# Lola Rodríguez de Tió

Lola Rodríguez de Tió (San Germán, 14 de setembre de 1843 - l'Havana, 10 de novembre de 1924) va ser una poetessa porto-riquenya defensora dels drets de les dones, l'abolició de l'esclavitud i la independència de Puerto Rico.

## Biografia

Dolores Rodríguez de Astudillo y Ponce de León va néixer a San Germán, Puerto Rico. Filla de Sebastián Rodríguez de Astudillo, un dels membres fundadors de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Puerto Rico, i de Carmen Ponce de León, descendent de Juan Ponce de León, explorador i primer governador espanyol de Puerto Rico, nascuda a la ciutat de San Germán. Va ser educada a casa seva, on va desenvolupar un gran amor per la literatura, especialment per les obres de Fray Luis de León, que va ser la seva font d'inspiració. A disset anys va demanar poder portar els cabells curts, cosa que anava en contra de les convencions de l'època, un tret personal que va mantenir tota la seva vida.
Lola es va traslladar amb la seva família a Mayagüez, on va conèixer Bonocio Tió Segarra, amb qui es va casar el 1863. Rodríguez de Tió va ser una escriptora i importadora de llibres que va escriure articles a la premsa local com a activista contra el règim espanyol mentre l'hi va permetre el govern. Després de casar-se va publicar el primer llibre de poesia, Mis cantos, del qual va vendre 2.500 exemplars, una quantitat llavors increïble.
El 1867 i el 1889, Lola Rodríguez de Tió i el seu marit van ser desterrats de Puerto Rico pels governadors espanyols. En el seu primer exili van anar a Veneçuela i en el segon es van traslladar primer a Nova York, on van ajudar José Martí i altres revolucionaris cubans, i més tard a Cuba, on la parella va residir fins a la mort. La seva casa era un punt de reunió de polítics i intel·lectuals, així com d'exiliats porto-riquenys. El 1868, inspirada per Ramón Emeterio Betances Alacán, defensor de la independència de Puerto Rico, i per l'intent de revolució anomenat Grito de Lares, va escriure la lletra patriòtica de l'himne La Borinqueña, que ja tenia música. El 1901, Lola Rodríguez de Tió va fundar l'Acadèmia Cubana d'Arts i Lletres, de la qual va ser membre. També va ser inspectora del sistema escolar local. És coneguda a Cuba pels seus poemes patriòtics sobre Puerto Rico i Cuba. Algunes de les seves obres són Cuba y Puerto Rico son... i Mi libro de Cuba.
El 1919, Lola Rodríguez de Tió va tornar a Puerto Rico, on se li va dedicar un gran banquet a l'Ateneo Puertorriqueño, en què va recitar Cantos a Puerto Rico. Va morir el 10 de novembre de 1924 i està enterrada al cementiri Colón de l'Havana, a Cuba.
Es creu que el disseny i els colors de la bandera de Puerto Rico, adoptada el 1954 i que és com la bandera de Cuba, però amb els colors invertits, van venir d'una idea de Rodríguez de Tió. Puerto Rico ha honorat la seva memòria donant el seu nom a escoles i avingudes.

## Lletra de "La Borinqueña" (1868)

¡Despierta, borinqueño que han dado la señal! ¡Despierta de ese sueño que es hora de luchar!
¿A ese clamor patriótico no arde tu corazón? ¡Ven! Nos será simpático el ruido del cañón.
Mira, ya el cubano libre será, le dará el machete su libertad... le dará el machete su libertad.
Ya el tambor guerrero dice en su son, que es la manigua el sitio, el sitio de la reunión, de la reunión... de la reunión.
El Grito de Lares se ha de repetir, y entonces sabremos vencer o morir.
Bellísima Borinquen, a Cuba hay que seguir, tú tienes bravos hijos que quieren combatir.
Ya por más tiempo impávidos no podemos estar, ya no queremos, tímidos dejarnos subyugar.
Nosotros queremos ser libres ya, y nuestro machete afilado está... y nuestro machete afilado está.
¿Por qué entonces, nosotros hemos de estar, tan dormidos y sordos y sordos a esa señal? a esa señal, a esa señal?
No hay que temer, riqueños al ruido del cañón que salvar a la patria ¡es deber del corazón!
Ya no queremos déspotas, caiga el tirano ya, las mujeres indómitas también sabrán luchar.
Nosotros queremos la libertad, y nuestros machetes nos la dará.... y nuestros machetes nos la dará...
Vámonos, borinqueños, vámonos ya, que nos espera ansiosa, ansiosa la libertad. ¡La libertad, la libertad!

## Avantpassats de Lola Rodríguez de Tió

Avantpassats de Lola Rodríguez de Tió :
8. 
 4. Francisco José Rodríguez de Astudillo n. 1761 Cumaná, Sucre, Veneçuela 
 9. 
 2. Don Sebastián Rodríguez de Astudillo-Ramírez del Postigo 
 10. Francisco Xavier Ramírez del Postigo-Vidal n. 1735, Montilla, Còrdova, Espanya 
 5. María del Socorro Ramírez del Postigo-Ortiz de la Peña n. 1788, San Germán, Puerto Rico 
 11. María Candelaria Ortiz de Peña-Del Toro n. 1745, Montilla, Còrdova, Espanya 
 1. Dolores (Lola) Rodríguez de Astudillo y Ponce de León n. 1848, San Germán, Puerto Rico 
 12. Clemente Antonio Ponce De Leon y De La Seda n. 1761, San Germán, Puerto Rico 
 6. Don José Antonio Ponce de León Del Toro y Quiñones n. 1792, San Germán, Puerto Rico 
 13. Baltazara Del Toro y Quiñones Rodriguez n. 1792, 
 3. Doña María del Carmen Ponce de León y Martínez Mariño n. San Germán, Puerto Rico 
 14. Zenón Martínez n. Benafalsa, Castella la Vella, Espanya 
 7. Doña María Vicenta Martínez Mariño 
 15. María Mariño n. Pontevedra, Galícia, Espanya :

## Referències

* ↑ Grupo Editorial EPRL. «Rodríguez de Tió, Lola». Enciclopedia de Puerto Rico, 15-09-2014. [Consulta: 4 setembre 2016].
* ↑ «El Colegio de Abogados de Puerto Rico: Un resumen histórico». Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 28 abril 2016].
* 1 2 3 «Lola Rodríguez de Tió». Library of Congress [Consulta: 4 setembre 2016].
* ↑ «Puerto Rican Bandera». Arxivat de l'original el 2009-04-16. [Consulta: 4 setembre 2016].
* ↑ Don Francisco José Rodríguez de Astudillo
* ↑ Rodríguez de Astudillo
* ↑ Clemente Antonio Ponce de León (1761-1811) casado con Baltazara del Toro y Quiñones
* ↑ Aurelio Tió. Nuevas fuentes para la historia de Puerto Rico: documentos inéditos o poco conocidos cuyos orginales se encuentran en el Archivo General de Indias en la ciudad de Seville, España. Ediciones de la Universidad Interamericana de Puerto Rico, 1961.
* ↑ Doña Carmen Ponce de León y Martínez Mariño