OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Brujas

Cal Brujas és un antic vapor del rodal de Sabadell. Es troba entre el riu Ripoll i l'antic camí cap a Santiga i Santa Perpètua. El projecte inicial, de l'arquitecte Juli Batllevell data de 1894, per encàrrec de la raó social Auxiliar Industrial Sabadellense, coneguda més tard com a cal Brujas, ja que més tard se'n feu càrrec Joan Brujas i Pellicer amb una instal·lació d'acabats. El pensament inicial preveia un edifici molt acadèmic, que combinava espais de circulació amb espais productius, simetritzat sobre una sala de calderes simbòlicament central. Tot i que alguns dels elements més formalitzats no es van arribar a construir, l'evolució de la fàbrica havia d'alterar completament la idea primera. Les ampliacions successives van allargar primer i doblar progressivament després les naus paral·leles al riu, i desdibuixar i eliminar les que no seguien aquesta direcció en la primera implantació, fins a cobrir una gran superfície contínua. El 1944 la fàbrica es complementava amb algunes edificacions auxiliars –menjador, vestidors–, alineades sobre el riu, que van desaparèixer el 1962; el 1964, aquests programes es van traslladar a l'extrem nord del volum principal. Aquesta fàbrica també es coneix per Sabadell Tèxtil o Arraona Tèxtil, SA.

## Vegeu també

* Vapors de Sabadell
* Xemeneies de Sabadell

## Referències

* 1 2 Amics del Ripoll, Lluís Fernàndez i Cesc Prat (coord.). Quatre itineraris pel Ripoll a Sabadell. Guia del patrimoni fluvial, 2004, p. 59.
* 1 2 Agustí Masvidal i Salavert; Joan Alsina i Giralt. Els molins del riu Ripoll. Sabadell: Amics de les Arts i de les Lletres de Sabadell, 1988, p. 62-63. ISBN 84-404-1116-2.
# Alosa

«Alosa» té aquests significats:
* Alosa vulgar (Alauda arvensis), espècie de petit ocell passeriforme
* Alosa becuda (Chersophilus duponti), ocell de l'ordre dels passeriformes i la família dels alàudids
* Alosa banyuda (Eremophila alpestris), ocell de la família dels alàudids
* Alosa (peix), gènere de peixos de la família dels clupeids
# Carlos Manuel O'Donnell

Carles Manuel O'Donnell Álvarez i Abreu (València, 1 de juny del 1834 - Madrid, 9 de febrer del 1903). Militar i polític espanyol, va ser ministre d'Estat durant el regnat d'Alfons XII i durant la regència de Maria Cristina d'Àustria.

## Biografia

Després lluitar a les Filipines el 1854, actuarà com a ajudant de camp del seu oncle, Leopoldo O'Donnell, a la Guerra d'Àfrica on resultarà ferit i obtindrà la Creu de Sant Ferran de primera classe.
Membre de la Unió Liberal participarà en les eleccions de 1863, 1864 i 1865 obtenint acta de diputat per la circumscripció de Valladolid.
El 1867, a la mort del seu oncle, hereta els títols de duc de Tetuan i comte de Lucena i donarà suport activament la Revolució de 1868 després de la qual és novament elegit diputat a les eleccions generals espanyoles de 1869 i 1872 novament per Valladolid i per Llucena. El 1876, ja com a militant del Partit Conservador, és elegit senador per Castelló de la Plana sent nomenat senador vitalici a 1881
Va ser ministre d'Estat fins en quatre ocasions: Entre el 16 de maig i el 9 de desembre del 1879 ocuparia per primera vegada aquesta cartera ministerial en un govern Martínez Camps. Posteriorment, entre el 5 de juliol del 1890 i l'11 de desembre del 1892 tornarà a exercir aquest ministeri en dos gabinets presidits per Antonio Cánovas. Sota la presidència de Cánovas tornarà a ocupar la cartera d'Estat entre el 23 de març del 1895 i el 19 de gener del 1996 i finalment, entre el 5 de març del 1896 i el 4 d'octubre del 1897 tornarà a exercir en un primer moment sota la presidència de Cánovas, i després de l'assassinat d'aquest, amb Marcelo Azcárraga y Palmero com a president del govern.
A més dels títols nobiliaris heretats del seu oncle, va ser nomenat marquès d'Altamira i exercí les funcions d'ambaixador a Brussel·les, Viena i Lisboa.

## Bibliografia

* Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.403. ISBN 9788495484802.
* Spencer C. Tucker. The Encyclopedia of the Spanish-American and Philippine-American Wars, Volum 1. ABC-CLIO LLC, 2009, p.444-445.
* Heraldo de Castellón 9 de abril de 1895. https://arxiumunicipal.castello.es/castellonbib/ca/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1016703

## Enllaços externs

* Fitxa del Congrés dels Diputats
* Fitxa del Senat
# Atje Keulen-Deelstra

Atje Keulen-Deelstra (Grou, Països Baixos, 31 de desembre del 1938 - 22 de març del 2013) va ser una patinadora de velocitat sobre gel neerlandesa que destacà a la dècada del 1970. El 1962 es casà amb Jelle Keulen, amb el qual va tenir dos fills.
Va iniciar la pràctica del patinatge de velocitat sobre gel a l'edat de 16 anys, si bé no tingué èxits fins arribats a la trentena. El 1970 aconseguí guanyar el campionat nacional dels Països Baixos als 32 anys, esdevenint així mateix Campiona del Món. El 1972, però, arribà l'èxit de la seva carrera en convertir-se en campionat nacional, europea i del món, a més de les dues medalles aconseguides en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1972 realitzats a Sapporo (Japó). En aquests Jocs aconseguí la medalla de plata en la prova de 1.000 metres, així com les medalles de bronze en les proves de 1.500 i 3.000 metres.
Al llarg de la seva carrera fou dues vegades més campiona d'Europa (i del món 1973 i 1974), així com subcampiona del Món en la prova d'esprint aquests mateixos dos anys.
Va morir a l'edat de 74 anys de les conseqüències d'un infart cerebral.

## Rècords del món

| Distància | Temps | Data | Seu |
| 1.500 m | 2:17.2 | 14 de març de 1970 | Inzell |
| Samalog | 182.805 | 16 de gener de 1972 | Inzell |

## Referències

* 1 2 «Atje Keulen-Deelstra» (en neerlandès). NOC*NSF. [Consulta: 12 març 2022].
* ↑ «Atje Keulen-Deelstra (74) overleden» (en neerlandès). NOS. [Consulta: 12 març 2022].

## Enllaços externs

* (anglès) www.skateresults.com - Atje Keulen-Deelstra Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Tirol del Nord

El Tirol del Nord, o Tirol Nord, en alemany: Nordtirol,és la regió del Tirol que està situada més al nord. És la part principal dels estats d'Àustria del Tirol, la qual està situada a la part oest del país. L'altra part de l'estat és el Tirol Oriental, el qual també pertany a Àustria però no comparteix una frontera amb el Tirol del Nord.
Per raons històriques i conseqüència principalment de la Primera Guerra Mundial amb l'annexió de part del Tirol històric per Itàlia, van quedar separats el Tirol del Nord i el Tirol de l'Est.
El Tirol del Nord fa frontera amb l'estat de Salzburg a l'est, els estats d'Alemanya de Baviera al nord, Vorarlberg a l'oest i els cantons de Suïssa de Graubünden (Grisons) al sud-oest i el de Tirol Sud a Itàlia al sud. La capital provincial és Innsbruck.
# Castell de Margarida

El castell de Margarida és un castell a la població de Margarida, al municipi de Planes (el Comtat), situat a la part alta de la muntanya de Cantacuc, a quasi 700 metres d'altitud.

## Història

Únicament es conserven tres referències històriques d'aquest castell. Se sap que el 4 d'abril del 1244, el cabdill Al-Azraq signà el pacte del Pouet amb Alfons, fill de Jaume I, pel qual el cabdill musulmà es reserva per tres anys aquest i altres castells de la zona. Al maig del 1258, el castell fou donat a Gil Ximenez de Segura com a heretat franca. I finalment, el 20 de juliol, el rei reconeix deure 1.000 morabatins d'or a Pedro Zapata d'Alzira per l'intercanvi de diferents propietats, entre d'aquestes, el castell.
Al penyal on se situa el castell, s'hi han trobat restes de diferents èpoques abans de la construcció del castell actual. Primerament, s'han trobat restes arqueològiques de l'edat del bronze; després, restes d'una segona ocupació, d'entre els segles ii i iii dels romans; i finalment, restes d'una ocupació musulmana, d'entre els segles xi i xiii.

## Estat actual

El castell consta de diverses edificacions, totes aquestes en runa. Bàsicament, es poden diferenciar una plataforma massissa de maçoneria junt a un aljub, i una alçada superior, a la qual actualment sols es pot accedir mitjançant l'escalada, on es troba una xicoteta torre de maçoneria de planta rectangular de 5,25 x 4,20 m., amb una alçada variable entre els 3,70 i 4,50 m.
Fonts orals afirmen que l'escala que donava accés a la construcció superior fou volada als anys 30 per motius desconeguts. Al castell, es pot accedir per un camí rural que ix de la població de Catamarruc (Planes) en direcció al mas de Cantacuc.

## Referències

* ↑ «Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià».

## Bibliografia

* El Comtat, una terra de castells. Centre d'Estudis Contestans, 1996.
# Thelma Hopkins

Thelma Hopkins (Kingston upon Hull, 16 de març de 1936 - Edmonton, 10 de gener de 2025) va ser una atleta nord-irlandesa especialista en salt d'alçada i de llargada, que va competir entre finals de la dècada de 1940 i finals de la de 1960.

## Biografia

El 1952 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Hèlsinki, on fou quarta en la prova del salt d'alçada del programa d'atletisme. Quatre anys més tard, als Jocs de Melbourne, va disputar dues proves del programa d'atletisme. Guanyà la medalla de plata en la prova del salt d'alçada, rere l'estatunidenca Mildred McDaniel, mentre en el salt de llargada no es classificà per a la final.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or en el salt d'alçada al Campionat d'Europa d'atletisme de 1954 i una de bronze en salt d'alçada a la Universíada de 1961. Als Jocs de l'Imperi Britànic i de la Comunitat de 1954 va guanyar una medalla d'or en el salt d'alçada i una de plata en el salt de llargada per Irlanda del Nord. El 5 de maig de 1956 millorà el rècord del món del salt d'alçada amb un salt de 1,74 metres, millorant en un centímetre el rècord que Aleksandra Chudina havia establert el 22 de maig de 1954. El rècord fou superat el 14 de juliol de 1956 per Iolanda Balaș.
A més de l'atletisme, va destacar en hoquei sobre herba, on va jugar 40 partits com a davantera en la selecció nacional. També va representar internacionalment Irlanda del Nord en esquaix.

## Millors marques

* Salt d'alçada. 1,74 metres (1956)
* Salt de llargada. 6,11 metres (1956)

## Referències

* ↑ «Thelma Hopkins: Olympic high jump silver medallist and ex-world record holder dies aged 88» (en anglès britànic), 14-01-2025. [Consulta: 30 gener 2025].
* 1 2 3 4 Thelma Hopkins a Sports Reference (arxivat)
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 13 maig 2020].
* ↑ «World Student Games (Universiade - Women)». [Consulta: 7 juliol 2020].
* ↑ «Commonwealth Games Medallists - Athletics (Women)». [Consulta: 7 juliol 2020].
* ↑ «World Records for High Jump (Women)». World Records. Cleave Books. [Consulta: 19 febrer 2008].
* ↑ IAAF World Athletics Championships. Doha 2019. Statistics Handbook. Doha: IAAF, 2019, p. 693 [Consulta: 22 juny 2020].
* ↑ «Thelma Hopkins». UKA. UK Athletics. Arxivat de l'original el 12 d’agost 2020. [Consulta: 7 juliol 2020].
* ↑ Fitxa a trackfield.brinkster.net
# Rifton

Rifton és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 501 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rifton tenia 501 habitants, 207 habitatges, i 133 famílies. La densitat de població era de 162,6 habitants per km².
Dels 207 habitatges en un 29,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,1% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 35,7% no eren unitats familiars. En el 26,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 13% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 4,6% entre 18 i 24, un 28,9% entre 25 i 44, un 27,1% de 45 a 60 i un 14,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.375 $ i la renda mediana per família de 49.643 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.500 $ mentre que les dones 35.938 $. La renda per capita de la població era de 22.015 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rifton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rifton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Carry Geijssen

Carolina Geijssen, més coneguda amb el sobrenom de Carry Geijssen, (Amsterdam, Països Baixos 1947) és una patinadora de velocitat sobre gel neerlandesa, ja retirada, que destacà en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1968.

## Biografia

Va néixer l'11 de gener de 1947 a la ciutat d'Amsterdam. Es casà amb el ciclista Rien Langkruis, amb el qual va viure a Indonèsia i el Canadà.

## Carrera esportiva

Va participar en les proves de patinatge de velocitat als Jocs Olímpics d'Hivern de 1968 realitzats a Grenoble (França) on aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova de 1.000 metres, convertint-se amb la primera neerlandesa a aconseguir aquest èxit. En aquests Jocs també aconseguí la medalla de plata en la prova de 1.500 metres.
Anteriorment, havia destacat en els Campionats Nacionals dels Països Baixos de patinatge de velocitat, on assolí la plata els anys 1965, 1967 i 1968, i l'or l'any 1966. En el Campionat Mundial de patinatge de velocitat aconseguí la medalla de bronze l'any 1968 a Hèlsinki (Finlàndia) en la prova de combinada.

## Referències

* ↑ «'Eén misslag en niemand kent je nog'» (en neerlandès). Het Parool, 07-02-2014. [Consulta: 12 març 2022].
* 1 2 «Carry Geijssen» (en neerlandès). NOC*NSF. [Consulta: 12 març 2022].
# Sent Gironç

Sent Gironç o Sent Guironç (en occità; en francès i nom oficial, Saint-Girons) és un municipi del departament de l'Arieja, a la regió d'Occitània. Està situat en un lloc de pas en un altiplà que comunica les muntanyes i les planes de la vall de la Garona, a la confluència dels rius Salat, Les i Baup. El terme municipal és de 19,13 km² i el codi postal és 09200. En el cens de 1999 tenia 6.254 habitants.
Hi morí, en 2014, el matemàtic apàtrida Alexander Grothendieck, que s'havia instal·lat en un refugi de muntanya proper el 1990.

## Referències

* ↑ «Saint-Girons, "capitale" du Couserans - Présentation» (en francès). Genesis Conseil. [Consulta: 2 febrer 2025].
* ↑ «Murió en Francia el gran matemático Alexandre Grothendieck» (en castellà). Noticia al día, 14-11-2014. [Consulta: 2 febrer 2025].
# Tristan Hoffman

Tristan Henri Christiaan Hoffman (Groenlo, 1 de gener de 1970) és un director esportiu i antic ciclista neerlandès, que fou professional entre 1992 i 2005.
Especialista en les clàssiques, en el seu palmarès destaca el Campionat dels Països Baixos en ruta de 1992, la Veenendaal-Veenendaal, la París-Bourges i l'A través de Flandes. Acabà diverses vegades entre els deu primers en el Tour de Flandes i la París-Roubaix, on el 2004 acabà en segona posició per darrere Magnus Bäckstedt.
Una caiguda a la Het Volk de 2005 va posar punt final a la seva carrera professional, unint-se immediatament a l'equip d'entrenament del Team CSC. Des del 2007 ha passat a desenvolupar tasques de director esportiu a diferents equips com el T-Mobile o el Tinkoff-Saxo.

## Palmarès

* 1990
** 1r a la Volta a Overijssel
* 1991
** 1r a l'Internatie Reningelst
* 1992
** Campió dels Països Baixos en ruta
* 1993
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Avenir
** Vencedor d'una etapa del Volta a Suïssa
* 1994
** Vencedor d'una etapa del Herald Sun Tour
* 1995
** Vencedor d'una etapa del Volta a Suècia
** Vencedor d'una etapa del Volta a Múrcia
* 1996
** 1r a l'A través de Flandes
** 1r a la París-Bourges
* 1999
** 1r a la Veenendaal-Veenendaal
** 1r a la Clàssica de Sabiñánigo
** Vencedor d'una etapa dels Tres dies de Flandes Occidental
* 2000
** 1r a l'A través de Flandes
** 1r al Tour de Made

### Resultats al Tour de França

* 1995. Abandona (15a etapa)
* 2000. 117è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1997. Abandona (7a etapa)
* 1998. 95è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1998. Fora de control (17a etapa)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Carlos Martín Álvarez

Carlos Martín Álvarez (Madrid, 9 de setembre 1874 - 13 d'agost de 1959) fou un advocat i polític espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques. Pare d'Alberto Martín Artajo.

## Biografia

Es llicencià en dret i exercí com a advocat a Madrid. Milità a Acció Catòlica i en fou membre de la seva primera Junta Nacional, i arribà a ser home de confiança del marquès de Comillas, amb qui col·laborà en la tasca social de l'entitat. Es casà amb Felicia Artajo y Achúcarro i van tenir 11 fills. Durant la dictadura de Primo de Rivera fou diputat de l'Assemblea Nacional Consultiva, tinent d'alcalde de l'ajuntament de Madrid i de 1927 a 1930 fou governador civil de Madrid.
Durant la Segona República Espanyola fou nomenat vocal del Tribunal de Garanties Constitucionals. Formà part de la candidatura de la CEDA per la província de Conca a les eleccions generals espanyoles de 1933, però no fou escollit.
Durant la guerra civil espanyola va romandre a Madrid. Fou empresonat un temps a la txeca de Bellas Artes i fou traslladat a la presó Model de Madrid el mateix dia del seu assalt. Després de la guerra va formar part de la directiva de l'Instituto de Reformas Sociales, del Consell de Treball, de la Junta del Crèdit Agrícola i de la Constructora Benèfica de Cases Barates de Madrid. El papa Pius XII el va guardonar amb la gran creu de l'Orde de Sant Silvestre i el govern franquista amb la Medalla al Mèrit en el Treball.
Hi ha un carrer a Madrid amb el seu nom.

## Referències

* 1 2 Ha fallecido D. Carlos Martín Álvarez, ABC, 14 d'agost de 1959
* ↑ Quintín Aldea Vaquero, Joaquín García Granda, Jesús Martín Tejedor. Iglesia y sociedad en la España del siglo XX: catolicismo social (1909-1940). CSIC, 1987, p.XXXV.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ Ángel Luis López Villaverde. Cuenca durante la II República: elecciones, partidos y vida política, 1931-1936. Ediciones de la Diputación Provincial de Cuenca, 1997, p.245.
* ↑ ¿Quiénes son los 'franquistas' que Carmena quiere borrar?, El Mundo, 10 de juliol de 2015
# Helga Haase

Helga Haase (Danzig, Alemanya 1934 - Berlín Oriental, Alemanya Oriental 1989) fou una patinadora de velocitat sobre gel alemanya.

## Biografia

Va néixer el 9 de juny de 1934 a la ciutat de Danzig, població que en aquell moment formava part d'Alemanya i que avui en dia amb el nom de Gdańsk forma part de Polònia.
Va morir el 16 de juny de 1989 a la part oriental de la ciutat de Berlín.

## Carrera esportiva

Va iniciar la seva carrera l'any 1952, entrant a formar part del SC Dynamo Berlin, esdevenint la dominadora del patinatge de velocitat sobre gel entre els anys 1957 i 1967 al seu país.
En la seva participació l'any 1960 en els Jocs Olímpics d'hivern realitzats a Squaw Valley, on competí en l'Equip Unificat alemany, aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova de 500 metres, esdevenint la primera dona a aconseguir una medalla olímpica en aquesta disciplina. En els mateixos Jocs aconseguí la medalla de plata en la prova de 1.000 metres i finalitzà vuitena en els 1.500 metres. Participà en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1964 realitzats a Innsbruck (Àustria), on finalitzà quarta en la prova de 1.000 m., cinquena en la de 1.500 m. i vuitena en els 500 metres.

### Rècords personals

| Distància | Temps | Seu | Data |
| 500 m | 45.9 | Squaw Valley | 20 de febrer de 1960 |
| 1.000 m | 1:34.3 | Squaw Valley | 22 de febrer de 1960 |
| 1.500 m | 2:28.6 | Innsbruck | 31 de gener de 1964 |
| 3.000 m | 5:19.7 | Berlín | 1 de març de 1964 |
| mini combinació | 200.516 | Davos | 30 i 31 de gener de 1960 |

## Referències

* ↑ «Helga Haase». olympedia.org. [Consulta: 13 març 2022].
* ↑ Miller, David. The Official History of the Olympic Games and the IOC - Part II: The Post-War Years (1948–1980) (en anglès). Random House, 2012-04-19. ISBN 978-1-78057-506-3.
# Um Tae-hwa

Um Tae-hwa (Corea del Sud, 1980) és un director de cinema i guionista sud-coreà. El 2023, la seva pel·lícula Concrete utopia va ser seleccionada com a proposta de Corea del Sud a l'Oscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa per als 96ns Premis Oscar que se es van celebrar el març de 2024. Per aquest treball va guanyar el premi a la millor direcció als 44ns Blue Dragon Film Awards.

## Referències

* ↑ «UM Tae-hwa». Korean Film Biz Zone. [Consulta: 3 octubre 2015].
* ↑ «KAFA student UM Tae-hwa takes Mise-en-scène's Grand Prize». Korean Film Biz Zone, 11-07-2012. [Consulta: 3 octubre 2015].
* ↑ Esteban Cayer, Ariel. «Ingtoogi: The Battle of Internet Trolls». Fantasia International Film Festival. [Consulta: 3 octubre 2015].
* ↑ Kwon, Eugene. «Review: Keeping Up the Bad Fight – Ingtoogi: The Battle of Internet Trolls». Modern Korean Cinema, 06-12-2013. [Consulta: 3 octubre 2015].
* ↑ Lee, Claire. «Wildflower Film Awards Korea to dole out first gongs». The Korea Herald, 31-03-2014. [Consulta: 3 octubre 2015].
* ↑ Ha Su-jeong. «[단독 '엄태구 형' 엄태화 감독, 미모의 디자이너 결혼..이병헌·박서준 하객]» (en coreà). OSEN, 02-05-2023. [Consulta: 2 maig 2023].
* ↑ Ryu Ji-yoon. «'콘크리트 유토피아', 내년 오스카 국제장편영화 출품작 선정» (en coreà). Dailyian. Naver, 17-08-2023. [Consulta: 17 agost 2023].
* ↑ Frater, Patrick. «International Oscar Race: Korea Selects Disaster Action Film 'Concrete Utopia'». Variety, 17-08-2023. [Consulta: 17 agost 2023].
* ↑ «네이버 엔터». [Consulta: 22 gener 2025].