OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Linamarina

Linamarina és un glucòsid cianogènic que es troba a les fulles i rels de plantes com la mandioca, mongetes de Lima i el lli. És un glucòsid de l'acetona de cianohidrina. Després de l'exposició dels enzims i la flora intestinal de l'intestí humà,la linamarina i la seva derivada metilada la lotaustralina es pot descompondre en cianur d'hidrogen que és tòxic. Per tant, les plantes que tenen quantitats significatives de linamarina s'han de processar per desintoxicar-les. La linamarina ingerida ràpidament s'excreta per l'orina i el mateix glucòsid no sembla agudament tòxic. La ingestió de rels de mandioca insuficientment processada està associada a la malaltia africana coneguda com a konzo. La linamarina sembla també causa de la intolerància a la glucosa i la diabetis però en animals de laboratori no s'ha pogut comprovar completament i pot indicar que l'efecte principal és agreujar les condicions que ja existien més que no pas induir la diabetis pròpiament.
Recentment s'ha desenvolupat una mandioca transgènica sense linamarina.

## Referències

* ↑ Banea-Mayambu JP, Tylleskar T, Gitebo N, Matadi N, Gebre-Medhin M, Rosling H. (1997). Geographical and seasonal association between linamarin and cyanide exposure from cassava and the upper motor neurone disease konzo in former Zaire. Trop Med Int Health 2(12):1143-51. PMID: 9438470
* ↑ Soto-Blanco B, Marioka PC, Gorniak SL. (2002). Effects of long-term low-dose cyanide administration to rats. Ecotoxicol Environ Saf 53(1):37-41. PMID: 12481854
* 1 2 Soto-Blanco B, Sousa AB, Manzano H, Guerra JL, Gorniak SL. 2001. Does prolonged cyanide exposure have a diabetogenic effect?. Vet Hum Toxicol. 43(2):106-8.
* ↑ Yessoufou A, Ategbo JM, Girard A, Prost J, Dramane KL, Moutairou K, Hichami A, Khan NA. (2002). Cassava-enriched diet is not diabetogenic rather it aggravates diabetes in rats. Fundam Clin Pharmacol 20(6):579-86. PMID: 17109651
* ↑ Siritunga D, Sayre R (2003). "Generation of cyanogen-free transgenic cassava". Planta 217 (3): 367-73. doi:10.1007/s00425-003-1005-8 PMID: 14520563
# Thomas Arslan

Thomas Arslan (Braunschweig, 16 de juliol de 1962) és un director de cinema turcoalemany.
Nascut a Alemanya de pare turc i mare alemanya, Arslan pertany a la primera generació dels cineastes de l'Escola de Berlín. Va fer moltes pel·lícules com a càmera, director, productor, i guionista. La primera vegada que va cridar l'atenció del públic amb una trilogia de la pel·lícula que gira entorn de la vida quotidiana dels berlinesos d'ascendència turca. La segona pel·lícula d'aquesta sèrie es va presentar a la secció Fòrum de la Berlinale el 1999, i va guanyar els premis de la FIPRESCI i del Jurat Ecumènic.

## Pel·lícules

* 1994: Mach die Musik leiser
* 1994: Deutschländer
* 1995: Mädchen am Ball
* 1997: Geschwister – Kardeşler
* 1998: Tigerstreifenbaby wartet auf Tarzan
* 1999: Dealer
* 2001: Der schöne Tag
* 2006: Aus der Ferne
* 2007: Ferien
* 2010: Im Schatten
* 2013: Gold

## Referències

* ↑ Sabine Hake; Barbara Mennel Berghahn Books. Turkish German Cinema in the New Millennium: Sites, Sounds, and Screens, 30 octubre 2012, p. 95–. ISBN 978-0-85745-769-1.
* ↑ Jaimey Fisher; Brad Prager Wayne State University Press. The Collapse of the Conventional: German Film and Its Politics at the Turn of the Twenty-first Century, 2010, p. 287–. ISBN 0-8143-3377-X.
* ↑ https://www.berlinale.de/en/archiv/jahresarchive/2012/08_pressemitteilungen_2012/08_pressemitteilungen_2012detail_11028.html

## Enllaços externs

* "El Problema d'Identitat dels turcs a Alemanya és exagerat": Entrevista (turc)
* Turquia és una terra de la que estic tant lluny com a prop: Entrevista (turc)
* Entrevista (anglès)
* Escola de Berlín (anglès)
# Rahotep (príncep)

Rahotep va ser un príncep egipci de la IV Dinastia. Probablement era fill del faraó Snefru i de la seva esposa principal, tot i que Zahi Hawass suggereix que el seu pare podria haver estat Huni.
Rahotep en jeroglífic :
Rahotep (R 'htp) significa "Ra està satisfet". Altres significats serien "Ra-pacífic", "Ra-contingut".
Els títols de Rahotep van ser inscrits en una magnífica estàtua que el representa a ell i a la seva esposa excavada de la seva mastaba a Meidum el 1871 per Auguste Mariette. Aquestes inscripcions el descriuen com a Gran Sacerdot de Ra a Heliòpolis (amb el títol afegit exclusiu a Heliòpolis, la ciutat de Ra, de "El més gran dels vidents"), Director d'Expedicions i Supervisor d'Obres. També duia un títol atorgat a l'alta noblesa, "Fill del Rei, engendrat del seu cos".
El germà gran de Rahotep era Nefermaat I, i el seu germà petit era Ranefer. Rahotep va morir quan era jove, de manera que el seu germanastre Khufu es va convertir en faraó després de la mort de Snefru.
L'esposa de Rahotep era Nofret, els pares de la qual no es coneixen.
Nofret i Rahotep van tenir tres fills: Djedi, Itu i Neferkau, i tres filles: Mereret, Nedjemib i Sethtet. Tots ells apareixen representats a la tomba de Rahotep.

## Imatges

* Estela de lloses de Rahotep (British Museum).
* Estàtues de Nofret i Rahotep. detall (Museu Egipci del Caire).
* Estàtues de Nofret i Rahotep (Museu Egipci del Caire).
* Estela de la mastaba de Rahotep (Museu del Louvre).

## Referències

* 1 2 «Rahotep and Nofret» (en anglès). The Ancient Egypt Site. [Consulta: 24 desembre 2020].
* ↑ Hawass, 2006, p. 22.
* ↑ Rice, 2001, p. 164.
* ↑ El-Shahawy, 2005, p. 71.
* ↑ Dodson i Hilton, 2004.

## Bibliografia

* Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
* El-Shahawy, Abeer. The Egyptian Museum in Cairo: A Walk Through the Alleys of Ancient Egypt (en anglès). Dar al-Mushaf, 2005. ISBN 978-977-17-2183-3.
* Hawass, Zahi A., Zahi A. Mountains of the Pharaohs: The Untold Story of the Pyramid Builders (en anglès). Doubleday Books, 2006. ISBN 978-0-385-50305-1.
* Rice, Michael. Who's Who in Ancient Egypt (en anglès). Routledge, 2001, p. 320. ISBN 0-415-15448-0.
# Regne d'Armènia Occidental

El regne d'Armènia Occidental és un estat sense territori autoproclamat pel titulat Gran Príncep Roland Bagratouni "Llegatari del Trone d'Armènia Occidental" resident a Budapest i el qual proposa la cessió voluntària per Turquia de la regió d'Aní (la capital històrica), i la integració del regne al espai europeu i a l'OTAN. El regne no obstant hauria d'abraçar finalment tota l'Armènia Wilsoniana i la que fou la Cilícia francesa.

## Bandera i escut

La bandera és de creu escandinava blava amb els quarters taronja i vermell (part superior) i vermell i taronja (part inferior); l'amplada de la creu és d'un terç de l'altura de la bandera; al centre de la creu hi ha l'escut reial. Aquesta bandera és similar a la del poble hamshen (part dels armenis occidentals avui repartits entre diversos països i dividits entre musulmans i cristians) però en aquest cas no porta escut, la creu és grega i amb una amplada d'una cinquena part de l'altura de la bandera, i els colors dels quarters estan intercanviats (vermell i taronja a dalt, taronja i vermell a baix).
L'escut es quarterat per una creu de gules; el primer quarter és atzur amb tres roses de gules; el segon és d'or amb creu de gules; el tercer és d'or amb lleó de gules; i el quart és atzur amb tres sols d'or; al centre un escudet d'or amb lleó de gules. Els suports són dos lleons d'or; l'escut té corona reial sobre i està posat sobre mantell d'hermines; escut u suports es troben sobre una cinta daurada amb la inscripció en armeni i llatí "Ազատ Հայաստանն Armenia Liberoi" (Armènia LLiure) de sable; el mantell està presidit per la corona reial.

## Referències

* Regne d'Armènia Occidental
# Escola bíblica

Les escoles bíbliques (de vegades anomenades col·legis bíblics) són institucions cristianes protestants d'educació superior, que preparen als estudiants per al ministeri cristià i els ofereixen una educació teològica, estudis bíblics, i una capacitació ministerial pràctica. Les universitats bíbliques ofereixen principalment títols universitaris, però també poden oferir títols de postgrau, i títols de nivell associat, certificats o diplomes en àrees especialitzades de formació cristiana, on no cal un títol de postgrau. Les universitats bíbliques es poden trobar a tot el món, però es troben principalment a Amèrica del Nord.
L'Associació de Col·legis Bíblics del Pacífic Sud, afirma que més de la meitat de tots els missioners protestants del món són graduats d'universitats bíbliques. A Amèrica del Nord hi ha més de 1.200 instituts bíblics post-secundaris.
L'Associació per a l'Educació Superior Bíblica, afirma que els col·legis bíblics produeixen un gran percentatge de missioners evangèlics, i serveixen com un centre de capacitació primària per al lideratge a l'església local.
El 1997, hi havia 400 escoles bíbliques, que representaven a 31.000 estudiants, als Estats Units i al Canadà. Segons la pàgina web Theology-degrees.com, hi havia més de 300 universitats bíbliques acreditades als Estats Units el 2012.
Hi ha al voltant de 200 institucions bíbliques post-secundàries en tota Amèrica del Nord que estan afiliades a l'Associació per a l'Educació Superior Bíblica. L'Institut Bíblic Moody de Chicago, va ser una de les primeres institucions bíbliques que van ser establertes.

## Referències

* ↑ «Member Schools Arxivat 2016-04-22 a Wayback Machine.». European Evangelical Accrediting Association. [Consulta: 6 maig 2016].
* ↑ «Member Colleges Arxivat 2016-04-25 a Wayback Machine.». South Pacific Association of Evangelical Colleges. [Consulta: 6 maig 2016].
* ↑ Todd C. Ream, "Protestant Bible Institutes in the United States", in The International Handbook of Protestant Education, ed. William Jeynes, David W. Robinson, Springer, 2012, pp. 123-136; William C Ringenberg, The Christian college: a history of Protestant higher education in America, Grand Rapids, Mich.: Eerdmans, 1984.
* ↑ «History Arxivat 2016-04-25 a Wayback Machine.». South Pacific Association of Evangelical Colleges. [Consulta: 6 maig 2016].
* ↑ History: Biblical Higher Education Arxivat 2011-07-24 a Wayback Machine., American Association of Bible Colleges website, November 19, 2007.
* ↑ «Theology-Degrees.com». Arxivat de l'original el 2013-12-09. [Consulta: 10 gener 2018].
* ↑ «www.uscollegesearch.org/». Arxivat de l'original el 2018-01-10. [Consulta: 10 gener 2018].

## Enllaços externs

* Institut Bíblic Moody (anglès)
# Llengües shasta

La llengües shasta eren una família ligüística d'amerindis de Califòrnia que estava formada per quatre llengües, parlades anteriorment al nord de Califòrnia i sud d'Oregon, Estats Units pels shasta.

## Classificació

Tota la família es troba actualment extingida. D'elles, el shasta va ser l'últim llengua parlada. En la dècada de 1980 encara tenia tres parlants ancians. Les llengües classificades com a shasta són quatre:
* Konomihu (†)
* Shasta New River (†)
* Okwanuchu (†)
* Shasta (o Shastika) (†)
Les llengües shasta s'han classificat sovint dins d'un hipotètic grupo hoka.

## Comparació lèxica

Els numerals venen donats per:
    GLOSA Shasta 1 ʦʼamo 2 xokʷa 3 xaʦki 4 irahaya 5 eʔʦa 6 ʦo-wateha 7 xokʷa-wateha 8 xaʦki-wateha 9 irahaya-wateha 10 eʔʦe-hewi

## Referències

* ↑ Dixon, R. B., & Kroeber, A. L. (1907). Numeral systems of the languages of California. American Anthropologist, 9(4), 663-690.

## Bibliografia

* Mithun, Marianne, ed. The Languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press, 1999.

## Enllaços externs

* Tribus natives, grups, famílies lingüístiques i dialectes de Califòrnia en 1770 Arxivat 2011-04-30 a Wayback Machine. (mapa segons Kroeber)
# ISO 3166-2:AM

ISO 3166-2:AM és el subconjunt per a Armènia de l'estàndard ISO 3166-2, publicat per l'Organització Internacional per Estandardització (ISO) que defineix els codis de les principals subdivisions administratives.
Actualment per a Armènia, l'estàndard ISO 3166-2, està format per 1 ciutat i 10 províncies. La ciutat Erevan és la capital del país i té un status especial equivalent a una província.
Cada codi es compon de dues parts, separades per un guió. La primera part és AM, el codi ISO 3166-1 alfa-2 per a Armènia. La segona part són dues lletres.

## Codis actuals

Els noms de les subdivisions estan llistades segons l'ISO 3166-2 publicat per la "ISO 3166 Maintenance Agency" (ISO 3166/MA)
| Codi | Nom de la subdivisió (hy) (ISO 9985) | Nom de la subdivisió (en) | Nom de la subdivisió (hy) | Tipus de subdivisió |
| AM-ER | Erevan | Erevan | Երևան | Ciutat |
| AM-AG | Aragac̣otn | Aragadzotn | Արագածոտն | Província |
| AM-AR | Ararat | Ararat | Արարատ | Província |
| AM-AV | Armavir | Armavir | Արմավիր | Província |
| AM-GR | Geġark'unik' | Gelarquniq | Գեղարքունիք | Província |
| AM-KT | Kotayk' | Kotaiq | Կոտայք | Província |
| AM-LO | Loṙi | Lorí | Լոռի | Província |
| AM-SH | Širak | Xirak | Շիրակ | Província |
| AM-SU | Siunik | Siunia | Սյունիք | Província |
| AM-TV | Tavuš | Tavuix | Տավուշ | Província |
| AM-VD | Vayoć Jor | Vayots Dzor | Վայոց Ձոր | Província |

### Notes

* ↑ Nom en català no inclòs a l'estàndard ISO 3166-2.
* ↑ Nom en armeni en l'alfabet armeni no inclòs a l'estàndard ISO 3166-2.

## Vegeu també

* Divisions administratives d'Armènia

## Enllaços externs

* ISO Online Browsing Platform: AM (Plataforma Online d'Exploració ISO: AM) (anglès)
* Divisions administratives d'Armènia, Statoids.com (anglès)
# CGMS-A

CGMS-A (Copy Generation Management System Analog) és un mecanisme de protecció anticòpia per a senyals de televisió analògica. El sistema existeix des de 1995 i ha estat estandarditzat per la IEC (International Electrotechnical Commission) i la IEA/CEA (Consumer Electronics Association).
Aquest mecanisme no té cap mena de relació amb l'etiqueta de difusió (Broadcast Flag), que només és utilitzada en televisió digital

## Aplicacions

CGMS-A és utilitzat en aparells com PVR's (Personal Video Recorders) i DVR's (Digital Video Recorders), reproductors i gravadors de DVD, D-VHS, gravadors de Blu-ray, així com en algunes emissions de televisió. Els més recents aparells TiVo utilitzen senyals CGMS-A.
La implementació del CGMS-A és necessària per a certes aplicacions, com la llicència DVD CCA, D-VHS i en alguns gravadors de DVD que també utilitzen els senyals CGMS-A en les entrades analògiques. Aquesta tecnologia, però, requereix un mínim processament de senyal.

## Estandardització

CGMS-A es troba estandarditzat en diverses normes, designant-se com un fragment d'informació dins les dades transmeses durant l'interval d'esborrat vertical (VBI, Vertical Blanking Interval). Tanmateix, cada estàndard té les seves particularitats respecte d'on es pot trobar la informació CGMS-A dins aquestes dades.
* A l'estàndard de la IEC 61880 es designa com la informació que es troba a la línia 20 durant l'interval d'esborrat vertical dels senyals 525i i 480i.
* En l'estàndard IEC 61880-2 i en l'EIA-J es designa com la informació que es troba a la línia 41, en el senyal 520p.
* EIA/CEA-608-B indica que és la informació que es troba la línia 21 per als senyals 525i i 480i.
* EIA/CEA-805 per a interfícies de senyal de vídeo per components indica que és la informació que es troba a la línia 41 per al senyal 480p, a la línia 24 per al senyal 720p i a la línia 19 per al senyal 1080i.

## Senyalització

EIA-608-B especifica el significat de cada un dels 7 bits emprats. Els bits 3 i 4 contenen els valors de CGMS-A, els bits 1 i 2 contenen els valors del Sistema de Protecció Analògica (APS), el bit 0 és el bit d'origen analògic (ASB) que especifica si el senyal prové de material pregravat i els bits 5 i 6 es troben reservats.
D'aquesta manera, mitjançant els bits 3 i 4 destinats als valors de CGMS-A es poden indicar els següents estats:
* 0 0 CopyFreely (Còpia Lliure) Contingut copiable il·limitadament.
* 0 1 CopyNoMore* (Cap més còpia) Ja s'ha produït un nombre determinat de còpies i ja no es permet de fern-ne més.
* 1 0 CopyOnce Possibilitat de realitzar-ne una còpia.
* 1 1 CopyNever Cap possibilitat de fer còpies del contingut.
* L'estat CopyNoMore no formava part de l'estàndard original i el valor 0 1 es trobava reservat.

## Supressió del mecanisme

El senyal CGMS-A és fàcilment suprimible mitjançant dispositius que filtrin l'intèrval d'esborrat vertical i el normalitzin per tal d'eliminar els fragments d'informació que es desitgin.
# Redemption (pel·lícula de 1930)

Redemption és una pel·lícula pre-codi de la Metro-Goldwyn-Mayer dirigida per Fred Niblo i protagonitzada per John Gilbert, al principi de la fi de la seva carrera, i per Renée Adorée. Basada en el relat de Lev Tolstoi “El mort en vida”, la pel·lícula, que es va estrenar el 5 d’abril de 1930 amb molt males crítiques.

## Argument

Som a la Rússia de principis del segle xx. Fedya Protasoff és un faldiller ben plantat que malgasta l’herència familiar en la beguda i el joc. Coneix i s’enamora de Lisa, la promesa de Victor, el seu millor amic, la sedueix i es casa amb ella. Després d’un any tenen un fill però poc després Fedya es cansa de la monotonia de la vida familiar i malgrat els remordiments no pot evitar reprendre la seva antiga vida. Al final, contreu deutes tan grans en el joc que es veu obligat a vendre la seva propietat. Victor, per ajudar-los compra la finca a la subhasta per un preu molt inflat.
El matrimoni fa aigües. Fedya s’enamora d’una jove gitana, Masha, i se’n va a viure amb ella en una pensió barata. Per aconseguir trencar definitivament amb Lisa decideix simular el seu suïcidi. Envia una nota de suïcidi a Lisa i Masha l'ajuda deixant a la vora del riu roba seva i la seva llibreta de butxaca. Tothom conclou que s’ha ofegat deliberadament, ja que no sabia nedar. Una setmana més tard, troben un cos descompost al riu i la policia demana a Lisa que identifiqui el cadàver. Aquesta, molt angoixada i convençuda del suïcidi del seu marit afirma que és ell sense ni tan sols mirar-lo.
Lisa s’acaba casant amb Victor però aleshores es descobreix l'engany de Fedya, que és arrestat per frau. A la vegada, Lisa i Victor són acusats de bigàmia. La parella declara la seva innocència i insisteix que realment creien que Fedya era mort abans de casar-se. Feyda confessa el seu engany i insisteix que Lisa i Victor són innocents. Ple de remordiments i conscient que el fet que sigui viu acaba amb qualsevol esperança de felicitat per a Lisa i Victor, demana a un soci, Petushkov, que li dugui una pistola a la sortida del jutjat. Aleshores, observa com Lisa, Victor i altres persones que passen per davant seu marxen i es dispara. Horroritzada, Lisa crida horroritzada i el pren entre els seus braços mentre mor mentre aquest li demana perdó.

## Repartiment

* John Gilbert (Fedya)
* Renée Adorée (Masha)
* Eleanor Boardman (Lisa)
* Conrad Nagel (Victor)
* Claire McDowell (Anna Pavlovna)
* Nigel De Brulier (Petushkov)
* Charles Quartermaine (Artimiev)
* Erville Alderson (mariner a la taverna)
* Tully Marshall (xantatgista)
* Mack Swain (magistrat)
* Sidney Bracey (cambrer)
* Richard Alexander (policia)

## Referències

* ↑ Balio, Tino. MGM (en anglès). Routledge, 2018-03-14. ISBN 978-1-317-42967-8.
* 1 2 «John Gilbert in “Redemption”». Film Daily, 04-05-1930, pàg. 11.
* 1 2 «Redemption». Variety, 07-05-1930, pàg. 39.
* 1 2 «“Redemption” (100% T-F & D) – with John Gilbert». Harrison’s Reports, 10-05-1930, pàg. 74.
* ↑ «Redemption». Screenland, 7-1930, pàg. 87.

## Enllaços externs

* Redemption al catàleg de l'American Film Institute
# Disney Sing It

Disney Sing It és un videojoc karaoke i seqüela de High School Musical: Sing It! i Sing It: Pop Hits. Fou tret a la venda el 28 d'octubre de 2008 a través de múltiples plataformes.

## Cançons

Disney Sing It presenta una sèrie de cançons d'artistes afiliats a The Walt Disney Company així com les d'espectacles i pel·lícules com la sèrie High School Musical. Aquests són els artistes i cançons:
* Aly and AJ:
** Like Whoa
** Potential Breakup Song
** Chemicals ReactOS
* Hannah Montana:
** Best of Both Worlds
** Nobody's Perfect
** Rock Star
** Life's What You Make It
* Miley Cyrus:
** G.N.O. (Girl's Night Out)
** See You Again
** Start All Over
* Everlife:
** Find Yourself in You
** Real Wild Child
* Jordan Pruitt:
** Jump to the Rhythm
** Outside Looking In
* The Cheetah Girls:
** The Party's Just Begun
** One World
** Dance with Me*
* Billy Ray Cyrus:
** Ready, Set, Don't Go
* Jesse McCartney:
** She's No You
* Corbin Bleu:
** Push it to the Limit
* Vanessa Hudgens:
** Say Ok
* Drew Seeley:
** Dance with Me
# Regió arabosahariana

La regió arabosahariana en fitogeografia és una regió florística dins del regne holàrtic, tal com va proposar el botànic Armèn Takhtadjan. Ocupa les zones de clima temperat del desert del Sàhara des de l'Atlàntic fins al mar Roig, la península del Sinaí, la península aràbiga, el sud de Palestina i la baixa Mesopotàmia. Molta de la seva flora, la més pobra de les regions florístiques, amb unes 1.400 espècies, la comparteix amb les veïnes regions mediterrània i iranoturaniana i la sudanozambeziana. Tanmateix, al voltant d'un quart de les espècies, especialment de les famílies Asteraceae, Brassicaceae i Chenopodiaceae, són endèmiques. Alguns dels gèneres endèmics són Nucularia, Fredolia, Agathophora, Muricaria, Nasturtiopsis, Zilla, Oudneya, Foleyola, Lonchophora, Gymnarrhena o Lifago. La regió està coberta per deserts, semideserts i sabanes. L'estació humida és molt curta i l'estació seca molt llarga, amb poca precipitació, cosa que fa que sovint només hi hagi vegetació en canals i valls que rebin pluja d'escolament.

## Referències

* ↑ Yarshater, Ehsan. Encyclopaedia iranica (en anglès). Routledge & Kegan Paul, 2001, p. 47. ISBN 0933273568.
# Moviment mitjà diari

A astronomia el moviment mitjà diari que es representa amb la lletra, n, és la velocitat angular d'un astre en una òrbita el·líptica, mesurat en graus per dia. Es determina amb la fórmula:
    n = 2 × π/P
on P és el període en dies solars mitjans in és a radians per dia. També n = 360°/ P i llavors n s'expressa en graus per dia.
Per la tercera llei de Kepler:
    P = 2 × π × a$^{3/2}$/(G × (M+m))$^{1/2}$
on G és la Constant de gravitació universal, el valor és 6,67 × 10$^{-11}$en el sistema d'unitats MKS; M és la massa de l'objecte al voltant del qual orbita l'astre de massa m; a és el semieix major de l'òrbita el·líptica.
Per planetes del sistema solar podem utilitzar unes unitats especials i que són el temps en anys, el semieix major en ua i les masses dels cossos en masses solars. En aquest sistema i per als planetes, si fem l'aproximació que la massa de l'objecte que orbita és menyspreable en comparació amb la del Sol (M = 1) es compleix:
    P = a$^{3/2}$
En comptes de P en anys, el podem expressar en dies si multiplicant per P $_0$= 365,2422 que és la durada de l'any a la Terra.
    P = P $_0$× a$^{3/2}$
de manera que el moviment mitjà de qualsevol planeta, estel o asteroide val:
    n = k/ a$^{3/2}$
on k és la constant de Gauss, o el moviment mitjà diari de la Terra el valor és 0,01720209895 radians/dia o 0,9856076686 graus/dia; El moviment mitjà d'un planeta és el mateix que tindria un planeta fictici que girés amb velocitat angular uniforme per una òrbita circular i amb un radi igual al semieix major de l'el·lipse.

## Exemple

El cometa Halley (1P/= 1986 U1) té un semieix major:
    a = 17,94163127 ua (època 1986.02.19)
Per tant, el seu moviment mitjà diari és:
    N = 0,9856076686/17,94163127$^{3/2}$= 0,0129614 °/dia = 2,263541968$^{-04}$rad./dia
El període de revolució és igual a 27758,2010709 dies.

## Referències

* ↑ John F. W. Herschel Tratado de Astronomía, p. 157
* ↑ Les Lleis de Kepler Arxivat 2017-01-10 a Wayback Machine., publicat per la Universitat de Madrid
* ↑ Mathurin-Jacques Brisson Diccionario universal de Física, Volum 8, p. 424
* ↑ Cometa Halley a el astrolabio