# Nucli familiar

Un nucli familiar és el conjunt de persones d'una família unides pel vincle d'aliança o de filiació. Es pot definir també com la unitat jeràrquica intermèdia entre l'habitant i la família. Aquest terme, d'acord amb la tipologia estàndard elaborada per les Nacions Unides, correspon a una concepció restringida de la família limitada als vincles de parentiu més estrets. Segons aquesta tipologia estàndard hi ha quatre tipus de nuclis familiars: matrimoni o parella sense fills; matrimoni o parella amb fills; pare amb fills, i mare amb fills.

## Definicions governamentals

A efectes estadístics al Regne Unit, una llar es defineix com una persona o un grup de persones que tenen l'allotjament com a única o principal residència i per a un grup, comparteixen almenys un àpat al dia o comparteixen l'habitatge, és a dir, una sala d'estar o habitació. La introducció de legislació per controlar cases de múltiples ocupacions a la Llei d'Habitatge del Regne Unit (2004) va requerir una definició més estricta d'una sola llar. Les persones poden ser considerades com una llar si estan emparentades: pura o mestissa, adoptiva, padrastre/fill, sogres (i equivalent per a parelles no casades), una parella casada o soltera però vivint com... (parelles del mateix o diferent de sexe).
La definició del cens dels Estats Units també depèn d'«habitatges separats»: aquells en què els ocupants viuen i mengen separats de qualsevol altra persona a l'edifici. Segons el cens dels EUA, un cap de família és la persona (o una de les persones) en nom de la qual es posseeix o es lloga (manté) la unitat d'habitatge; si cap persona qualifica, qualsevol resident adult d'una unitat d'habitatge es considera cap de família. El govern dels EUA anteriorment usava "cap de la llar" i "cap de família", però aquests termes van ser reemplaçats per "cap de família" el 1980. En la definició del cens d'una família,
| « | ... inclou totes les persones que ocupen un habitatge. Una unitat d'habitatge és una casa, un apartament, una casa mòbil, un grup d'habitacions o una habitació individual que està ocupada (o si està vacant, està destinada a ser ocupada) com a habitatge separat. Els habitatges separats són aquells on els ocupants viuen i mengen separats de qualsevol altra persona a l'edifici i que tenen accés directe des de l'exterior de l'edifici oa través d'un saló comú. Els ocupants poden ser una sola família, una persona que visqui sola, dues o més famílies que visquin juntes o qualsevol altre grup de persones emparentades o no emparentades que comparteixin arranjaments de vivenda. (Les persones que no viuen a llars es classifiquen com que viuen en allotjaments grupals). | » |
El 15 de juliol de 1998, Statistics Canada va dir que: Una llar es defineix generalment com a compost per una persona o grup de persones que co-resideixen o ocupen un habitatge.

## Definició econòmica

Encara que una teoria econòmica de flux d'ingressos únic simplifica el modelatge, no necessàriament reflecteix la realitat. Moltes llars, si no la majoria, tenen diversos membres que obtenen ingressos. La majoria dels models econòmics no equiparen les llars i les famílies tradicionals, i no sempre hi ha una relació entre les llars i les famílies.

## Definicions socials

A treball social, una llar es defineix de manera similar: un grup residencial en què les tasques domèstiques es divideixen i realitzen per caps de família. La cura pot ser lliurada per un cap de família a un altre, depenent de les seves respectives necessitats, habilitats i, potser, discapacitats. La composició de la llar pot afectar les expectatives de vida i salut i els resultats dels seus membres. L'elegibilitat per a serveis comunitaris i beneficis socials pot dependre de la composició de la llar.
A sociologia, l'estratègia del treball domèstic, (un terme encunyat per Ray Pahl en el seu llibre de 1984 Divisions del treball) és la divisió del treball entre els membres d'una llar. Les estratègies de treball de la llar varien al llarg del cicle de vida a mesura que els membres de la llar envelleixen o amb l'entorn econòmic; poden ser imposats per una sola persona o decidits col·lectivament.
El feminisme examina com els rols de gènere afecten la divisió del treball a les llars. A The Second Shift i The Time Bind, el sociòleg Arlie Russell Hochschild presenta evidència que en parelles de dues carreres, homes i dones passen aproximadament la mateixa quantitat de temps treballant; no obstant això, les dones dediquen més temps a les feines de la llar. Cathy Young (una altra escriptora feminista) diu que, en alguns casos, les dones poden impedir la participació igualitària dels homes en les tasques de la llar i la criança dels fills.

## Models

Els models de llar al món de parla anglesa inclouen famílies tradicionals i mixtes, habitatges compartits i llars grupals per a persones amb necessitats de suport. Altres models que poden complir amb les definicions d'una llar inclouen pensions, cases en ocupació múltiple (Regne Unit) i ocupació d'habitació individual (EUA).

## Estadístiques d'habitatge
### Habitatge amb banys

Habitatges amb banys :
| País | 1960 | 1970 | 1980 |
| Bèlgica | 23.6% | 49.1% | 73.9% |
| Dinamarca | 39.4% | 73.1% | 85.4% |
| França | 28.0% | 48.9% | 85.2% |
| Alemanya | 51.9% | 71.5% | 92.3% |
| Grècia | 10.4% | - | 69.3% |
| Irlanda | 33.0% | 55.3% | 82.0% |
| Itàlia | 10.7% | 64.5% | 86.4% |
| Luxemburg | 45.7% | 69.4% | 86.2% |
| Països Baixos | 30.3% | 75.5% | 95.9% |
| Portugal | 18.6% | - | 58% |
| Espanya | 24.0% | 77.8% | 85.3% |
| Regne Unit | 78.3% | 90.9% | 98.0% |

### Habitatges amb WC interior, banyera/dutxa i aigua corrent calenta (1988)

WC interior, banyera/dutxa i aigua corrent calenta (1988) :
| País | WC interior | Dutxa al bany | Aigua calenta corrent |
| Bèlgica | 94% | 92% | 87% |
| Dinamarca | 97% | 94% | N/A |
| França | 94% | 93% | 95% |
| Alemanya | 99% | 97% | 98% |
| Grècia | 85% | 85% | 84% |
| Irlanda | 94% | 92% | 91% |
| Itàlia | 99% | 95% | 93% |
| Luxemburg | 99% | 97% | 97% |
| Holanda | N/A | 99% | 100% |
| Portugal | 80% | N/A | N/A |
| Espanya | 97% | 96% | N/A |
| Regne Unit | 99% | 100% | N/A |

### Censos de 1981-1982

Censos del 1981–82 :
| País | Dutxa al bany | WC interior | Calefacció central |
| Bèlgica | 73.9% | 79.0% | - |
| Dinamarca | 85.1% | 95.8% | 54.6% |
| França | 85.2% | 85.4% | 67.6% |
| Alemanya | 92.3% | 96.0% | 70.0% |
| Grècia | 69.3% | 70.9% | - |
| Irlanda | 82.0% | 84.5% | 39.2% |
| Itàlia | 86.4% | 87.7% | 56.5% |
| Luxemburg | 86.2% | 97.3% | 73.9% |
| Holanda | 95.9% | - | 66.1% |
| Portugal | 58.0% | 58.7% | - |
| Espanya | 85.3% | - | 22.5% |
| Regne Unit | 98.0% | 97.3% | - |

### Superfície útil mitjana, 1976

Superfície útil mitjana, 1976 :
| País | Àrea |
| Àustria | 86 m$^2$ (930 sq ft) |
| Bèlgica | 97 m$^2$ (1,040 sq ft) |
| Bulgària | 63 m$^2$ (680 sq ft) |
| Canada | 89 m$^2$ (960 sq ft) |
| Txecoslovàquia | 69 m$^2$ (740 sq ft) |
| Dinamarca | 122 m$^2$ (1,310 sq ft) |
| Finlàndia | 71 m$^2$ (760 sq ft) |
| França | 82 m$^2$ (880 sq ft) |
| Alemanya oriental | 60 m$^2$ (650 sq ft) |
| Alemanya occidental | 95 m$^2$ (1,020 sq ft) |
| Grècia | 80 m$^2$ (860 sq ft) |
| Hongria | 65 m$^2$ (700 sq ft) |
| Irlanda | 88 m$^2$ (950 sq ft) |
| Luxemburg | 107 m$^2$ (1,150 sq ft) |
| Holanda | 71 m$^2$ (760 sq ft) |
| Noruega | 89 m$^2$ (960 sq ft) |
| Polònia | 58 m$^2$ (620 sq ft) |
| Portugal | 104 m$^2$ (1,120 sq ft) |
| Romania | 54 m$^2$ (580 sq ft) |
| Unió Soviètica | 49 m$^2$ (530 sq ft) |
| Espanya | 82 m$^2$ (880 sq ft) |
| Suècia | 109 m$^2$ (1,170 sq ft) |
| Suïssa | 98 m$^2$ (1,050 sq ft) |
| Regne Unit | 70 m$^2$ (750 sq ft) |
| Estats Units | 120 m$^2$ (1,300 sq ft) |
| Iugoslàvia | 65 m$^2$ (700 sq ft) |

### Superfície mitjana utilitzable, 1994

Superfície mitjana utilitzable, 1994 :
| País | Àrea |
| Àustria | 85.3 m$^2$ (918 sq ft) |
| Bèlgica | 86.3 m$^2$ (929 sq ft) |
| Dinamarca | 107 m$^2$ (1,150 sq ft) |
| Finlàndia | 74.8 m$^2$ (805 sq ft) |
| França | 85.4 m$^2$ (919 sq ft) |
| Alemanya Federal | 64.4 m$^2$ (693 sq ft) |
| Alemanya Oriental | 86.7 m$^2$ (933 sq ft) |
| Grècia | 79.6 m$^2$ (857 sq ft) |
| Irlanda | 88 m$^2$ (950 sq ft) |
| Itàlia | 92.3 m$^2$ (994 sq ft) |
| Luxemburg | 107 m$^2$ (1,150 sq ft) |
| Països Baixos | 98.6 m$^2$ (1,061 sq ft) |
| Espanya | 86.6 m$^2$ (932 sq ft) |
| Suècia | 92 m$^2$ (990 sq ft) |
| Regne Unit | 79.7 m$^2$ (858 sq ft) |

### Superficie útil, 1992-1993

Superficie útil, 1992-1993 :
| País | Any | Àrea |
| Austràlia | 1993 | 191 m$^2$ (2,060 sq ft) |
| Estats Units | 1992 | 153.2 m$^2$ (1,649 sq ft) |
| Corea del Sud | 1993 | 119.3 m$^2$ (1,284 sq ft) |
| Regne Unit | 1992 | 95 m$^2$ (1,020 sq ft) |
| Alemanya | 1993 | 90.8 m$^2$ (977 sq ft) |
| Japó | 1993 | 88.6 m$^2$ (954 sq ft) |

### Llars sense WC interior, 1980

Llars sense WC interior, 1980 :
| País | % |
| Bèlgica | 19% |
| França | 17% |
| Alemanya Federal | 7% |
| Grècia | 29% |
| Irlanda | 22% |
| Itàlia | 11% |
| Japó | 54% |
| Noruega | 17% |
| Portugal | 43% |
| Espanya | 12% |
| Regne Unit | 6% |

### Llars sense bany o dutxa

Llars sense bany o dutxa :
| País | % |
| Bèlgica | 24% |
| França | 17% |
| Alemanya Federal | 11% |
| Itàlia | 11% |
| Japó | 17% |
| Noruega | 18% |
| Espanya | 39% |
| Regne Unit | 4% |

### Llars amb un WC interior

Llars amb un WC interior :
| País | 1960–61 | 1970–71 | 1978–79 |
| Gran Bretanya | 87% | 88% | 95% |
| Alemanya | 64% | 85% | 92.5% |

### Llars amb bany o dutxa

Llars amb bany o dutxa :
| País | 1960–61 | 1970–71 | 1978–79 |
| Gran Bretanya | 72% | 91% | 94.3% |
| Alemanya | 51% | 82% | 89.1% |

### La primera residència a França manca de comoditats

Les residències principals a França no tenen comoditats: :
| Any | Aigua corrent | WC | Bany o dutxa | Calefacció central |
| 1962 | 21.6% | 59.5% | 71.1% | 80.7% |
| 1968 | 9.2% | 45.2% | 52.5% | 65.1% |
| 1975 | 2.8% | 26.2% | 29.8% | 46.9% |
| 1978 | 1.3% | 20.9% | 22.9% | 39.7% |

### Llars amb calefacció central

Llars amb calefacció central :
| País | 1970 | 1978 |
| Gran Bretanya | 34% | 53% |
| Alemanya | 44% | 64% |

### Habitatges dels EUA amb serveis de bany, 1970

Habitatges dels EUA amb serveis de bany, 1970 :
| Amenity | % |
| Bath/shower | 95% |
| Flush toilet | 96% |

### Serveis a Alemanya de l'Est

Serveis a Alemanya de l'Est :
| Serveis | 1961 | 1971 | 1979 |
| Aigua corrent | 66% | 82.2% | 89% |
| WC | 33% | 41.8% | 50% |
| Bany/dutxa | 22.4% | 38.7% | 50% |
| Calefacció central | 2.5% | 10.6% | 22% |

### Equipament dels habitatges europeus, 1970-71

Equipament dels habitatges europeus, 1970-71 :
| País | Aigua corrent | WC | Bany/dutxa |
| Àustria | 84.2% | 69.8% | 52.9% |
| Bèlgica | 88.0% | 50.4% | 47.8% |
| Txecoslovàquia | 75.3% | 49.0% | 58.6% |
| Dinamarca | 98.7% | 90.3% | 76.5% |
| Finlàndia | 72.0% | 61.4% | - |
| Grècia | 64.9% | 41.2% | 35.6% |
| Hongria | 36.1% | 27.2% | 31.7% |
| Irlanda | 78.2% | 69.2% | 55.4% |
| Itàlia | 86.1% | 79.0% | 64.5% |
| Països Baixos | - | 80.8% | 81.4% |
| Noruega | 97.5% | 69.0% | 66.1% |
| Portugal | 47.8% | 33.7% | 32.6% |
| Espanya | 70.9% | 70.9% | 46.4% |
| Suècia | 97.4% | 90.1% | 78.3% |
| Suïssa | - | 93.3% | 80.9% |
| Regne Unit | - | 86.3% | 90.7% |
| Iugoslàvia | 33.6% | 26.2% | 24.6% |

### Llars britàniques que no tenen comoditats

Llars britàniques que no tenen comoditats :
| Any | Bany | WC Intern / WC Extern | Aigua calenta corrent | Intern WC |
| 1951 | 37.6% | 7.7% | - | - |
| 1961 | 22.4% | 6.5% | 21.8% | - |
| 1966 | 15.4% | 1.7% | 12.5% | 18.3% |
| 1971 | 9.1% | 1.1% | 6.5% | 11.5% |

### Llars britàniques que comparteixen serveis

Llars britàniques que comparteixen serveis :
| Any | Bany | Intern/extern WC | Aigua calenta corrent | WC interior |
| 1951 | 7.5% | 14.9% | - | - |
| 1961 | 4.4% | 6.7% | 1.8% | - |
| 1966 | 4.1% | 6.4% | 2.0% | 4.4% |
| 1971 | 3.2% | 4.1% | 1.9% | 3.1% |

### Llars amb béns duradors, 1964-1971

Llars amb béns duradors, 1964-1971 :
| País | Any | Rentadora | Frigorífic | Televisió | Telèfon |
| Irlanda del Nord | 1971 | 45.4% | 40.1% | 87.5% | 27.0% |
| Escòcia | 1971 | 65.0% | 53.2% | 92.1% | 36.1% |
| Regne Unit | 1964 | 53.0% | 34.0% | 80.0% | 2.2% |
| Regne Unit | 1971 | 64.3% | 68.8% | 91.4% | 37.8% |
| Estats Units | 1965 | 87.4% | 99.5% | 97.1% | 85.0% |
| Estats Units | 1970 | 92.1% | 99.85 | 98.7% | 92.0% |

### Treballadors manuals de la CEE amb béns duradors, 1963-1964

Treballadors manuals de la CEE amb béns duradors, 1963-1964 :
| País | Rentadora | Frigorífic | Televisió | Telèfon |
| Bèlgica | 74.7% | 24.9% | 47.6% | 8.2% |
| França | 39.6% | 47.0% | 34.4% | 1.4% |
| West Alemanya | 66.2% | 62.1% | 51.3% | 1.8% |
| Itàlia | 13.6% | 50.2% | 47.9% | 20.0% |
| Luxemburg | 82.3% | 64.7% | 27.9% | 23.0% |
| Països Baixos | 80.4% | 25.5% | 58.0% | 9.4% |

### Treballadors d'oficina de la CEE amb béns duradors, 1963-1964

Treballadors d'oficina de la CEE amb béns duradors, 1963-1964 :
| País | Rentadora | Frigorífic | Televisió | Telèfon |
| Bèlgica | 68.5% | 57.3% | 48.3% | 40.0% |
| França | 48.2% | 71.3% | 43.3% | 15.2% |
| Alemanya Federal | 62.2% | 79.1% | 51.8% | 19.6% |
| Itàlia | 38.3% | 81.9% | 79.3% | 57.9% |
| Luxemburg | 82.3% | 79.2% | 25.2% | 67.3% |
| Països Baixos | 73.9% | 51.6% | 56.2% | 57.4% |

### Habitatges amb serveis, 1960-71

Habitatges amb serveis, 1960-71 :
| País | Any | Aigua corrent | Aigua corrent interior | Lavabo | Inodor amb cisterna | Bany/dutxa |
| Àustria | 1961 | 100.0% | 63.6% | - | - | 29.6% |
| Àustria | 1970 | - | 85.3% | 69.7% | - | 54.5% |
| Bèlgica | 1961 | 76.9% | - | 99.9% | 47.6% | 24.3% |
| Bulgària | 1965 | 28.5% | 28.2% | 100.0% | 11.8% | 8.7% |
| Canadà | 1961 | 89.1% | - | - | 85.2% | 80.3% |
| Canadà | 1967 | - | 95.2% | 93.5% | 92.5% | 89.8% |
| Canadà | 1971 | - | - | - | 95.4% | 93.4% |
| Txecoslovàquia | 1961 | 60.5% | 49.1% | - | 39.5% | 33.3% |
| Dinamarca | 1960 | - | 92.9% | 100.0% | 83.6% | 48.3% |
| Dinamarca | 1965 | 96.7% | 96.7% | 100.0% | 90.9% | 63.4% |
| Anglaterra i País de Gales | 1961 | - | 98.7% | 93.4% | - | 78.7% |
| Anglaterra i País de Gales | 1966 | - | - | - | 98.2% | 85.1% |
| Finlàndia | 1960 | 47.1% | 47.1% | - | 35.4% | 14.6% |
| França | 1962 | - | 77.5% | 43.1% | 39.3% | 28.0% |
| França | 1968 | 92.8% | 91.5% | 56.2% | 53.2% | 48.9% |
| Alemanya Oriental | 1961 | - | 65.7% | 33.7% | - | 22.1% |
| Alemanya Federal | 1965 | - | 98.2% | - | 83.3% | 64.3% |
| Alemanya Federal | 1968 | 99.0% | - | - | 86.5% | 66.8% |
| Hongria | 1960 | - | - | 100.0% | 22.5% | - |
| Hongria | 1963 | 32.5% | 25.9% | - | - | 18.5% |
| Hongria | 1970 | 58.6% | 36.4% | 100.0% | 32.7% | 32.2% |
| Irlanda | 1961 | 57.2% | 51.0% | 64.9% | 53.5% | 33.2% |
| Itàlia | 1961 | 71.6% | 62.3% | 89.5% | - | 28.9% |
| Luxemburg | 1960 | 98.8% | - | 100.0% | 81.6% | 45.7% |
| Països Baixos | 1956 | 89.6% | - | 99.9% | 67.5% | 26.8% |
| Nova Zelanda | 1960 | - | 90.0% | - | - | - |
| Nova Zelanda | 1961 | 99.6% | 87.8% | - | 88.5% | - |
| Nova Zelanda | 1966 | 99.7% | 90.3% | - | 94.0% | 98.1% |
| Noruega | 1960 | 94.0% | 92.8% | 100.0% | 57.9% | 45.2% |
| Polònia | 1960 | 39.1% | 29.9% | 26.9% | 18.9% | 13.9% |
| Polònia | 1966 | - | 46.8% | - | 33.3% | - |
| Romania | 1966 | 48.4% | 12.3% | 100.0% | 12.2% | 9.6% |
| Escòcia | 1961 | - | 94.0% | - | 92.8% | 69.9% |
| Escòcia | 1966 | - | - | - | 95.7% | 77.4% |
| Suècia | 1960 | - | 90.0% | - | 76.2% | 61.0% |
| Suècia | 1965 | 95.2% | 94.3% | 99.7% | 85.3% | 72.9% |
| Suïssa | 1960 | - | 96.1% | 99.7% | - | 68.8% |
| Estats Units | 1960 | 94.0% | 92.9% | - | 89.7% | 88.1% |
| Iugoslàvia (urbana) | 1961 | - | 42.4% | 34.5% | - | 22.5% |

### Llars europees amb almenys un cotxe, 1978

Llars europees amb almenys un cotxe, 1978 :
| País | % |
| Bèlgica | 69.9% |
| Dinamarca | 57.0% |
| França | 66.9% |
| Alemanya Federal | 62.6% |
| Irlanda | 65.1% |
| Itàlia | 69.1% |
| Països Baixos | 67.2% |
| Regne Unit | 54.4% |

### Tinència de l'habitatge, 1980-1990

Tenència de l'habitatge, 1980-1990 :
| País | Any | Lloguer públic | Lloguer privat | Ocupat pel propietari |
| Austràlia | 1988 | 5% | 25% | 70% |
| Bèlgica | 1986 | 6% | 30% | 62% |
| Dinamarca | 1990 | 21% | 21% | 58% |
| França | 1990 | 17% | 30% | 53% |
| Alemanya | 1990 | 25% | 38% | 37% |
| Irlanda | 1990 | 14% | 9% | 78% |
| Itàlia | 1990 | 5% | 24% | 64% |
| Països Baixos | 1988 | 43% | 13% | 44% |
| Espanya | 1989 | 1% | 11% | 88% |
| Regne Unit | 1990 | 27% | 7% | 66% |
| Estats Units | 1980 | 2% | 32% | 66% |

### Llars de la CEE amb jardí, 1963-64

Llars de la CEE amb jardí, 1963-64 :
| País | % |
| Bèlgica | 58% |
| França | 47% |
| Itàlia | 17% |
| Països Baixos | 21% |
| Alemanya | 45% |
| Luxemburg | 81% |

### Llars amb béns duradors, 1962

Llars amb béns duradors, 1962 :
| País | Televisió | Aspiradora | Rentadora | Frigorífic | Vehicle |
| França | 25% | 32% | 31% | 37% | 33% |
| Gran Bretanya | 78% | 71% | 43% | 22% | 30% |
| Estats Units | 87% | 75% | 95% | 98% | 75% |

### El nucli familiar a Espanya

L'any 1974 es calcula que el 12% de la població espanyola vivia en una casa unifamiliar, mentre que el 23% vivia en una casa adossada, el 61% en un pis o pis, i el 4% en altres tipus d'habitatges (remolcs, mobil homes, etc.). Pel que fa a les comoditats, el 1970/75 s'estima que el 29% de totes les cases estaven sense lavabo, el 4% sense il·luminació elèctrica, el 54% sense banyera o dutxa i un 32% sense canalització d'aigua.

### El nucli familiar a França

Entre 1954 i 1973, el percentatge de cases franceses amb dutxa o bany va augmentar del 10 al 65 %. Durant aquest període, el percentatge d'habitatges sense lavabos va baixar del 73 al 30 %; les cases sense aigua corrent van caure del 42 al 3,4 %. Una llei de 1948 va permetre augments graduals i a llarg termini del lloguer dels pisos existents amb la condició que una part dels diners es gastés en reparacions. Segons John Ardagh, la llei, "aplicada amb vigor, va tenir en part un èxit en el seu doble objectiu: fomentar tant les reparacions com la construcció nova. El 1974 s'estima que el 17% de la població francesa vivia en una casa unifamiliar, mentre que el 2% vivia en una casa adossada, el 78% en un apartament o pis i el 3% en altres tipus d'habitatges (remolcs, cases mòbils, etc.). Pel que fa a les comoditats, l'any 1975 s'estima que el 20% de totes les cases estaven sense lavabo, un 1% sense il·luminació elèctrica, 34 % sense bany o dutxa fixa i 3% sense aigua corrent.

## Referències

* ↑ «| TERMCAT». [Consulta: 18 març 2021].
* ↑ «Idescat. Enquesta demogràfica. Metodologia». [Consulta: 18 març 2021].
* ↑ «Definicions sobre tipologia de les llars». [Consulta: 18 març 2021].
* ↑ «National Statistics». Statistics.gov.uk\accessdate=2015-05-17. Arxivat de l'original el 2008-06-26.
* ↑ «UK Housing Act 2004». See section 258 on p. 201.
* ↑ «Single Household: brief summary of HA 2004 definition». Flat Justice: Helping Tenants to Get Rent Back.
* ↑ «Households». Quickfacts.census.gov, 24-03-2015. Arxivat de l'original el 2015-04-27. [Consulta: 17 maig 2015].
* ↑ «U.S. Census: Current Population Survey – Definitions and Explanations». Census.gov. Arxivat de l'original el 2012-03-22. [Consulta: 24 març 2012].
* ↑ «Households, Persons Per Household, and Households with Individuals Under 18 Years, 2000», 29-05-2011. Arxivat de l'original el 2011-05-29. [Consulta: 28 agost 2019].
* ↑ «Statistical unit – Household». Statcan.gc.ca, 23-02-2012. Arxivat de l'original el 2011-07-14. [Consulta: 24 març 2012].
* ↑ Muriuki, Andrew Mburu. The role of household environment on health outcomes for female adolescents in Kenya. University of Missouri-Columbia, 2007. OCLC 183405613. Pdf. Arxivat 2017-01-02 a Wayback Machine.
* ↑ Dhungel, Basundhara. A study of Nepalese families' paid and unpaid work after migration to Australia. University of Sydney, 14 maig 2001. OCLC 271516251. Pdf. Arxivat 2013-05-12 a Wayback Machine.
* ↑ Pierson, John; Thomas, Martin. Collins dictionary of social work. Glasgow, UK: HarperCollins, 2002. ISBN 978-0-00-714396-2.
* ↑ «Tributes paid to Professor Ray Pahl». University of Essex, 08-06-2011. Arxivat de l'original el 7 gener 2016.
* ↑ Pahl, Ray. Divisions of labour. Oxford New York: Blackwell, 1984. ISBN 978-0-631-13274-5.
* ↑ «household work strategy – Dictionary definition of household work strategy | Encyclopedia.com: FREE online dictionary». Arxivat de l'original el 2011-09-11. [Consulta: 24 març 2012].
* ↑ Russell Hochschild, Arlie; Machung, Anne. The second shift: working families and the revolution at home Painting hyderabad 9640395262 7396356333. Nova York: Penguin Books, 2003. ISBN 9780142002926
* ↑ Russell Hochschild, Arlie. The time bind: when work becomes home and home becomes work. Nova York: Henry Holt & Co., 2001. ISBN 9780805066432
* ↑ Young, Cathy. «The Mama Lion at the Gate». Salon, 12-06-2000. Arxivat de l'original el 11 febrer 2012. [Consulta: 8 juliol 2008].
* 1 2 «A social portrait of Europe – Population and social conditions – EU Bookshop». bookshop.europa.eu, 18-02-1992. [Consulta: 25 setembre 2014].
* ↑ «Report on Housing». Coe.int. Arxivat de l'original el 2012-05-08. [Consulta: 24 març 2012].
* 1 2 3 Housing in Europe. Croom Helm, 1984. ISBN 978-0-312-39351-9.
* ↑ European Commission; Oxley, Michael; Smith, Jacqueline. Housing Policy and Rented Housing in Europe. E & F Spon, 1996, p. 77. ISBN 978-0-419-20720-7.
* ↑ Ōmae, Ken'ichi. The End of the Nation State: The Rise of Regional Economies. Simon and Schuster, 1995. ISBN 978-0-02-923341-2.
* ↑ Simon, Julian. The State of Humanity. Wiley, 1996, p. 244. ISBN 978-1-55786-585-4.
* 1 2 Couch, Chris. Housing Conditions in Britain and Alemania. Anglo-German Foundation for the Study of Industrial Society, 1985. ISBN 978-0-905492-42-1.
* ↑ Lansley, Stewart. Housing and Public Policy. Croom Helm, 1979. ISBN 978-0-7099-0052-8.
* ↑ Howenstine, Emanuel Jay. Housing Vouchers: A Comparative International Analysis. Transaction Publishers, 1985, p. 46. ISBN 978-1-4128-5049-0.
* 1 2 Stafford, D. C.. The Economics of Housing Policy. Croom Helm, 1978. ISBN 978-0-85664-159-6.
* 1 2 3 4 Karn, Valerie Ann. Housing standards and costs: a comparison of British standards and costs with those in the U.S.A., Canada, and Europe. University of Birmingham, 1973. ISBN 978-0-7044-0053-5.
* ↑ Dawson, John. /books?id=t2gKBAAAQBAJ&pg=PA62 Commercial Distribution in Europe. Routledge, 2014, p. 62. ISBN 978-1-317-59886-2.
* ↑ Hill, Michael James. id=pB1HAAAAMAAJ Social Policy: Comparative Analysis. Prentice-Hall/Harvester Wheatsheaf, 1996. ISBN 978-0-13-353905-9.
* ↑ Sampson, Anthony. The new Europeans: guide to the workings, institutions and character of contemporary Western Europe. Panther, 1971. ISBN 9780586034347.
* ↑ Logemann, J. The Development of Consumer Credit in Global Perspective: Business, Regulation, and Culture. Palgrave Macmillan US, 2012-07-16, p. 194. ISBN 978-1-137-06207-9.
* 1 2 The Book of Numbers, compiled by the Editors of Heron House, 1978, P.136-137
* 1 2 The Book of Numbers, compiled by the Editors of Heron House, 1978, P.148-149
* ↑ Ardagh, John. The New France: A Society in Transition, 1945–1977. Penguin, 1979.