# Cursus honorum

* Antiga Roma: Regne romà  · República Romana  · Imperi  · Principat  · Dominat  · Imperi d'Occident Imperi d'Orient
Organització social: :
| Dret romà Assemblees romanes Senat romà Tribus romanes Gens Cursus honorum | Ciutadania romana Patricis Equites Plebeus Esclavitud |
Magistratures ordinàries :
| Cònsol Pretor Tribú de la plebs Censor Pontifex Maximus Qüestor | Prefecte de la ciutat Edil Prefecte Procònsol Propretor Interrex |
Magistratures extraordinàries :
| Dictador Mestre de la cavalleria Tribú consular Legat | Triumvir Decemvir Vigintisexvir Interrex |
Càrrecs i honors :
| Emperador romà Rei de Roma August Cèsar Imperator Princeps senatus Tetrarquia Tetrarca | Magister officiorum Mestre dels soldats Governador Dux Lictor Vicari Tribú militar |
Cursus honorum en llatí, que significa la 'carrera [política] de magistrat', era la successió de càrrecs públics que podia assolir una persona a l'antiga Roma, tant en l'època republicana com durant l'Imperi.
Durant la República, l'organització i el desenvolupament de la carrera política depenia més aviat de la classe social de la que es provenia, però amb l'Imperi es va regular l'exercici de determinades funcions públiques, i es van establir requisits i temporalitzacions que servien per preparar el jovent per les tasques administratives i per estructurar l'ascens social.
El cursus honorum establia l'ordre i la jerarquia per les que s'havien de regir les magistratures romanes i la forma d'obtenir-les. L'any 180 aC es va aprovar la lex Villia Annalis que regulava l'ordre de les magistratures i l'edat mínima per a exercir cada càrrec. Cap al final de la República, Sul·la, l'any 81 aC, va fixar el model, i s'havia de fer prèviament el servei militar i seguidament exercir els càrrecs de qüestor, pretor, cònsol i censor.
El cursus honorum senatorial exigia una fase preparatòria que tenia diverses especialitats, el vigintivirat, i després es podien exercir fins a sis magistratures ordinàries, qüestor, edil, tribú, pretor, cònsol i censor. Hi havia una magistratura extraordinària, el càrrec de dictador, que en temps de la República s'exercia per decisió del senat en cas de perill extern o intern, i només durava sis mesos.
Durant la República, per arribar a cònsol calia haver passat les altres magistratures a una edat determinada mínima i amb un temps entre magistratures també determinat. Després de ser cònsol s'arribava a senador vitalici. Després de servir a l'exèrcit deu anys, es passava per qüestor (mínim 30 anys), edil (mínim 37 anys), tribú (mínim 37 anys), pretor (mínim 40 anys) i finalment es podia arribar a cònsol amb un mínim de 43 anys o a censor.
A l'Imperi es podia ser vigintivir amb 18 anys, tribú militar amb 20 anys, qüestor amb 25 anys, edil o tribú amb 27 anys, pretor amb 30 anys i finalment es podia arribar a cònsol als 32 anys, prefecte, propretor, procònsol, comandant de legió o prefecte de la ciutat.
Des d'August, el cursus honorum era més aviat una successió de càrrecs funcionarials, ja que el poder polític i militar corresponia només a l'emperador, que podia fer i desfer a voluntat i nomenar pels càrrecs a les persones que li semblés convenient. Es va determinar també l'obligació de servir a l'exèrcit. August també va establir un cursus honorum especial per als equites, que normalment feien carrera a l'exèrcit i després ocupaven llocs a l'administració de l'Imperi.

## Principals magistratures de la República de Roma

* Dictador
* Senadors, membres del Senat romà
* Cònsols
* Tribuns
* Tribú amb potestat consular
* Censors
* Pretors
* Pontífex màxim
* Pontífexs
* Sacerdots
* Edils
* Qüestors
* Curials o decurions
* Decemvirs
* Triumvirs
* Diumvirs
* Interrex
* Mestre de cavalleria

## Principals magistratures de l'Imperi de Roma

* Justícia i dret romà
| Senat romà Cursus honorum Assemblea romana Collegium | Dret romà Ciutadania romana Comicis romans Imperium |
* Emperador (Imperator)
* Cèsar (Caesar)
* Senadors, membres de l'orde senatorial
* Procònsols
* Praeses
* Cònsols, durant l'Imperi era més aviat un càrrec honorífic i havia perdut bona part del poder que tingué durant la República Romana.
* Tribuns
* Censors
* Pretors
* Curials o decurions
* Vicaris
* Prefectes del pretori
* Prefectes
* Procuradors
* Propretors
* Proqüestors
* Tetrarques (Baix imperi)
* Etnarques
* Magister militum
* Comites
* Dux

## Referències

* 1 2 3 Speake, Graham (ed.). Diccionario Akal de Historia del mundo antiguo. Tres Cantos: Akal, 1999, p. 109-110. ISBN 9788446010333.
* ↑ Abbott, F. F. A history and description of Roman political institutions. Nova York: Biblo and Tannen, 1961, p. 39-41.