béns i càrrecs paterns confiscats, va liderar el bàndol beaumontès. Ferran II d'Aragó va demanar el 1509 el seu perdó, però no ho va aconseguir, encara que li va concedir les rendes de la Corona de Navarra a Aragó fins que recuperés el patrimoni.
Va col·laborar amb Ferran II d'Aragó en la conquesta de Navarra el 1512, i per això se li van restituir els seus béns, els quals van ser confirmats el 1524 per Carles V. Va ser succeït pel seu fill l'IV comte, el 1530.

## Luis de Beaumont, IV comte de Lerín

Fill de Luis de Beaumont, III comte de Lerín, i de Brianda Manrique de Lara i de Castro (1504 - 9 de gener de 1565), es va casar amb Aldonza Folch de Cardona i va tenir tres filles: Brianda, Francisca i María.
El títol va passar a la seva filla Brianda de Beaumont, V comtessa (circa 1540 - 1588), que va casar en 1564 amb Diego Álvarez de Toledo i Enríquez de Guzmán, mort el 10 de juliol de 1583, tercer fill de l'III duc d'Alba, Fernando Álvarez de Toledo i Pimentel ( Àvila, 1507 - Lisboa, Portugal, desembre de 1582), conegut com "El Gran Duc" o "Duc de Ferro" per la seva duresa governant.
Com el germà gran de Diego va ser l'IV duc d'Alba, Fadrique Álvarez de Toledo i Enríquez de Guzmán (1537-1585) i no va tenir descendència adulta malgrat casar tres vegades. Seria el fill del duc consort d'Huéscar, Diego, casat amb Brianda de Beaumont i Folch de Cardona, conegut com Antonio Álvarez de Toledo i Beaumont, duc de Huéscar per la seva mare, qui seria també, pel seu oncle per línia paterna, als 17 anys, duc d'Alba des de 1585 (1568 - 29 de gener de 1639), II duc d'Huéscar, VI comte de Lerín i conestable hereditari de Navarra, marquès de Coria i gran d'Espanya. En 1599 Felip III li va concedir el títol de Cavaller de l'Ordre del Toisón d'Or.
Quan aquest Antoni, dues vegades duc i gran d'Espanya, va casar amb Mencía de Mendoza i Enríquez de Cabrera, morta el 1619, filla del V Duc de l'Infantat i molts altres títols, el VII Comte de Lerín ja no deixaria rastre dels seus orígens navarresos (Beaumont) el va conèixer com Fernando Álvarez de Toledo i de Mendoza, mort el 1667.

## Bibliografia

* v, Jean de «Les Beaumont-Navarre: notes historiques et généalogiques (suite)» (en francès). Revista internacional de los estudios vascos, RIEV, 3, 5, 1909, pàg. 637–651. ISSN: 0212-7016 [Consulta: 30 març 2024].
* v, Ana; v, Luis «La voluntad de integración de una élite: el linaje Lizarazu». Navarra en la monarquía hispánica: algunos elementos clave de su integración. Thomson Reuters Aranzadi, 2017, pàg. 305–336 [Consulta: 22 maig 2024].

## Enllaços externs

* Comtes de Lerín