# Mirsäyet Soltanğäliev

Mirsäyet Soltanğäliev, Mirsaid Sultan-Galiev o bé Mirsaid Khaidargalievitx Sultan-Galiev (en rus: Мирсаид Хайдаргалиевич Султан-Галиев, en tàtar Мирсәет Солтангалиев pronunciació AFI /ˌmirsæˈjet xæɪˌdærɣæˈli ulɯ sɔlˌtɑnɣæˈliəf /; governació d'Ufà, 13 de juliol de 1892-Moscou, 28 de gener de 1940) fou un periodista i polític bolxevic d'origen tàrtar.

## Biografia

D'origen tàrtar del Volga, va néixer a una localitat de la governació d'Ufà, Baixkíria, el 13 de juliol de 1892. De família pobra, els seus pares no podien enviar-lo a una escola privada, però va ser capaç d'aprendre a llegir i escriure amb el seu pare i amb el «nou mètode d'ensenyament maktab» —educació alcorànica tradicional— inicialment en persa i àrab, i després, a partir de 1905, va aprendre rus, a més a més d'història, geografia i matemàtiques. Aquests coneixements li van permetre ingressar a la universitat de Kazan el 1907. Un cop acabats els estudis el 1911 es va dedicar al periodisme i a l'ensenyança del rus. Ingressà a les files bolxevics l'estiu de 1917.
Va desenvolupar una doctrina alternativa de revolució socialista i, sota la premissa que el marxisme i l'estil de vida islàmic no haurien d'ésser necessàriament incompatibles, va ser un dels elaboradors amb Mul·lanur Vakhitov de la teoria del comunisme nacional musulmà, que va prendre empenta entre 1918 i 1928. Soltanğäliev defensava una aplicació selectiva de la propaganda antireligiosa als territoris soviètics depenent del cas concret.
Va estar destinat a Kazan després de la presa d'aquesta pels bolxevics, i just abans que fos represa per l'Exèrcit Blanc a mitjans de 1918, va escapar a Moscou, on es va convertir en protegit de Ióssif Stalin. Preocupat per la direcció que prenia la revolució ja el 1918, al llarg de 1919 va publicar una sèrie d'articles on va defensar un reenfocament de la Revolució internacional comunista cap a Àsia en contraposició a l'Europa Occidental. Va creure veure en un hipotètic estat socialista musulmà, el pivot sobre el qual portar el socialisme a l'Àsia, desenvolupant el concepte de «nacions proletàries». Amb l'avanç favorable dels bolxevics durant la Guerra Civil Russa, els plans per a la conformació d'una gran república Tàrtar-baixkir van ser desestimats, creant-se dues petites repúbliques separades.
Enfrontat obertament amb Stalin ja al X Congrés comunista de 1921, aquest últim va titllar de reaccionària la proposta, l'octubre de 1922, de Soltanğäliev i els seus col·laboradors que els territoris autònoms s'unissin a una Unió Soviètica de forma independent en comptes de dins la República Socialista Federada Soviètica de Rússia. Condemnat per «desviació nacionalista» després del XII Congrés bolxevic, celebrat l'abril de 1923; es va convertir en el primer membre purgat del partit per aquest motiu. No trigaria a ser arrestat per l'OGPU el 4 de maig de 1923; objecte d'interrogatoris i, després d'obtenir-se dues confessions sota forta pressió, seria alliberat. Un cop mort Lenin el 1924, el seu únic protector, fou constantment vigilat per la seguretat de l'Estat i finalment va ser detingut el novembre de 1928 i jutjat el 1929; el gener de 1931, la seva pena per activitats antisoviètiques i nacionalisme, va ser commutada per deu anys de treballs forçats. Durant les dècades de 1920 i 1930 Stalin duria a terme purgues d'elements afins a Soltanğäliev, centrant-se sobretot en baixkirs i tàrtars.
Fou arrestat de nou el 1938, condemnat a mort el 1939 i executat el 28 de gener de 1940, a Moscou. La seva figura va quedar inexorablement associada, fins i tot després de la mort de Stalin, a la idea de «renegat nacionalista» i «líder musulmà antisoviètic».

## Notes

* ↑ Vakhitov fou executat, no obstant, pels legionaris txecs l'agost.

## Referències

* ↑ Landa, 1999, p. 55-58.
* ↑ Guadagnolo, 2013, p. 72.
* ↑ Guadagnolo, 2013, p. 84.
* ↑ Guadagnolo, 2013, p. 73-74.
* ↑ Fowkes i Gökay, 2009.
* ↑ Guadagnolo, 2013, p. 78.
* 1 2 Bennigsen, 1987, p. 62.
* ↑ Pipes, 1967, p. 169.
* ↑ Bennigsen, 1987, p. 61.
* ↑ Roberts, 2007, p. 41-42.
* ↑ Williams, 2000, p. 182.
* ↑ Rieber, 2015, p. 74.
* ↑ Martin, 2001, p. 397.
* ↑ Rorlich, 1974, p. 365.
* ↑ Guadagnolo, 2013, p. 81.
* ↑ Lemercier-Quelquejay, 1989, p. 305-306.
* ↑ Bennigsen i Wimbush, 1979, p. 91-92.
* ↑ Guadagnolo, 2013, p. 86.
* ↑ Mccauley, 1993, p. 126.
* ↑ Egan i Egan, 2007, p. 211.
* ↑ Lemercier-Quelquejay, 1989, p. 306.
* ↑ Tagirov, 2002, p. 382-383.

## Bibliografia

* Bennigsen, Alexandre A.; Wimbush, S. Enders. Muslim National Communism in the Soviet Union: A Revolutionary Strategy for the Colonial World. Chicago i Londres: The University of Chicago Press, 1979. ISBN 0-226-04235-9.
* Bennigsen, Alexandre «Marxism or Pan‐Islamism: Russian Bolsheviks and Tatar national communists at the beginning of the civil war, July 1918». Central Asian Survey, 6, 2, 1987, pàg. 55-66.
* Egan, David R.; Egan, Melinda A. Joseph Stalin: An Annotated Bibliography of English-Language Periodical Literature to 2005. Lanham, Toronto i Plymouth: The Scarecrow Press, 2007. ISBN 978-08108-5948-7.
* Fowkes, Ben; Gökay, Bülent «Unholy Alliance: Muslims and Communists – An Introduction». Journal of Communist Studies and Transition Politics, 25, 1, 2009, pàg. 1-31.
* Guadagnolo, Gary «"Who Am I?": Revolutionary Narratives and the Production of the Minority Self in the Early Soviet Era». Region, 2, 1, 2013, pàg. 69-93. ISSN: 2166-4307. JSTOR: 43737648.
* Landa, R.G. «Mirsaid Sultan-Galiev». Voprosy Istoriia KPSS, 8, 1999.
* Martin, Terry Dean. The Affirmative Action Empire: Nations and Nationalism in the Soviet Union, 1923-1939. Ithaca i Londres: Cornell University Press, 2001. ISBN 0-8014-8677-7.
* Lemercier-Quelquejay, Chantal «À propos de Sultan Galiev». Cahiers du monde russe et soviétique, 30, 3, 1989, pàg. 305-307.
* Mccauley, Martin. The Soviet Union 1917-1991. 2a edició. Nova York i Londres: Routledge, 1993. ISBN 0-582-01323-2.
* Pipes, Richard. The Formation of the Soviet Union: Communism and Nationalism, 1917-1923. 6ª. Harvard University Press, 1997. ISBN 0-674-30950-2.
* Rieber, Alfred J. Stalin and the Struggle for Supremacy in Eurasia. Cambridge University Press, 2015. ISBN 978-1-107-07449-1.
* Roberts, Glenn L. Commissar and Mullah: Soviet-Muslim Policy from 1917 to 1924, 2007. ISBN 1-58112-349-3.
* Rorlich, Azade-Ayse «Which way will Tatar culture go? A controversial essay by Galimdzhan Ibragimov». Cahiers du monde russe et soviétique, 15, 3-4, 1974, pàg. 363-371 [Consulta: 11 gener 2025].
* Smith, Jeremy. The Bolsheviks and the National Question, 1917–23. Macmillan Press LTD., 1999. ISBN 978-1-349-40610-4.
* Tagirov, I.R. (editor). Neizvestnyi Sultan-Galiev: Rassekrechennye dokumenty i materialy. Kazan: Tatarskoe knyzhnoe izdatel'stvo, 2002.
* Williams, Beryl. Lenin. Pearson Education, 2000. ISBN 0-582-43760-1.