# Pont de Crimea

El Pont de Crimea (en rus: Крымский мост, transcrit Krimski most; en ucraïnès: Кримський міст, transcrit Krimski mist, en tàtar de Crimea: Keriç Köpüri, pronunciat Kéritx Köpöri), anomenat també Pont de l'Estret de Kertx (en ucraïnès: Міст через Керченську протоку, transcrit Mist txèrez Kèrtxensku protoku), o Pont de Kertx (en ucraïnès: Керченський міст, transcrit Kèrtxenski mist), és una parella de ponts paral·lels, un amb una carretera, l'altre ferroviari, que travessen l'Estret de Kertx entre la península de Taman, al krai de Krasnodar, a Rússia, i la península de Kertx de Crimea, que és un territori en disputa entre Rússia i Ucraïna. El pont fou construït per Rússia després d'annexionar-se Crimea al principi de la guerra russo-ucraïnesa. Té una llargada de 19 km (11.8 mi), que fan que sigui el pont més llarg construït mai per Rússia, i el pont més llarg d'Europa. A més del transport, la intenció de Rússia en fer el pont fou solidificar les seves pretensions a Crimea.
El gener de 2015, l'empresa Stroygazmontazh, d'Arkady Rotenberg va guanyar el contracte per a la construcció del pont. Les obres van començar el febrer de 2016; el president rus Vladímir Putin va inaugurar el pont amb la carretera el 15 de maig de 2018 i es va obrir als cotxes el 16 de maig i als camions el primer d'octubre. El pont ferroviari es va inaugurar el 23 de desembre de 2019 i el primer tren regular de passatgers va travessar el pont el 25 de desembre de 2019. El pont es va obrir als trens de mercaderies el 30 de juny de 2020. El rècord de trànsit es va registrar el 15 d'agost de 2020, amb 36.393 cotxes.
El pont es va batejar com a "Pont de Crimea" després d'un vot per internet el desembre de 2017; els noms "pont de Kertx" i "pont de la reunificació" van quedar en segona i tercera posició, respectivament.
El 8 d'octubre de 2022, a les 6:07 del matí, hora local, es va produir una gran explosió a la carretera que conduïa de Rússia a Crimea, que va provocar l'enfonsament de parts del pont i l'inici d'un gran incendi.

## Història
### Propostes i intents abans de l'annexió
#### El pont ferroviari de Kertx

Des de principis del segle xx es van començar a considerar propostes per construir un pont per travessar l'estret de Kertx.
Durant la segona guerra mundial, l'Organització Todt alemanya va construir un telefèric que travessava l'estret. Es va acabar el juny de 1943 i tenia una capacitat diària de 1000 tones. La construcció d'un pont combinat de carretera i ferrocarril va començar l'abril de 1943, però abans d'acabar-se, durant la retirada, les mateixes tropes alemanyes van volar les parts acabades del pont i van destruir el telefèric.
El 1944, la Unió Soviètica va construir un pont de 4,5 km a través de l'estret. Aquest pont, que no estava dissenyat per a ser permanent, va tenir problemes greus de disseny i construcció i destruït per un flux de gel el febrer de 1945. La proposta per reparar-lo fou rebutjada ràpidament, i les restes del pont destruït es van desmuntar, per començar a plantejar dissenys de ponts permanents.

#### Propostes soviètiques

El 1949,, el govern soviètic va ordenar la construcció d'un pont de dos pisos de 5,969 km, combinant carretera i ferrocarril (dos carrils de carretera a la part de dalt, i dues vies de tren a la inferior) amb una alçada sobre l'aigua de 40 m, per connectar Yeni-Kale amb el cordó de Txuixka, però el 1950 es va aturar la construcció, i es va crear una línia de ferris.
A partir de mitjans de la dècada de 1960 es va desenvolupar una versió diferent de l'enllaç fix, el projecte hidràulic de Kertx («Керченский гидроузел»), que proposava un sistema de dics i ponts que travessava l'estret. El projecte no es va dur a terme per falta de finançament i pel col·lapse de la Unió Soviètica.
Estret de Kertx Mar d'Azov Mar Negra
Alineaments possibles del pont proposat fins 2002. La ruta vermella ("Tuzla" or "del sud") va acabar sent la base del Pont de Crimea construït per Rússia, mentre que la ruta cian (Cap Fonar – Cap Maly Kut, també coneguda com a "ruta del nord") era la que preferia el govern ucraïnès el 2011. :

#### Acords entre els governs rus i ucraïnès

Encara que la idea d'un pont internacional que enllacés Ucraïna i Rússia va continuar viva després de la dissolució de la Unió Soviètica, els dos països no van enllestir el projecte. L'antic alcalde de Moscou Iuri Lujkov era un ferm defensor de l'autopista a través de l'estret, expressant l'esperança que acostés els crimeans a Rússia, tant en el terreny econòmic com el simbòlic. Les autoritats prorusses de Crimea van expressar esperances similars, esperant que el pont contribuís bé a una "renaixença de la Ruta de la Seda" o a una carretera multinacional al llarg de la costa de la mar Negra.
El Consell de Ministres d'Ucraïna va tornar a considerar la construcció del pont el 2006, i el llavors Ministre de Transports d'Ucraïna Mykola Rudkovsky va declarar que esperava que el pont tingués un balanç "net positiu per a Crimea" perquè permetria "que tots els turistes que visitessin el Caucas rus visitessin també Crimea". Els primers ministres dels dos països en van parlar el 2008, i una Estratègia de Transport de Rússia, que es va adoptar aquell any, contemplava la construcció del pont de l'estret de Kertx com a tema prioritari per al desenvolupament de la infraestructura de transport del districte Federal del Sud en el període 2016–2030, havent de crear-ne el disseny el 2015.
El 2010, el President d'Ucraïna Víktor Ianukòvitx i el President de Rússia Dmitri Medvédev van signar un acord per a construir un pont a través de l'estret de Kertx, i Rússia i Ucraïna van signar un memoràndum d'acord mutu sobre la construcció del pont el 26 de novembre de 2010. Un estudi de 2011 del govern ucraïnès va anunciar la seva preferència preliminar per una carretera entre el Cap Fonar i el Cap Maly Kut. Si s'hagués fet aquest projecte, hauria suposat la construcció d'un pont de 10,92 km, amb 49 km de carreteres adjacents i 24 km de ferrocarrils adjacents.
La desestimació de l'Acord d'Associació d'Ucraïna i la Unió Europea el novembre de 2013 va comportar un interès renovat en la construcció d'un pont entre Crimea i la península de Taman de Rússia, i el pla d'acció entre Ucraïna i Rússia que es va signar el 17 de desembre de 2013 incloïa un acord sobre la construcció del pont. A finals de gener de 2014, els governs ucraïnès i rus van decidir que la construcció del pont s'encarregaria a una empresa nova amb participació ucraïnesa i russa, mentre que l'empresa estatal d'autopistes russa (Avtodor) seria la responsable del pont a llarg termini. A més, es va decidir que un grup de treball especial determinaria la ubicació i decidiria els paràmetres tècnics. El Ministeri de Desenvolupament Econòmic i Comerç d'Ucraïna va estimar que la construcció duraria cinc anys i costaria entre 1.500 i 3.000 milions de dòlars. A principis de febrer de 2014, Autopistes Russes (Avtodor) va rebre l'encàrrec per part del viceprimer ministre de Rússia de preparar un informe de viabilitat que s'havia de publicar el 2015.
Durant els següents mesos, a mesura que es deterioraven les relacions entre els dos països, les negociacions bilaterals sobre el pont van fracassar, però, malgrat tot, Rússia declarava que esperava que es respectessin els acords de desembre de 2013, i el 3 de març, el primer ministre Dmitri Medvédev va signar un decret per crear una subsidiària d'Avtodor per supervisar el projecte. El 18 de març aquesta subsidiària va anunciar un concurs per l'enginyeria del projecte del pont, però en aquell moment, la premissa del concurs, que encara feia referència als acords de 2013, ja no tenia sentit.

### Annexió i inici de la construcció

Després de l'annexió de Crimea per part de Rússia el març de 2014 enmig d'un deteriorament dràstic de les relacions entre els dos països, el projecte del pont de l'estret de Kertx es va convertir en una part instrumental dels plans russos per integrar a Rússia el territori acabat d'annexionar. Encara que Ucraïna havia perdut el control de la península, encara la podia isolar aturant enllaços de transport vitals, perquè Rússia, al contrari d'Ucraïna, no tenia comunicació terrestre amb Crimea en aquell moment, i utilitzar la línia de ferris de l'estret de Kertx tenia les seves limitacions: el trànsit de ferris s'aturava sovint a causa del mal temps, i sovint hi havia llargues cues de vehicles.
A més dels motius pràctics, el pont tenia una finalitat simbòlica: havia de demostrar la resolució de Rússia per mantenir Crimea, i proporcionar una connexió "física" de Crimea amb el territori rus. Havent deixat de ser un projecte de infraestructura bilateral, el disseny i la construcció del pont de l'estret de Kertx es van dur a terme unilateralment per Rússia, a partir d'aquell moment – i només va ser en aquell moment que la construcció d'un enllaç permanent per l'estret de Kertx va deixar de ser un projecte sempre posposat i es va convertir en realitat.
L'anunci que Rússia construiria un pont ferroviari per l'estret va ser fet pel president de Rússia Vladímir Putin el 19 de març de 2014, tot just l'endemà que Rússia reclamés oficialment Crimea com a territori propi. El gener de 2015, el contracte per la construcció del pont es va atorgar al grup SGM, i el seu propietari, Arkady Rotenberg (amic íntim de Putin) va rebre sancions internacionals com a resposta a la implicació de l'exèrcit rus en Ucraïna. Fins aquell moment, SGM sempre havia construït gasoductes i no tenia experiència en construcció de ponts, segons BBC News.
L'abril de 2014, el govern ucraïnès va donar a Rússia l'avís oficial de la seva retirada en sis mesos del ja derogat acord bilateral sobre el pont de Kertx. Des de llavors, el govern ucraïnès ha condemnat activament la construcció del pont per part de Rússia per il·legal perquè Ucraïna, "com a estat costaner en relació amb la península de Crimea", no havia donat consentiment a aquesta construcció, i va exigir a Rússia que demolís "les parts d'aquesta estructura" que estiguin ubicades en el territori ucraïnès ocupat temporalment". Els Estats Units i la Unió Europea van establir sancions contra les empreses que participaven en la construcció, i a partir de desembre de 2018 l'Assemblea General de les Nacions Unides va condemnar repetidament la construcció i la inauguració del pont per "facilitar la militarització de Crimea" i "restringir la mida dels vaixells que podin arribar als ports ucraïnesos de la costa d'Azov". Rússia, d'altra banda, va afirmar que "no demanaria permís a ningú per construir infraestructura de transport per a la població de les regions russes".
Després de la invasió russa d'Ucraïna el febrer de 2022, van augmentar els plans i les crides a la "destrucció" del pont, cosa que va comportar crítiques i garanties de protecció del pont per part de Dmitri Peskov, el Secretari de Premsa del Kremlin.

#### Explosió de 2022

El 8 d'octubre de 2022, hi va haver una gran explosió al pont, que va fer caure trossos de la carretera en direcció en Crimea i va fer que alguns vagons que portaven combustible a la secció ferroviària s'encenguessin. El president del Consell d'Estat de Crimea, Vladímir Konstantinov, va atribuir l'explosió a un atac ucraïnès. El trànsit es va recuperar poc després, però de forma limitada a les línies que quedaven.

## Disseny

Després de l'annexió, l'administració russa va sospesar diferents opcions per connectar Crimea amb Rússia, incloent un túnel, però al final es va decidir pel pont.
El pont travessa l'estret de Kertx entre la península de Taman del krai de Krasnodar i la península de Kertx de Crimea.
Un esborrany de resolució del govern rus del primer de setembre de 2014 requeria que el pont tingués quatre carrils per a vehicles i un ferrocarril de doble via.
Un vídeo oficial d'octubre de 2015 mostrava un concepte del disseny del pont generat per ordinador, anotat amb mesures diverses. S'hi veia un pont amb una autopista de quatre carrils en paral·lel amb el ferrocarril de doble via. El tram principal per sobre del canal de navegació de l'estret de Kertx tindria un arc de suport d'acer de 227 m d'amplada amb una alçada de 35 m. per sobre de l'aigua per permetre el pas de vaixells. Hi haurien tres segments: de la península de Taman al cordó de Tuzla serien 7 km; per travessar l'illa de Tuzla en serien 6,5; i des de l'illa de Tuzla a la península de Crimea serien 5,5 km (19 km en total).
El concepte final va representar un canvi important respecte el projecte inicial que es considerava a finals de 2014, que contemplava la construcció de dos enllaços en forma de pont (ponts paral·lels per a la carretera i per al ferrocarril entre la península de Taman i el cordó de Tuzla i un pont de dos pisos carretera-ferrocarril entre l'illa de Tuzla i la península de Kertx) i una calçada sobre terra compactada al cordó de Tuzla. Aquest disseny es va rebutjar, perquè es va creure que la calçada tindria massa risc degut a la inestabilitat del cordó de Tuzla. El motiu oficial per l'abandonament del pont de dos pisos a favor de dues estructures paral·leles contínues va ser que aquesta última solució permet distàncies entre suports menys elevades i a més els dos ponts es poden construir simultàniament (en comptes d'haver de construir primer un nivell de pont abans de començar el segon), una consideració important per les exigències del govern rus que els enllaços per carretera i ferrocarril fossin operatius en poc temps. La "ruta per Tuzla" es va preferir a les variants més curtes (que començaven al cordó de Txuixka), sobretot perquè fer-ho d'una altra manera hauria interferit amb la línia de ferris que encara estava en funcionament, i hauria empitjorat el transport entre Rússia i Crimea.
El pont fou construït per Stroygazmontazh Ltd (SGM), que no havia construït mai cap pont important. Degut al risc de sancions, cap companyia d'assegurances internacional no va voler fer la pòlissa per un risc potencial de 3.000 milions de dòlars. Al final el va assegurar una petita empresa de Crimea.
La geologia de l'estret de Kertx és complicada: té una falla tectònica, i el substrat rocós està cobert per una capa de 60 m. de llim. S'han trobat uns 70 volcans de fang en la zona de l'estret. Més de 7.000 pilons aguanten els ponts; aquests pilons s'han enfonsat fins a 90 m per sota de la superfície de l'aigua. Alguns pilons estan inclinats per donar estabilitat a l'estructura en cas de terratrèmol.
Alguns experts han expressat els seus dubtes que la construcció sigui segura, a causa de les condicions actuals tectòniques i marines de l'estret.

## Construcció

Les obres preliminars del pont van començar el maig de 2015. S'hi van trobar més de 200 bombes i alguns avions (incloent un Iliuixin Il-2 i un Curtiss P-40 Warhawk) de la Segona Guerra Mundial durant les feines de neteja prèvies. Es van construir tres ponts temporals, per facilitar-hi l'accés (independent del temps i dels corrents) durant la construcció principal. L'octubre de 2015, ja s'havia construït el primer pont temporal, que connectava l'illa de Tuzla amb la península de Taman.
La construcció principal va començar el febrer de 2016. Els primers pilons es van instal·lar a principis de 2016, i l'abril de 2016 es va construir el primer pilar del pont de la carretera. Els fonaments del pont de la carretera es van completar l'agost de 2017. Els dos arcs per al canal de navegació (per damunt del Canal Kertx–Ienikale) es van aixecar fins a la seva posició final l'agost i l'octubre d'aquell any. L'octubre de 2017, el Director de la Guàrdia Nacional de Rússia, Víktor Zolotov va anunciar la formació d'una nova "brigada marítima", amb la finalitat de protegir el pont com a part del Districte Militar del Sud de Rússia. El desembre de 2017 tots els pilars i travessers de la carretera estaven completats, l'abril de 2018 es va encimentar el pont de la carretera, i després d'algunes proves es va considerar que el pont estava a punt per funcionar.
El 15 de maig de 2018, el president Vladímir Putin va encapçalar un comboi de camions, conduint-ne un ell mateix, que va travessar el pont com a cerimònia d'inauguració. El pont es va obrir al trànsit de vehicles (excepte camions) el 16 de maig de 2018 i als camions el primer d'octubre.
La construcció del pont ferroviari va continuar. El juny de 2018 es va acabar la instal·lació dels pilons i el juliol de 2018 va començar el desplegament de les vies.
L'octubre de 2018, l'Administració russa de Carreteres de Taman va informar que quan s'estava col·locant un dels trams del pont ferroviari, es va inclinar i va caure al mar. Això va passar a la secció de mar entre el cordó de Tuzla i l'illa de Tuzla. El novembre de 2018 els pilars del ferrocarril estaven acabats.
El 24 de març de 2019, el centre de premsa del pont va informar de l'acabament de la construcció dels trams del pont ferroviari, i el 19 de juliol va informar de l'acabament de les vies de tren del pont. L'octubre de 2019, la inauguració per a trens de mercaderies es va posposar fins 2020, sent-ne la causa oficial un retard en la construcció del ferrocarril de connexió provocat per un descobriment arqueològic a la península de Kertx. La venda de bitllets de tren per travessar l'estret de Kertx va començar el novembre de 2019. El 18 de desembre de 2019 es va declarar que el pont ferroviari estava a punt per entrar en funcionament, i el President Putin el va inaugurar oficialment el 23 de desembre. El primer tren regular de passatgers va travessar el pont el 25 de desembre de 2019, mentre que el pont es va obrir als trens de mercaderies el 30 de juny de 2020.
El disseny del pont ferroviari té prevista la instal·lació d'una catenària per electrificar els trens "quan es prengui aquesta decisió", sense modificar cap de les estructures del pont. Mentre no es produeixi l'electrificació, el servei es dona actualment amb màquines dièsel.
* Construcció de suports i instal·lació dels primers trams del pont ferroviari per la banda de Kertx. Al mateix temps, el lloc de construcció es reomple, i comença el muntatge dels arcs del pont.
* Construcció dels pilars del pont.
* Asfaltant la secció acabada del pont de carretera per la banda de Taman. A la banda oposada, s'estan fent obres per connectar la rampa temporal amb el pont.
* Col·locació de ciment i asfalt als trams elevats de l'illa de Tuzla.
* Acabant el muntatge dels arcs a l'escar i preparant-los per al transport i la instal·lació als suports del canal.
* La instal·lació de l'arc ferroviari l'agost de 2017.
* Els arcs del pont instal·lats, i el procés de col·locació dels trams del pont de carretera a l'arc.
* El pont de carretera el 15 de maig de 2018. El pont ferroviari – llavors en construcció – és visible a l'esquerra

## Funcionament i impacte

El pont amb la carretera, inaugurat el 2018, va passar ràpidament a ser la ruta preferida de comunicació de Crimea amb la resta del territori rus de facto, per davant del ferri de l'estret de Kertx. En les primeres 12 hores de funcionament, el pont va batre el rècord de trànsit del ferri, que s'havia establert l'agost de 2017. Després de l'obertura del pont als camions l'octubre de, el transport de camions mitjançant el ferri pràcticament es va acabar. Després del primer any complet de funcionament (maig 2018 – maig 2019) la carretera del pont havia portat més del triple de trànsit que el ferri en tot 2017. Com que el pont és gratuït, al contrari que el ferri, es diu que els usuaris del pont van estalviar més de 16 mil milions de rubles. S'ha dit que el pont ha contribuït a un augment del nombre de turistes que visiten Crimea, ja que el trànsit pel pont és màxim en els mesos d'estiu – el 5 d'agost de 2018 el pont va batre el rècord diari de trànsit de cotxes, amb 32.000 vehicles travessant-lo, seguit de més de 33.000 vehicles el 12 d'agost del mateix any i més de 35.000 l'any següent.
Per contra, la baixada de preus a Crimea, que s'esperava que passés després de la inauguració de la carretera del pont, no va produir-se. Segons l'administració russa local, aquesta situació es manté perquè els grans grups comercials no treballen a Crimea, bé pel risc de ser sancionats, o perquè consideren que Crimea és un "cul de sac logístic", encara que hi ha expectatives que la inauguració del pont ferroviari contribuirà a una baixada de preus d'alguns productes.
Ucraïna, que té dos ports principals al mar d'Azov (Mariúpol i Berdiansk) per on exporta acer i productes agrícoles, ha denunciat que Rússia utilitza el pont com a part d'un bloqueig híbrid encobert dels ports ucraïnesos al mar d'Azov, i que les inspeccions russes dels vaixells han augmentat dràsticament des de la inauguració del pont el maig de 2018, amb alguns vaixells forçats a esperar fins a tres dies per poder passar. El tram principal del pont està entre 33 i 35 m per damunt del nivell del mar; l'autoritat marítima ucraïnesa diu que molts vaixells són massa grans per passar amb seguretat per sota el pont. El vaixell de càrrega a granel Copan (tonatge de pes mort 17.777 tones) va solucionar el problema retallant el cim del seu màstil. El 26 d'octubre de 2018 The Globe and Mail, citant fonts ucraïneses, va informar que el pont havia reduït el transport des dels ports ucraïnesos del mar d'Azov en aproximadament un 25%. El novembre de 2018, en la zona propera al pont, es va produir l'incident de l'estret de Kertx, quan la marina russa va dir que tres vaixells ucraïnesos havien entrat en aigües territorials russes. Les forces russes van apresar els vaixells i en van arrestar les tripulacions. Durant aquest temps, el pas per l'estret va quedar bloquejat per un vaixell de càrrega molt gran, col·locat sota el pont per evitar que no en passés cap més. Com a resposta, Ucraïna va declarar la llei marcial en algunes regions del país durant 30 dies.

## Arqueologia

Es va trobar un tros d'una estàtua de terracota grega durant la construcció del Pont de Crimea, en les excavacions submarines prop del cap Ak-Burun. Segons els arqueòlegs, és una troballa única, perquè és la primera del seu tipus que es troba a la zona nord de la Mar Negra.

## En la cultura popular

El director de cinema rus Tigran Keosayan va fer una comèdia romàntica sobre la construcció del pont titulada El Pont de Crimea. Fet amb Amor!. Es va estrenar als cinemes de Rússia el primer de novembre de 2018.

## Galeria

* El Pont de Crimea de nit
* Trànsit al Pont de Crimea, vista en la direcció de Kertx.
* Tren travessant el Pont de Crimea
* El Pont de Crimea el maig de 2020. La infraestructura del port de Taman es veu al fons
* Un vaixell passant per sota del Pont de Crimea
* Vista aèria del Pont de Crimea

## Notes

* ↑ L'enllaç fix, sencer, inclosos els petits accessos a cada extrem. Els ponts en si fan 18,1 km (ferrocarril) i uns 17 km (carretera)
* ↑ El Pont de Crimea també es considera sovint el pont més llarg de Rússia, però això només és aplicable al territori rus de facto, que inclou Crimea, perquè la major part del pont es troba dins de la República (Autònoma) de Crimea. El tros de Taman–cordó de Tuzla, que es troba en territori rus sense disputa, només fa 4.5 quilometres (2.8 mi) de llarg, i, per tant, és més curt que el pont del President a l'óblast d'Uliànovsk (5.825 quilometres (3.619 mi))
* ↑ Els treballs preliminars van començar el maig de 2015, i la construcció principal (del pont) fa començar el febrer de 2016. Vegeu la secció més avall.
* ↑ Després de l'annexió de Crimea de 2014, Rússia va continuar donant suport a la inclusió de la península en la carretera proposada, amb l'argument que aquesta opció serà més factible econòmica, però Ucraïna, que abans havia donar suport al projecte, ara s'hi oposava notòriament.
* ↑ Annexionada per Rússia, però majoritàriament reconeguda internacionalment com a part d'Ucraïna.

## Referències

* 1 2 3 4 «Bridge connects Crimea to Russia, and Putin to a Tsarist dream» (en anglès). South China Morning Post [Consulta: 17 maig 2018].
* 1 2 «Завершено сооружение пролетов Крымского моста под автодорогу» (en rus), 20-12-2017. [Consulta: 27 maig 2019].
* ↑ «Russia pushes back 'Putin's bridge' to annexed Crimea by a year» (en anglès). Reuters, 13-04-2016 [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ Hodge, Nathan «Russia's bridge to Crimea: A metaphor for the Putin era». CNN [Consulta: 17 maig 2018].
* ↑ «Putin inaugurates bridge by driving a truck across to seized peninsula Crimea» (en anglès), 15-05-2018. [Consulta: 17 maig 2018].
* 1 2 3 4 5 Walker, Shaun «Russia's bridge link with Crimea moves nearer to completion» (en anglès). , 31-08-2017 [Consulta: 19 setembre 2018].
* 1 2 «Russia Makes Bold Move to Try to Solidify Control Over Crimea». The Daily Signal, 18-05-2018 [Consulta: 28 novembre 2019].
* 1 2 «Автодорожная часть Крымского моста открылась для движения автомобилей» (en rus). ТАСС [Consulta: 16 maig 2018].
* ↑ «Крымский мост открыли для проезда грузовиков: фото и видео (El Pont de Crimea s'ha obert al trànsit de camions: foto i vídeo)» (en rus). [Consulta: 27 maig 2019].
* ↑ «На Крымском мосту установили новый рекорд автотрафика». TASS. [Consulta: 18 agost 2020].
* ↑ «Голосование за название строящегося в Керченском проливе моста завершено» (en rus). Interfax.ru, 17-12-2017 [Consulta: 17 maig 2018].
* ↑ «Crimean bridge fire: Blaze erupts on only bridge linking peninsula to Russia» (en anglès). BBC News, 08-10-2022 [Consulta: 8 octubre 2022].
* ↑ Bologov, Petr. «The bridge-long dream». intersectionproject.eu, 27-02-2017. Arxivat de l'original el 29 juny 2017. [Consulta: 1r juliol 2017].
* ↑ «Предисловие | Мост через Керченский пролив». Arxivat de l'original el 2019-08-12. [Consulta: 5 desembre 2019].
* 1 2 «Макропроект в Крыму» (en rus), 22-10-1994. [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ (en rus) Vokrug sveta, 01-12-1972 [Consulta: 19 febrer 2016].
* ↑ (en rus) Tekhnika Molodezhi, 1-1985 [Consulta: 19 febrer 2016].
* ↑ «Мост через Керченский пролив». pantikapei, 28-02-2011. [Consulta: 27 març 2012].
* 1 2 «Лужков присоединяет Крым к России» (en rus). Kommersant, 08-04-1999 [Consulta: 25 abril 2009].
* ↑ «Черноморское кольцо уперлось в Украину» (en rus). [Consulta: 10 desembre 2019].
* ↑ «Кабмин рассматривает возможность соединения Украины с Россией» (en rus). [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ «Между Керчью и Россией построят мост», 17-11-2006. [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ «Россия и Украина договорились строить мост через Керченский пролив». [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ «2008 Transport Strategy of the Russian Federation» (en rus). Arxivat de l'original el 2019-12-07. [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ Azarov creates group for bridging the Kerch Strait, Kyiv Post (9 August 2010)
* ↑ Russia, Ukraine to construct bridge across Kerch Strait, Kyiv Post (26 November 2010)
* ↑ «Украина выбрала северный вариант моста через Керченский пролив». [Consulta: 7 desembre 2019].
* 1 2 3 4 5 «Автодор» приступает к подготовке проекта моста через Керченский пролив Читайте далее Vedomosti (14 February 2014)
* ↑ «Глава Минтранса: Россия приостановила переговоры с Украиной по проекту Керченского моста (Cap del Ministeri de Transport (Rus): Rússia ha aturat les negociacions amb Ucraïna sobre el projecte del Pont de l'Estret de Kertx)». TASS, 28-02-2014 [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ Medvedev Signs Decree Creating Contractor for Kerch Strait Bridge Project The Moscow Times (3 March 2014)
* ↑ «Объявлен конкурс на инженерные изыскания по строительству Керченского моста». [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ «Request on proposals on the engineering design of the Kerch Strait Bridge, Contest Documentation, page 20». [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ David M. Herszenhorn. «Dependence on Russia Is Likely to Leave Region's Economy in a Precarious State» (en anglès), 19-03-2014. [Consulta: 26 juliol 2018]. «El procés també està farcit de riscos, incloent la possibilitat que el govern ucraïnès pogués fer moviments per aïllar encara més la península remota aturant les línies de transport vitals. No hi ha cap enllaç de transport terrestre entre Rússia i Crimea, i per construir un pont que travessi la distància més curta, a prop de la ciutat de Kertx a Crimea, caldrien anys i un cost estimat entre 3.000 i 5.000 milions de dòlars»
* ↑ Andrew Roth. «Putin opens 12-mile bridge between Crimea and Russian mainland» (en anglès). The Guardian, 15-05-2018. [Consulta: 26 juliol 2018]. «El pont de 12 milles (19km), i $3.7bn (£2.7bn) és l'únic enllaç directe per carretera de Moscou amb Crimea. Rússia calcula que transportarà milions de cotxes i viatgers ferroviaris, i milions de tones de mercaderies cada any. Abans, tot el trànsit de cotxes passava per l'estret de Kertx amb ferri o travessant Ucraïna»
* ↑ «Как всего за два года был построен Крымский мост (Com es va construir el pont de Crimea en només dos anys)» (en rus). Vedomosti [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Russia to Build Bridge to Crimea». RIA Novosti, 19-03-2014 [Consulta: 22 març 2014].
* ↑ «Kerch Strait bridge to be built ahead of schedule – deputy minister». ITAR–TASS, 19-03-2014 [Consulta: 22 març 2014].
* ↑ «Ukraine conflict: Putin ally to build bridge to Crimea». BBC News, 30-01-2015 [Consulta: 30 gener 2015].
* ↑ «Ukraine withdraws from Kerch Strait bridge project with Russia». ITAR–TASS, 01-10-2014 [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ «Crimea: Who controls its territorial waters?» (en anglès). BBC, 27-11-2018 [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Statement of the Ministry of Foreign Affairs of Ukraine on the unlawful launch of the Kerch Strait bridge by the Russian Federation». Arxivat de l'original el 2019-12-20. [Consulta: 18 juny 2022].
* ↑ «Киев считает противоправным введение РФ запрета на судоходство через Керченский пролив (Kyiv considera que les restriccions al trànsit naval a l'estret de Kertx són il·legals)» (en rus). Interfax-Ukraine [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Statement by the delegation of Ukraine at the 28th meeting of States Parties to the UNCLOS» (en anglès), 12-06-2018. [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «U.S. imposes sanctions on 'Putin's bridge' to Crimea» (en anglès). Reuters, 02-09-2016 [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Ukraine: EU adds six entities involved in the construction of the Kerch Bridge connecting the illegally annexed Crimea to Russia to sanctions list» (en anglès). [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «United Nations General Assembly Resolution 73/194 "Problem of the militarization of the Autonomous Republic of Crimea and the city of Sevastopol, Ukraine, as well as parts of the Black Sea and the Sea of Azov"», 23-01-2019.
* ↑ «General Assembly Adopts Resolution Urging Russian Federation to Withdraw Its Armed Forces from Crimea, Expressing Grave Concern about Rising Military Presence», 17-12-2018. [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «United Nations General Assembly Resolution 74/17 "Problem of the militarization of the Autonomous Republic of Crimea and the city of Sevastopol, Ukraine, as well as parts of the Black Sea and the Sea of Azov"», 13-12-2019.
* ↑ «Russia Defends Opening of Crimea Bridge Against U.S. Criticism» (en anglès). The Moscow Times, 16-05-2018 [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ Hambling, David. «Ukraine Threatens Russia’s Vital Bridge To Crimea». Forbes, 06-05-2022. [Consulta: 20 juny 2022].
* ↑ «Ukrainians threaten to destroy Russian bridge to Crimea 'target number one'». South China Morning Post, 17-06-2022. [Consulta: 20 juny 2022].
* ↑ «Ukrainian intelligence says it obtained detailed specs of Crimean Bridge linking peninsula with Russia». The Kyiv Independent, 16-06-2022. [Consulta: 20 juny 2022].
* ↑ ; Jackson, Patrick«Crimea bridge partly reopens after huge explosion - Russia», 08-10-2022.
* ↑ ; Lister, Tim; Pennington, Josh«Massive blast cripples parts of Crimea-Russia bridge, in blow to Putin's war effort», 08-10-2022.
* ↑ Adams, Paul. «Crimean bridge: Excitement and fear in Ukraine after bridge blast», 08-10-2022.
* ↑ Roth, Andrew «Putin opens 12-mile bridge between Crimea and Russian mainland» (en anglès). , 15-05-2018 [Consulta: 19 setembre 2018].
* ↑ Stolyarov, Gleb «Trucker Putin opens Russia bridge link with annexed Crimea» (en anglès). U.S. [Consulta: 19 setembre 2018].
* ↑ Hodge, Nathan «Russia's bridge to Crimea: A metaphor for the Putin era». CNN [Consulta: 19 setembre 2018]. «The United States and most other countries have refused to recognize the annexation of Crimea, and sanctions on Russia don't seem likely to be lifted anytime soon.»
* ↑ «Обоснование проекта Керченского моста будет готово к декабрю (L'estudi de viabilitat del projecte del Pont de Kerch estarà a punt el desembre». [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «…И распахнутся в Крым ворота». [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ Kolyushev, Igor «Технические особенности проектирования Крымского моста (Aspectes tècnics del disseny del Pont de Crimea)» (en rus). Дороги. Инновации в строительстве, 8-2018.
* ↑ «Мост через Керченский пролив можно построить только в двух местах». [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «Это, по сути, половина дела». Коммерсантъ [Consulta: 29 novembre 2019].
* 1 2 3 4 5 6 Pollock, Emily [13 octubre 2018]. Europe's Longest Bridge Spans Troubled Waters. Engineering.com, 6 juliol 2018.
* ↑ Kerch Strait Bridge may collapse at any time – expert, 12 octubre 2018.
* ↑ «200 бомб найдено в районе строительства моста через Керченский пролив», 01-07-2015. [Consulta: 13 desembre 2017].
* ↑ «Поисковики нашли Ил-2 с останками пилота при строительстве Керченского моста», 07-09-2015. [Consulta: 26 desembre 2019].
* ↑ «Kittyhawk подняли со дна». [Consulta: 26 desembre 2019].
* ↑ «Три временных моста построят для доставки материалов на строительство Керченского перехода». [Consulta: 13 desembre 2017].
* ↑ «Завершено строительство первого рабочего моста в Керченском проливе», 01-10-2015. [Consulta: 13 desembre 2017].
* ↑ «Минтранс: строительство железнодорожной части Крымского моста идет по графику (Ministeri de Transport: la construcció de la part ferroviària del Pont de Crimea s'està fent segons el calendari previst)». [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Первые сваи: началось устройство фундаментов Керченского моста (Primer piló: la construcció dels fonaments profunds del Pont de Kertx ha començat)». [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Построена первая опора Керченского моста (El primer pilar del Pont de Kertx s'ha completat)» (en rus). [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Строители погрузили все сваи в основание автодорожной части моста в Крым (Tots els pilons s'han instal·lat als fonaments de la part de la carretera del pont a Crimea)» (en rus), 16-08-2017. [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Russia's National Guard to form maritime brigade». TASS, 25-10-2017. [Consulta: 26 agost 2017].
* ↑ «Завершено возведение всех опор автодорожной части моста через Керченский пролив (Tots els pilars de la part de carretera del Pont de l'Estret de Kertx estan construïts)» (en rus). Interfax.
* ↑ «Expert points to vulnerability of Kerch bridge from military perspective» (en anglès). [Consulta: 28 novembre 2019]. «As UNIAN reported, on December 20, the occupiers completed the next stage of the Crimean bridge construction – assembling the span structures of the road section, having fully formed the bridge's sheet from Russia's Taman coast to the occupied Kerch.»
* ↑ «Асфальт уложили на автодорожной части моста через Керченский пролив (La part de la carretera del Pont de l'Estret de Kertx s'ha cobert amb asfalt)» (en rus), 26-04-2018. [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Автодорожная часть моста через Керченский пролив прошла приемочные обследования» (en rus), 26-04-2018. [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Крыму начало везти». Коммерсантъ [Consulta: 17 octubre 2019]. «Крымский мост 1 октября стал доступен для движения грузового транспорта.»
* ↑ «Строители установили последнюю сваю железнодорожной части моста в Крым (S'ha instal·lat el piló final de la part ferroviària del pont a Crimea» (en rus), 04-06-2018. [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «На Крымском мосту уложили первые рельсы (S'han col·locat les primeres vies al Pont de Crimea» (en rus). [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ Section of Crimean Bridge falls into sea, 5 octubre 2018.
* ↑ Фрагмент пролета строящейся ж/д части Крымского моста съехал в воду (Part del tram del tros de ferrocarril inacabat del pont de Crimea ha caigut a l'aigua), 4 octubre 2018.
* ↑ Фрагмент пролета железнодорожной части Крымского моста съехал в воду при монтаже.
* ↑ Ротенберг рассказал об инциденте на железнодорожной части Крымского моста (Rotenberg informat de l'incident a la part ferroviària del pont de Crimea.
* ↑ Многотонный пролет Крымского моста съехал в море: причины и последствия (Un tram dels molts que formen part del pont de Crimea ha caigut al mar: causes i conseqüències, 4 octubre 2018.
* ↑ «Строители подняли съехавший в воду пролет Крымского моста (Els constructors aixequen el tram del pont de Crimea que va caure a l'aigua» (en rus). Interfax.ru, 24-10-2018 [Consulta: 24 octubre 2018].
* ↑ «Строители завершили возведение опор железнодорожной части Крымского моста (S'ha completat la construcció dels pilars de la part ferroviària del Pont de Crimea)». [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Строители собрали все пролеты железнодорожной части Крымского моста». [Consulta: 15 juny 2019].
* ↑ «Строители завершили укладку рельсов на Крымском мосту» (en rus). , 18-07-2019 [Consulta: 20 juliol 2019].
* ↑ «"Рано или поздно моста не станет": почему в России опасаются пускать грузовые поезда в Крым (Tard o d'hora no hi haurà pont": per què a Rússia tenen por de fer passar trens de mercaderies cap a Crimea». [Consulta: 13 octubre 2019].
* ↑ «Минтранс отложил открытие движения грузовых поездов по Крымскому мосту (El Ministeri de Transports de Rússia ha retardat la inauguració del Pont de Crimea per a trens de mercaderies» (en rus). , 07-10-2019 [Consulta: 15 octubre 2019].
* ↑ «Russia Launches Direct Crimea Train Ticket Sales» (en anglès), 08-11-2019. [Consulta: 28 novembre 2019].
* ↑ «Строительство железнодорожной части Крымского моста официально завершено» (en rus). [Consulta: 18 desembre 2019].
* ↑ «Строительство железнодорожной части Крымского моста закончено» (en rus), 18-12-2019. [Consulta: 18 desembre 2019].
* ↑ Putin takes first train across Crimea bridge, AFP, 23 December 2019.
* ↑ «Первый поезд проехал по Крымскому мосту (El primer tren va travessar el Pont de Crimea)» (en rus). [Consulta: 25 desembre 2019].
* ↑ «По Крымскому мосту запустили железнодорожное грузовое движение (Comença el trànsit ferroviari de mercaderies al Pont de Crimea» (en rus), 30-06-2020. [Consulta: 30 juny 2020].
* ↑ «Железная дорога Крымского моста построена с расчетом на дальнейшую электрификацию». [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «Крымский мост за полдня работы побил абсолютный рекорд переправы» (en rus). [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «Фуры ушли на мост: что ждет Керченскую паромную переправу» (en rus), 01-10-2018. [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «Почти пять миллионов машин уже пересекли Крымский мост» (en rus). [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «5 млн транспортных средств пересекли Крымский мост за год работы» (en rus), 15-05-2019. [Consulta: 29 novembre 2019].
* 1 2 «Что изменилось в Крыму с открытием моста» (en rus). [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «Крымский мост установил новый суточный рекорд трафика: больше 33 тыс. машин» (en rus), 13-08-2018. [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «На Крымском мосту зафиксировали рекордный трафик», 13-08-2019. [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «Аксенов: пуск железнодорожной части Крымского моста снизит цены в регионе на ряд товаров». [Consulta: 29 novembre 2019].
* 1 2 Lourie, Richard. Putin's bridge over troubled waters, 26 octubre 2018.
* ↑ Choursina, Kateryna. Ukraine Complains Russia Is Using New Crimea Bridge to Disrupt Shipping. Bloomberg, 25 juliol 2018.
* 1 2 Marex. The U.S. Accuses Russia of Harassing Ukrainian Shipping. The Maritime Executive, 30 agost 2018.
* 1 2 Klimenko, Andrey. Bulk carrier had to cut off mast to pass under illegal Kerch Strait Bridge. The Maritime Executive, 18 setembre 2018.
* 1 2 «Ukraine–Russia clash: MPs back martial law». BBC News, 27-11-2018 [Consulta: 27 novembre 2018].
* ↑ «Ukraine accuses Russia of firing on its ships near Crimea». The Irish Times, 25-11-2018. [Consulta: 6 octubre 2019].
* ↑ «Ancient Greek artifact unearthed at Crimean bridge construction site». tass, 22-03-2017. [Consulta: 22 març 2017].

## Vegeu també

* Estret de Kertx
* Explosió del pont de Crimea (2022)

## Enllaços externs

* Vídeo oficial del projecte