OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gaiden

Gaiden (外伝, lit. ‘història alternativa’) és un terme popular japonès que descriu una història paral·lela dins una altra història. A més a més, l'ús de gaiden s'utilitza comunament a la ficció japonesa per referir-se a un spin-off d'una obra publicada anteriorment que no es considera oficialment una seqüela ni una preqüela. Pot estar desenvolupada en un temps diferent del que es desenvolupa la història central. Normalment, un gaiden no afecta la història original i de vegades s'usa com a explicació o justificació per a esdeveniments que ja han passat. És comú trobar algun gaiden en sèries de manga i anime o fins i tot videojocs, on s'utilitzen majoritàriament per donar més detalls als lectors sobre la personalitat, el rerefons o la infància d'un o diversos personatges.

## Vegeu també

* Digressió
* Sèrie derivada
* Seqüela
* Preqüela

## Referències

* ↑ Referències per a la traducció de gaiden com història alterna: «Tokyopop Snags Gundam Seed Astray Manga: A 'Side Story' Based on the Popular Anime Series». ICv2, 21-12-2003. [Consulta: 1r febrer 2021].Pineda, Rafael Antonio. «Violet Evergarden Gaiden Side Story Anime's Trailer Reveals Cast». Anime News Network, 13-08-2019. [Consulta: 1r febrer 2021].Baron, Reuben. «Sekiro Side Story: Hanbei the Undying Is A Solid Stand-Alone Spin-Off». Comic Book Resources, 11-07-2020. [Consulta: 1r febrer 2021].
# Llei de Wheeler

La Llei de Wheeler és un principi fonològic aplicable al català, formulat pel lingüista anglés Max Wheeler. Aquest principi explica la introducció d'un so vocàlic no etimològic (la vocal epentètica [e]) en determinades seqüències consonàntiques que es presenten a final de mot, per tal que la seqüència esdevinga articulable. L'aplicació del principi es fonamenta en la jerarquia de sonicitat dels segments que constituexen el repertori de la llengua, que els classifica segons el grau de sonicitat i permet identificar les seqüències que requereixen l'epèntesi.

## Jerarquia de sonicitat

La jerarquia de sonicitat estableix l'ordre següent, de menor a major sonoritat:
* Oclusiva
* Fricativa
* Nasal
* Semivocal
* Líquida
* Vocal
Es produeix la introducció d'una vocal de suport quan els segments de la seqüència final compleixen alguna d’aquestes condicions:
* El patró de sonicitat és estable, és a dir, la seqüència està conformada per segments amb la mateixa sonicitat (per tant, segments del mateix tipus). Exemples: capte (oclusiva [p] + oclusiva [t]) i parle (líquida [ɾ] + líquida [l]).
* El patró de sonicitat és ascendent, és a dir, la seqüència està conformada per segments de diferent sonicitat, però el segon segment és superior en la jerarquia al primer. Exemples: compre (oclusiva [p] + líquida [ɾ]), semble (oclusiva [b] + líquida [l]), lliure (semivocal [w] + líquida [ɾ]) i entusiasme (fricativa [s] + nasal [m]).
Ben al contrari, quan els segments que conformen la seqüència consonàntica final segueixen un patró de sonicitat descendent, no es produeix la introducció de la vocal epentètica. Exemples: pont (nasal [n] + oclusiva [t]) i port (líquida [ɾ] + oclusiva [t]).

## Excepció a la Llei de Wheeler

Dins l'abast dialectal de la llengua catalana, els parlars baleàrics contradiuen el principi de Wheeler: com a solució paradigmàtica per a regularitzar les persones 1 del present d'indicatiu, als segles XV-XVI es produeix l'aniquilació de totes les vocals de suport en aquesta flexió verbal, encara que la conseqüència siga la formació de seqüències consonàntiques finals (aparentment) inarticulables. Així doncs, el dialecte baleàric compta amb verbs en primera persona com obr, parl o lladr.

## Notes biogràfiques sobre Max Wheeler

Max Wheeler (1946) és un lingüista britànic especialitzat en llengües romàniques, especialment el català. És autor de treballs fonamentals com The Phonology of Catalan i Catalan: A Comprehensive Grammar, on analitza el sistema fonètic i fonològic català, incloent-hi l’aplicació de la Llei de Wheeler.

## Referències

* ↑ «Diccionari de lingüística | TERMCAT». [Consulta: 4 desembre 2024].
* ↑ Wheeler, Max. The phonology of Catalan. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2005. ISBN 978-0-19-925814-7.
* ↑ Wheeler, Max; Yates, Alan; Dols, Nicolau. Catalan: a comprehensive grammar (en engcat). London ; New York: Routledge, 1999. ISBN 978-0-415-20777-5.
# Clara Copponi

Clara Copponi (Aix-en-Provence, França, 12 de gener de 1999) és una ciclista francesa. Actualment corre a l'equip ciclista femení Lidl-Trek. Ha participat en dos Jocs Olímpics d'Estiu.

## Palmarès

* 2013
** Campiona de França de ciclisme en ruta cadets
* 2015
** Copa de França de cadets
* 2016
** 1a al Trofeu Alfredo Binda-Comune di Cittiglio júnior
* 2019
** 1a a la Clàssic femení de Vienne Nouvelle-Aquitaine
* 2022
** Vencedora d'una etapa al The Women's Tour
** 1a al Grand Prix de Fourmies féminin
* 2025
** 1a a la Schwalbe Women's One Day Classic

### Giro d'Itàlia

* 2022. 105a posició.

### Volta a Espanya

* 2023. 88a posició.

## Palmarès en pista

* 2016
** Campiona de França en 500 metres júnior
** Campiona de França en persecucció júnior
* 2017
** Campiona de França en persecucció júnior
* 2018
** Campiona de França en persecucció per equips
** Campiona de França en americana
* 2019
** Campiona de França en persecucció per equips
** Campiona de França en americana
** Campiona de França en òmnium
* 2020
** Plata al Campionat del món de ciclisme en pista Madison
* 2021
** Campionat del món de ciclisme en pista Madison
* 2022
** Campionat del món de ciclisme en pista Madison
** Campionat del món de ciclisme en pista equips en persecució
** Campionat d'Europa de ciclisme en pista equips en persecució
* 2024
** Medalla d'Or als Campionats d'Europa en scratch
** Campiona de França en persecucció per equips
** Campiona de França en òmnium

## Referències

* ↑ «Clara COPPONI» (en anglès). UCI. [Consulta: 26 gener 2025].
* ↑ «Clara Copponi» (en anglès). olympedia. [Consulta: 26 gener 2025].
* ↑ «La italiana Clara Copponi se impone en la primera del Women's Tour» (en castellà). biciciclismo, 06-06-2022. [Consulta: 14 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a procyclingstats.com
# Moret

«Moret» té aquests significats:
** Moret o castanyoleta (Chromis chromis) espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes
* Biografies:
** Segismundo Moret y Prendergast, President d'Espanya (desembre 1905 – maig 1906), (novembre 1906 – desembre 1906), (octubre 1909 – febrer 1910).
** Hèctor Moret i Coso, poeta en llengua catalana
** Xavier Moret, periodista i escriptor català
** Lluís Moret i Català, polític català
* Toponímia
** Moret-sur-Loing, antic municipi francès al departament de Sena i Marne
** Moret de Dordon, municipi francès al departament de l'Avairon
** Moret-Loing-et-Orvanne, nou municipi francès al departament del Sena i Marne
** Moret Loing et Orvanne, antic municipi francès al departament del Sena i Marne
# Partit Verd de Xipre

El Partit Verd de Xipre, també conegut com a Moviment Ecologista i Mediambiental (grec Κίνημα Οικολόγων Περιβαλλοντιστών; Kinima Oikologon Perivallontiston) és un partit polític de Xipre d'ideologia ecologista fundat el 1996. A les eleccions legislatives xipriotes de 2001 va obtenir el 2,0% dels vots i 1 de 56 escons. A les eleccions legislatives xipriotes de 2006 va obtenir el mateix resultat i 1 dels 56 escons.

## Resultats electorals
### Eleccions legislatives

Parlament de Xipre :
| Any | Vots | Vots | Vots | Escons | Escons |
| Any | # | % | Pos. | # | ± |
| 1996 | 3,710 | 1.00 | 8è | 0 / 56 | Nou |
| 2001 | 8,129 | 1.98 | 8è | 1 / 56 | 1 |
| 2006 | 8,193 | 1.95 | 6è | 1 / 56 | = |
| 2011 | 8,960 | 2.21 | 6è | 1 / 56 | = |
| 2016 | 16,909 | 4.81 | 7è | 2 / 56 | 1 |
| 2021 | 15,762 | 4.41 | 7è | 3 / 56 | 1 |

### Parlament Europeu

| Any | Vots | Vots | Vots | Escons | Escons | Escons |
| Any | # | % | Pos. | # | ± | Notes |
| 2004 | 2,872 | 0.86 | 8è | 0 / 6 | Nou | |
| 2009 | 4,602 | 1.50 | 6è | 0 / 6 | = | |
| 2014 | Coalició amb EDEK | Coalició amb EDEK | 4t | 0 / 6 | = | D'un eurodiputat (EDEK) |
| 2019 | Coalició amb Aliança de Ciutadans | Coalició amb Aliança de Ciutadans | 7è | 0 / 6 | = | |
| 2024 | 4,742 | 1.29 | 9è | 0 / 6 | = | |

## Enllaços externs

* Web oficial
* Web en anglès Arxivat 2009-05-19 a Wayback Machine..
# Cristians caldeus

Els cristians caldeus (també coneguts com a assiris caldeus, caldeu-assiris, asiro-caldeus i, de vegades, keldani, en Siríac (arameu): ܟܠܕܝܐ, Kaldaye), adherents de l'Església Catòlica Caldea, formen part del poble assiri. Quan es va establir l'Església Catòlica Caldea, el seu primer patriarca va ser proclamat patriarca de "Mossul i Athur" (Nínive i Assíria) el 20 de febrer de 1553 pel Papa Juli III.
# Kawaii

Kawaii (可愛い [かわいい], lit. ‘bufó’) és un adjectiu japonès, sense gènere i que es pot atorgar a qualsevol cosa. S'escriu amb dos kanjis: 可, que significa 'tolerable', 'passable' o 'possible', i 愛, que significa 'amor'. Quan unim els dos kanjis, es llegeix kawaii, i podem trobar altres paraules com kawayui, kawairashi, kawaigaru, kawaige, que signifiquen 'bufó', 'dolç', 'enamorar-se', 'encantar-se' i 'l'encant d'un nen innocent'.
Amb el pas del temps, al Japó es va començar a fer servir aquest concepte entre els adults i no sols per a parlar d'un objecte o un nadó. Aquesta paraula es pot trobar principalment en la cultura otaku.
Al Japó recent les tendències suïcides formaren la inspiració d'un corrent estètic de la moda d'allí anomenat Yami Kawaii.

## Vegeu també

* Moda
* Bellesa
* Amigurumi

## Referències

* ↑ Kerr, Hui-Ying. «What is kawaii – and why did the world fall for the 'cult of cute'?» (en anglès). [Consulta: 3 febrer 2019].
* ↑ «The Dark Side Of Harajuku You Haven't Seen Yet». Style out there. Refinery29. [Consulta: 6 març 2018].

## Enllaços externs

* Cicle: Kawaii!. El Japó ara a la Fundació Miró.
# Direccionalitat (biologia molecular)

La direccionalitat en biologia molecular i bioquímica, es refereix a l'orientació química de punta a punta d'un sol filament d'àcid nucleic. La convenció química de nomenar els àtoms de carboni en la pentosa dels nucleòtids numèricament el confereix els noms d'extrem 5' i extrem 3'. La posició relativa d'estructures al llarg d'un filament d'àcid nucleic, incloent els centres d'unió de gens i diverses proteïnes, normalment s'anomenen com: upstream (contra corrent) si és cap a l'extrem 5', o downstream (riu avall) si és cap a l'extrem 3'.
La importància d'establir aquesta convenció de nom rau en el fet que els àcids nucleics només poden ser sintetitzats in vivo en una direcció 5' a 3'; donat que la polimerasa utilitzada per ensamblar nous filaments ha d'unir un nou nucleòtid al grup 3'-hidroxil (-OH) a través d'un enllaç fosfodièster. Per convenció, les seqüències de filaments simples d'ADN o ARN s'escriuen en direcció 5' a 3'.

## Extrem 5'

L'extrem 5'- (pronunciat "cinc prima") designa l'extrem d'un filament d'ADN o ARN que coincideix amb el grup fosfat del cinquè carboni de la respectiva ribosa o desoxyribosa terminal. Un grup fosfat unit a l'extrem 5' permet lligar dos nucleòtids. Treure el 5'-fosfat evita la lligació. Per prevenir lligats indesitjats d'àcids nucleòtics. Els biòlegs moleculars comunament treuen el 5'-fosfat amb una fosfatasa.

## Extrem 3'

L'extrem 3'- (pronunciat "tres prima") d'un filament s'anomena així perquè acaba en el grup hidroxil.
Aquest extrem d'un filament de DNA o RNA coincideix amb el grup hidroxil del tercer carboni de la respectiva ribosa o desoxirribosa terminal.

## Referències

* Lodish [et al.].. Molecular Cell Biology. 5th. Nova York: W.H. Freeman and Company, 2004. ISBN 0716743663.

## Enllaços externs

* Glosario de biología molecular Arxivat 2012-08-04 a Wayback Machine. (en anglès).
# Club Voleibol Barcelona Barça

El Club Voleibol Barcelona Barça (CVB Barça) és un club de voleibol femení català de Barcelona fundat el juny de 1994 amb el nom de Club Voleibol Barcelona (CVB).
Creat com a relleu del club esportiu Espanyol-Cornellà, desaparegut l'any anterior, ja que el RCD Espanyol va cedir els seus drets a la nova entitat. La temporada 1994-1995 signà un acord de patrocini amb l'empresa Winterthur. Aconseguí l'ascens a la Divisió d'Honor espanyola la temporada 1998-99, on es va mantenir durant tres temporades. No obstant, per problemes econòmics, va baixar a Primera Catalana fins que el 2004 signà un acord de col·laboració amb el FC Barcelona, formant part del club com a secció de voleibol femení i adoptant el nom de Club Voleibol Barcelona-Barça. La temporada 2004-05 ascendí un altre cop a la primera lliga espanyola, on hi juga actualment.

## Palmarès

* Lliga catalana de voleibol femenina:
** 2010-11, 2012-13, 2014-15, 2015-16, 016-17, 2017-18, 2018-19
* Superlliga femenina 2:
** 2020-21, 2023-24
* Copa de la Princesa:
** 2022-23

## Referències

* ↑ «Club Voleibol Barcelona». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Transició d'un històric». Mundo Deportivo, 04-06-2004. [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ Lara, Ángela. «C. Voleibol Barcelona Barça». Mundo Deportivo, 24-06-2005. [Consulta: 8 agost 2018].
* ↑ «Madrid Chamberí – CV Barça (2-3): Campiones i a primera». fcbarcelona.cat, 26-04-2024. [Consulta: 23 agost 2024].
* ↑ «El Barça CVB, campió de la Copa de la Princesa». fcbarcelona.cat, 11-01-2023. [Consulta: 23 agost 2024].

## Enllaços externs

* Club Voleibol Barcelona Barça - Lloc web oficial
# Llista del Kurdistan

La llista del Kurdistan (kurd: ليست كوردستان, Lîstî Kurdistan) o Aliança del Kurdistan o Llista de Germanor és el nom adoptat per la coalició dels dos partits principals del Kurdistan iraquià, el Partit Democràtic del Kurdistan de Masud Barzani i la Unió Patriòtica del Kurdistan de Jalal Talabani, per a les eleccions al parlament kurd de 2009. En aquelles eleccions, cinc partits d'esquerra: el Partit dels Obrers del Kurdistan, el Partit Comunista del Kurdistan, el Partit del Treball del Kurdistan Independent, el Partit Pro-democràtic del Kurdistan i el Moviment Democràtic del Poble del Kurdistan van formar la Llista de la Justícia Social i la Llibertat.
A les legislatives regionals del 2009, amb diversos partits amb llistes separades i la concurrència del Moviment pel Canvi, va aconseguir 1.075.000 vots (57,34%) amb 59 escons (abans 90%). A les legislatives de l'Iraq del 2010 va prendre el nom de Llista del Kurdistan i va obtenir 1.681.714 vots (14,59%) i 43 escons (abans 53) a causa tanmateix de la concurrència de la Llista pel Canvi. En la llista del Kurdistan participaven, a més dels dos grans partits, el Moviment Islàmic del Kurdistan, el Partit Comunista del Kurdistan, el Partit dels Obrers del Kurdistan, el Partit Socialista Democràtic del Kurdistan, el Partit Nacional Democràtic del Kurdistan i Liberals Turcmans, el Partit Independent Obrer del Kurdistan, el Partit del Treball i Obrer del Kurdistan, el Moviment Democràtic del Poble del Kurdistan i el Tauler dels Turcmans d'Erbil (Moviment de Germanor dels Turcmans).
La coalició no es va repetir en les eleccions de 2013.

## Referències

* ↑ Danilovich, Alex. Iraqi Federalism and the Kurds: Learning to Live Together (en anglès). Routledge, 2016, p. 62. ISBN 9781317112938.
* ↑ Lansford, Tom. Political Handbook of the World 2020-2021 (en anglès). CQ Press, 2021, p. 1984. ISBN 9781544384733.
* ↑ «Iraqi Kurdistan opposition party beats PUK in elections». BBC, 02-10-2013. [Consulta: 27 agost 2022].
# Proteïna d'unió a ADN

Les proteïnes d'unió a ADN (també DNAbp, sigles del terme anglès DNA binding-protein) són les proteïnes que són capaces d'unir-se amb l'ADN.

## Tipus de proteïnes d'unió a ADN

Existeixen un gran nombre de DNAbp: les interaccions amb l'ADN poden ser de tipus molt diferents segons el tipus de DNAbp implicada. Les DNAbp són classificades segons el tipus de procés cel·lular en què participen.
| Procés | Exemples |
| Iniciació de la transcripció | Proteïnes d'unió a TATA eucariotes o subunitats σ de les ARN polimerases procariotes |
| Transcripció | ARN polimerases |
| Regulació de la transcripció | Activadors i repressors eucariotes i repressors bacterians |
| Estructures superiors de l'ADN | Proteïnes de la histona eucariota i del nucleoide procariota |
| Recombinació de l'ADN | RecA |
| Reparació de l'ADN | ADN glicosilases i nucleases |
| Replicació de l'ADN | Proteïnes de reconeixement de l'origen de replicació, ADN polimerases, ADN-ligases, proteïnes d'unió a cadena única i topoisomerases |
| Altres processos | Enzims de restricció |

## Bibliografia

* Genomes 2nd edition, Brown TA, Londres: Taylor & Francis, 2002 (anglès)

## Vegeu també

* Proteïna d'unió a ARN

## Enllaços externs

* Més informacions sobre les DNAbp mencionades (anglès)
# Sis Triple Vuit

Sis Triple Vuit (títol original en anglès, The Six Triple Eight) és una pel·lícula dramàtica bèl·lica estatunidenca de 2024 escrita i dirigida per Tyler Perry, sobre el 6888è Batalló del Directori Postal Central, un batalló totalment negre i femení, durant la Segona Guerra Mundial. La pel·lícula compta amb un repartiment que inclou Kerry Washington, Ebony Obsidian, Milauna Jackson, Kylie Jefferson, Shanice Shantay, Sarah Jeffery, Pepi Sonuga, Moriah Brown, Gregg Sulkin, Susan Sarandon, Dean Norris, Sam Waterston i Oprah Winfrey. S'ha subtitulat al català.
Es va estrenar en una selecció de cinemes el 6 de desembre de 2024, abans del seu debut en estríming a Netflix el 20 de desembre de 2024.

## Referències

* ↑ «Sis Triple Vuit». ésAdir. [Consulta: 24 gener 2025].
* ↑ Jennie Rothenberg Gritz. «Women Who Shaped History: How an All-Black Female WWII Unit Saved Morale on the Battlefield». Smithsonian Magazine, 01-03-2023. Arxivat de l'original el 2023-02-23. [Consulta: 23 febrer 2023].
* ↑ «Seis Triple Ocho». Goita què fan, ara!. [Consulta: 21 desembre 2024].
* ↑ Grobar, Matt. «Netflix Unveils Premiere Date, Teaser, First-Look Photos For Tyler Perry's 'The Six Triple Eight'». Deadline Hollywood, 28-08-2024. [Consulta: 24 agost 2024].
# Cicle literari

Un cicle literari és un conjunt d'obres que comparteixen ambientació, personatges i que sovint completen un relat comú. Es diferencien de les sagues o trilogies en el fet del caràcter independent de les històries o poemes, tot i que molts autors tinguin consciència de pertinença al cicle i elaborin conscientment continuacions, ampliacions d'episodis o versions del que conté el fil principal. Per tant, les sagues poden estar compreses dins dels cicles però no sempre un cicle té un caràcter de saga.
Alguns exemples de cicles literaris cèlebres són:
* el cicle èpic sobre la guerra de Troia
* les anomenades matèries medievals, com la matèria de Bretanya
* les novel·les de La Comèdia humana de Balzac
* l'Henriada o obres històriques de Shakespeare
* els tres cicles generacionals de la mitologia irlandesa
* les aventures de la guineu Renart
* les òperes de Der Ring des Nibelungen

## Referències

* ↑ Martí de Riquer, Chanson de Roland - Cantar de Roldán y el Roncesvalles navarro, Barcelona, El festín de Esopo, Edicions dels Quaderns Crema, 1983, ISBN 8485704282 (amb reedicions)
# Subàrtic

El subàrtic és una regió de l'hemisferi nord que es troba just al sud de l'Àrtida pròpiament dita i cobreix gran part d'Alaska, el Canadà, el sud de Groenlàndia, el nord d'Escandinàvia, Sibèria, el nord de Mongòlia i part de la província xinesa de Heilongjiang. Generalment, les regions subàrtiques es troben a entre 50°N i 70°N de latitud, segons el clima local.

## Clima i sòls

Les temperatures mensuals superen 10 °C durant almenys un mes, i com a màxim tres mesos, de l'any. Les precipitacions tendeixen a ser minses a causa del baix contingut d'humitat de l'aire fred. Les precipitacions solen ser més abundants als mesos més càlids, amb un màxim estival que va de moderat a Nord-amèrica fins a extrems a l'extrem orient rus. Excepte a les àrees més humides, les glaceres estan pràcticament absents a causa de la manca de precipitacions hivernals; a les àrees més humides, tanmateix, les glaceres tendeixen a ser molt abundants i la glaciació del Plistocè cobrí fins i tot les elevacions més baixes.
Els sòls del subàrtic solen ser molt àcids, principalment a causa de la influència de la vegetació tant al taigà com en torberes, que tendeix a acidificar el sòl, així com l'extrema facilitat amb què es produeix el filtratge de nutrients fins i tot a les regions més glaçades. Els ordres de sòl dominants són els espodosòls i, més al nord, els gelisòls.
Les regions subàrtiques se solen caracteritzar per tenir una vegetació de bosc de taigà, tot i que als llocs on els hiverns són relativament suaus, com al nord de Noruega, pot haver-hi boscos d'angiospermes - tot i que en alguns casos els sòls romanen massa saturats durant gairebé tot l'any per permetre que creixi qualsevol arbre, i la vegetació dominant és un herbassar torbós dominat per herbes i ciperàcies. Típicament, només hi ha unes quantes espècies de grans mamífers terrestres a les regions subàrtiques; els més importants són els ants (Alces alces), els ossos, els rens Rangifer tarandus i els llops (Canis lupus). L'agricultura està pràcticament limitada a la ramaderia, tot i que es pot cultivar ordi en algunes àrees. El Canadà i Sibèria són molt rics en minerals, notablement níquel, molibdè, cobalt, plom, zinc i urani, mentre que els Grand Banks i el mar d'Okhotsk són dos dels caladors més rics del món i proporcionen la manutenció per molts pobles petits.

## Permagel

Excepte a les àrees adjacents als corrents oceànics càlids, gairebé sempre hi ha un permagel continu a causa dels hiverns molt freds. Això significa que a la majoria de regions subàrtiques resulta molt difícil i car construir-hi; les ciutats són poques (Múrmansk n'és la més gran) i generalment petites, mentre que les carreteres són rares i les vies ferroviàries inexistents. Una conseqüència important d'això és que el transport tendeix a estar limitat a avions de "bush", helicòpters i, a l'estiu, barques de riu.
# Horsemaning

Horsemaning (o horsemanning) és l'acte de posar per una foto de manera que sembli que està decapitat, mostrant un cap descansant en el terra o en una superfície. Aquest estil de fotografia era molt popular durant la dècada de 1920. El nom deriva del "Headless Horseman", l'antagonista de "La Llegenda de Sleepy Hollow", de Washington Irving.
Horsemaning es va tornar a posar de moda l'any 2011, juntament amb el planking i l'owling, considerant-se les 3 modes més populars de Facebook l'any 2011. Es van posar de moda gràcies a llocs web com BuzzFeed

## Descripció

L'objectiu de horsemanning és fer veure que algú ha estat decapitat. Per tant, calen dos individus. Un d'ells ha de mostrar el seu cos però amagar el seu cap, i l'altre ha de col·locar-se de manera que només es vegi el seu cap.

## Vegeu també

* Planking

## Referències

* ↑ «History influencing Pop Culture and strange archival discoveries». Ohio Historical Society Collections. Arxivat de l'original el 2011-09-25. [Consulta: 8 setembre 2011].
* ↑ Ngak, Chenda. «LOL-worthy "horsemaning" photos». CBS News. [Consulta: 9 abril 2014].
* ↑ «Horsemaning Replaces Owling with 'Headless Horseman'». International Business Times, 12-08-2011. [Consulta: 9 abril 2014].
* ↑ Balasubramanyam Seshan. «Top 10 Facebook Sensations of 2011». International Business Times, 26-12-2011. [Consulta: 9 abril 2014].
* ↑ Bee-Shyuan Chang. «No Sag Yet for Planking». The New York Times, 21-11-2011. [Consulta: 9 abril 2014].