OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# DeepSeek

DeepSeek (xinès: 深度求索; pinyin: Shēndù Qiúsuǒ) és una empresa xinesa d'intel·ligència artificial que desenvolupa models de llenguatge extens de codi obert. L'empresa és finançada exclusivament pel fons d'inversió lliure xinès High-Flyer. Tant DeepSeek com High-Flyer tenen la seva seu a Hangzhou (Zhejiang), Xina.
El gener de 2025, la companyia va guanyar l'atenció internacional amb el llançament del seu darrer model, DeepSeek R1, un competidor dels sistemes d'IA establerts com ara ChatGPT d'OpenAI.

## Història

L'abril de 2023, High-Flyer, un fons amb seu a Hangzhou que utilitza un model d'intel·ligència artificial per a les transaccions financeres (high-frequency trading), va anunciar a través del seu fundador Liang Wenfeng que llançaria una empresa independent especialitzada en intel·ligència artificial anomenada DeepSeek, per tal de desenvolupar i comercialitzar la intel·ligència artificial general mitjançant un model de llenguatge desenvolupat per la firma.
El novembre de 2023, DeepSeek va llançar el seu primer model, anomenat DeepSeek Coder, especialitzat en la generació i comprensió de codis font.
El 29 de novembre del mateix any, DeepSeek va anunciar el llançament del seu primer bot de conversa utilitzant un model de llenguatge extens anomenat DeepSeek LLM, que constava d'un total de 67.000 milions de paràmetres, gratuït i de codi obert.
El 7 de maig de 2024, DeepSeek va llançar DeepSeek V2, que aquesta vegada contenia un total de 236.000 milions de paràmetres i podia activar fins a 21.000 milions de paràmetres per cada token utilitzat. El mes següent, es va llançar la segona versió de DeepSeek Coder anomenada DeepSeek Coder V26.
El desembre de 2024, DeepSeek va llançar DeepSeek V3, que substituïa la versió anterior i pretenia ser una alternativa a altres models de llenguatges disponibles en línia.
El 20 de gener de 2025, la companyia va anunciar el llançament del seu primer model de raonament anomenat Deepseek R1, utilitzant una cadena de raonament desenvolupant passos lògics successius per a les consultes.

## Referències

* ↑ McMorrow, Ryan; Olcott, Eleanor «The Chinese quant fund-turned-AI pioneer». Financial Times, 09-06-2024 [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «Deepseek: From Hedge Fund to Frontier Model Maker». [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «Deepseek Coder open source AI coding assistant runs online and locally», 05-11-2023. [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «Inside DeepSeek Models». [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ Deep-Seek AI. «DeepSeek-V2: A Strong, Economical, and Efficient Mixture-of-Experts Language Model».
* ↑ «DeepSeek Coder V2, le nouveau modèle de référence pour le code», 20-06-2024. [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «🚀 Introducing DeepSeek-V3 | DeepSeek API Docs». [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «« Deepseek 3 », la réponse chinoise à Chat GPT relance la rivalité sino-américaine», 03-01-2025. [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «DeepSeek-R1 - DeepSeek推出的高性能AI推理模型，性能对标OpenAI o1正式版», 21-01-2025. [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «DeepSeek-R1 Release | DeepSeek API Docs». [Consulta: 22 gener 2025].
* ↑ «Intelligence artificielle : Deepseek V-3, la réponse chinoise à Chat-GPT ?». [Consulta: 22 gener 2025].
# X Premis Cinematogràfics José María Forqué

La cerimònia dels X Premis Cinematogràfics José María Forqué es va celebrar al Teatro Real de Madrid el 26 d'abril de 2005. Es tracta d'uns guardons atorgats anualment des de 1996 per l'EGEDA com a reconeixement a les millors produccions cinematogràfiques espanyoles pels seus valors tècnics i artístics produïdes entre l'1 de gener i el 31 de desembre de 2004.
La gala, celebrada en la diada mundial de la propietat intel·lectual, fou presentada per Jose Toledo i Juan Luis Galiardo i gaudí de l'actuació del guitarrista Enrique de Melchor, el saxofonista Jorge Pardo i el ballador «El Güito». Hi van intervenir el president d'EGEDA, Enrique Cerezo, qui va dedicar part del seu discurs al problema de la pirateria, el director general de l'ICAA, Fernando Lara, i la presidenta de la Comunitat de Madrid, Esperanza Aguirre, qui va ressaltar que el 75 % de la producció cinematogràfica es feia a Madrid.

## Nominacions i premis

Els nominats i guanyadors d'aquesta edició foren:
| Millor pel·lícula | Millor documental o animació |
| Mar adentro La mala educación Héctor Tiovivo c. 1950 El Lobo | El milagro de Candeal de Fernando Trueba |
| Medalla d'honor ||
| Luis Méndez Amago ||

## Referències

* ↑ «Mar adentro» gana el premio José María Forqué, ABC, 28 d'abril de 2005
* ↑ 'Mar Adentro' se alzó con el X Premio Cinematográfico José María Forqué, Butlletí Informatiu de l'EGEDA n. 39
* ↑ Los productores españoles también eligen a 'Mar adentro', El País, 27 d'abril de 2005

## Vegeu també

* Fotogramas de Plata 2004
* Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 2004

## Enllaços externs

* Gala dels X Premis José María Forqué al web dels premis
* Els X Premis Cinematogràfics José María Forqué a Filmaffinity.
# Zermezeele

Zermezeele (en neerlandès Zermezele) és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord, que forma part de la Westhoek. L'any 2006 tenia 191 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 161 | 196 | 161 | 137 | 167 | 178 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Gérard Ioos | |
# Ángel González de Mendoza Dorvier

Ángel González de Mendoza y Dorvier (Madrid, 2 de juliol de 1900 - 26 d'abril de 1975) va ser un militar i científic espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.

## Biografia

Ingressà a l'Acadèmia d'Infanteria de Toledo en juny de 1915 i després formà part del Cos d'Estat Major. Va participar en la Guerra del Rif i el 1926 va assolir el grau de capità. Diplomat en l'Escola Superior de Guerra de París el 1936, en esclatar la guerra civil espanyola va lluitar en el bàndol nacional enquadrat en el Cos d'Exèrcit de Navarra.
Ascendit a tinent coronel, durant la Segona Guerra Mundial fou nomenat agregat militar a França (després a la França de Vichy el 1942), Suïssa i als Estats Units d'Amèrica. El 1956 és ascendit a general i és nomenat cap d'estat major de la Capitania General de Valladolid. Després fou governador militar de Barcelona, el 1961-1962 governador militar de Navarra, Subsecretari del Ministeri de l'Exèrcit i director de l'Escola Superior de l'Exèrcit.
Des de 1964 fins a la seva mort fou president de la Reial Societat Geogràfica d'Espanya, ascendit a tinent general i president del Consell Superior Geogràfic. També va fundar i dirigir el Centre d'Estudis de la Defensa Nacional. El 1968 fou nomenat acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.
Entre altres condecoracions, va rebre la Gran Creu de l'Orde de Sant Hermenegild, la Gran Creu del Mèrit Militar, Aeri i Naval, Cavaller de Justícia i Gran Creu del Sagrat Orde Militar Constantinià de Sant Jordi, Comanador de l'Orde d'Avís, Gran Oficial de l'Orde Xinès de Núvol i Bandera, Comanador de l'Àguila Alemanya amb Espases, Creu de Guerra al Valor Militar italiana i oficial de la Legió del Mèrit estatunidenca.

## Obres

* El Estrecho de Magallanes, Madrid, 1950.
* La Guerra Moderna. Hitos de la Historia Madrid, 1954.
* Organización Militar (Fundamentos) Madrid, 1957.
* Los Ejércitos del Futuro Madrid, 1964.
* La Paz y la Defensa Madrid, 1967.
* Las Formas Geográficas y las Estructuras Geológicas Condicionantes de la Geopolítica y la Estrategia Madrid, 1969

## Referències

* ↑ PDF Ángel González de Mendoza y Dorvier, Revista del Ejército, n.869
* ↑ Colección González de Mendoza Arxivat 2016-05-07 a Wayback Machine., Archivo General Militar de Madrid Fondos 6-12
* ↑ Franco recibió ayer a una comisión de generales y Jefes de intendencia de la promoción de 1919 ABC, 22/10/1969
* ↑ Sepelio del teniente general González de Mendoza, ABC, 29 d'abril de 1975
* ↑ Biografia Arxivat 2016-04-23 a Wayback Machine. al web de la RAC
# Úvula

L'úvula (del llatí uvula) o, popularment, campaneta, neulella, gargamelló, gallet (i d'altres denominacions com garganxó, llengüeta) és una petita massa carnosa que penja del paladar tou, per sobre de l'arrel de la llengua. Està formada per teixit conjuntiu i mucosa, a més de tres músculs: el tensor del paladar, l'elevador del paladar i el mateix múscul de l'úvula. Funciona amb la resta del paladar tou separant la cavitat bucal de la nasal i impedint que el menjar i els líquids arribin a aquesta última en el vòmit.
L'úvula o campaneta és una petita estructura cònica que penja de la vora inferior del vel del paladar. L'espai que queda entre els laterals del paladar s'anomena istme de la gola i està delimitat per la vora lliure del vel del paladar per dalt, per la llengua per baix i pels pilars del vel del paladar i les amígdales pels costats.

## Referències

* ↑ totes aquestes formes al DIEC
* ↑ aldc.espais.iec.cat

## Vegeu també

* Paladar
Viccionari
# Carmelita

Carmelita és un antic assentament al comtat de Fresno (Califòrnia) a uns 13,7 km al nord de Reedley. A Carmelita hi hagué una oficina de correus els anys 1899 i 1900.

## Notes

* 1 2 Durham, David L. California's Geographic Names: A Gazetteer of Historic and Modern Names of the State. Clovis, Calif.: Word Dancer Press, 1998, p. 1096. ISBN 1-884995-14-4.
# Jimmie Rodgers

James Charles Rodgers (8 de setembre de 1897 – 26 de maig de 1933), conegut com a "Jimmie," va ser un cantant de country de principis del segle xx, conegut més pel seu cant tirolès rítmic. Figurava entre les superestrelles els primers llocs de les llistes de música country i els pioners de dit tipus de música, Rodgers era també conegut com a «The Singing Brakeman», «The Blue Yodeler», i «The Father of Country Music».

## Enllaços externs

* Jimmie Rodgers - Lloc web oficial
* La Societat Jimmie Rodgers Arxivat 2011-02-07 a Wayback Machine. (anglès)
# Viquipèdia en afrikaans

La Viquipèdia en afrikaans és una edició en afrikaans de l'enciclopèdia de contingut lliure basada en web Viquipèdia. El projecte es va iniciar el 16 de novembre de 2001 i va ser l'11è Viquipèdia que es va crear. El desembre de 2016 va ser la 84a Viquipèdia més gran per nombre d'articles. A part de Sud-àfrica i Namíbia, la Viquipèdia en afrikaans és utilitzada i mantinguda pels usuaris d'Europa, Amèrica del Nord i Oceania. Al juliol de 2024, era la llengua africana més gran i versió lingüística més gran de la Viquipèdia.

## Visites i edicions

La Viquipèdia en afrikaans representa el 0,008% de totes les cerques de la Viquipèdia. Entre l'1 de juliol de 2009 i el 30 de setembre de 2013, la Viquipèdia en afrikaans va obtenir el següent registre de visites:
Sud-àfrica (64.0%)
EUA (5.5%)
Alemanya (4.1%)
Món (26.4%)
Tot i que el 92,7% de les cerques a Sud-àfrica són en anglès, la Viquipèdia en afrikaans en representa el 2,2%. A Namíbia, la Viquipèdia en afrikaans s'utilitza l'1,2% del temps, després de les Viquipèdies en anglès (85,3%), alemany (5,7%) i portuguès (1,5%).
Respecte les edicions alemanyes, belgues i sud-africanes, el 0,1%, el 0,3% i el 24,4%, respectivament, tenen lloc a la Viquipèdia en afrikaans. La participació dels Països Baixos i Bèlgica a la Viquipèdia en afrikaans es deu molt probablement a la relació lingüística entre l'afrikaans i l'holandès.

## Fites

Segons les estadístiques, la Viquipèdia en afrikaans ha assolit les fites següents:
| Nombre d'articles | Data |
| Primer article | Novembre 2001 |
| 100 articles | Abril 2003 |
| 500 articles | Novembre 2003 |
| 1.000 articles | Gener 2004 |
| 5.000 articles | Març 2006 |
| 10.000 articles | Juny 2008 |
| 20.000 articles | 11 novembre 2011 |
| 30.000 articles | 21 gener 2014 |
| 40.000 articles | 5 maig 2016 |
| 50.000 articles | 15 juny 2018 |
| 60.000 articles | 24 setembre 2018 |
| 70.000 articles | 6 febrer 2019 |
| 80.000 articles | 1 juny 2019 |
| 90.000 articles | 21 abril 2020 |
| 100.000 articles | 8 setembre 2021 |
| 105.000 articles | 19 octubre 2022 |
| 109.000 articles | 14 juliol 2023 |

## Referències

* ↑ "Wikipedia:2001", English-language Wikipedia (16 December 2006)
* ↑ «List of Wikipedias - Meta». meta.wikimedia.org. [Consulta: 18 setembre 2020].
* ↑ Wikimedia Traffic Analysis Report – Wikipedia Page Views Per Country – Breakdown. Stats.wikimedia.org. Retrieved on 23 November 2013.
* ↑ Africa. Stats.wikimedia.org. Retrieved on 23 November 2013.
* ↑ Wikipedia Statistics Afrikaans. stats.wikimedia.org
# Miranda's Victim

Miranda's Victim és una pel·lícula de drama d'època estatunidenca del 2023 dirigida per Michelle Danner i protagonitzada per Abigail Breslin, Luke Wilson, Kyle MacLachlan, Ryan Phillippe, Mireille Enos, Emily VanCamp, Andy Garcia i Donald Sutherland. S'ha doblat i subtitulat al català.
La pel·lícula està basada en la vida de Patricia "Trish" Weir, que va ser segrestada i violada per Ernesto Miranda el 1963. La pel·lícula també mostra l'origen de l'avís Miranda.
Es va estrenar el 6 d'octubre de 2023 als Estats Units amb la distribució de Vertical Entertainment.
El rodatge va començar a Nova Jersey el juny de 2022. La pel·lícula es va rodar al poble de Middletown, Red Bank i a la Universitat de Monmouth.

## Referències

* ↑ Bolton, Cameron. «Miranda's Victim Movie Gets All-Star Cast Including Abigail Breslin, Luke Wilson & More». MovieWeb, 29-05-2022. Arxivat de l'original el May 30, 2022. [Consulta: 3 juny 2022].
* ↑ «Miranda's Victim». Goita què fan, ara!. [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ O’Rourke, Ryan. «'Miranda's Victim' Adds Five to Cast Including Emily VanCamp, Sebastian Quinn, and More». Collider, 08-06-2022. [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ Baldwin, Carly. «Movie Filmed At Middletown School Tells Origin Of U.S. Miranda Rights». Patch, 18-05-2022. Arxivat de l'original el May 18, 2022. [Consulta: 3 juny 2022].
* 1 2 Kuperinsky, Amy. «'Miranda's Victim' movie, filming in N.J. with Abigail Breslin, adds Ryan Phillippe, Kyle MacLachlan and more». NJ.com, 04-06-2022. [Consulta: 4 juny 2022].
* ↑ Walter, Pari «Monmouth County location for film starring Abigail Breslin, Donald Sutherland, Andy Garcia». , 08-06-2022 [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ Walter, Pari «Hollywood in NJ: 'Miranda's Victim' filming continues in Monmouth County». , 05-07-2022 [Consulta: 8 juliol 2022].
* ↑ Grobar, Matt. «Abigail Breslin-Led Legal Drama Miranda's Victim Sets Vertical Release». Deadline Hollywood, 16-08-2023. [Consulta: 16 agost 2023].
* ↑ Baldwin, Carly. «Middletown Plays Starring Role In A-Lister Movie 'Miranda's Victim'». Patch, 14-02-2023. [Consulta: 5 març 2023].
# Qüestió de principis

Qüestió de principis (títol original en francès, Une affaire de principe) és una pel·lícula dramàtica francobelga de 2024 dirigida per Antoine Raimbault. S'ha doblat i subtitulat al català.
A partir d'esdeveniments reals que van tenir lloc l'any 2012 a Brussel·les, el seu tema del film és la implicació de l'eurodiputat José Bové en la revelació de l'autèntic motiu de la sospitosa renúncia del comissari europeu de Salut, John Dalli. La pel·lícula és així una investigació que barreja el thriller, la conspiració i l'espionatge. El director descriu la seva pel·lícula com «thriller d'oficina».
Es tracta de l'adaptació del llibre Hold-up à Bruxelles, les lobbies au cœur de l’Europe del mateix Bové. El 19 de maig de 2014, l'afer va contribuir a l'adopció per part del Parlament Europeu de la directiva sobre productes del tabac, inclosa la creació de l'empaquetat neutre de tabac.
El rodatge va tenir lloc del 31 de juliol al 20 d'octubre 2023 a Estrasburg i Brussel·les.

## Referències

* ↑ «Qüestió de principis». Goita què fan, ara!. [Consulta: 17 gener 2025].
* 1 2 «"Une affaire de principe" : José Bové contre les lobbies du tabac dans un film édifiant sur le fonctionnement des institutions européennes» (en francès). Franceinfo, 30-04-2024. [Consulta: 30 abril 2024].
* ↑ Éditions La Découverte, 2015ISBN 9782707178220
* ↑ Fabien Lemercier. «Tournage en vue pour Une affaire de principe d'Antoine Raimbault». cineuropa.org, 20 juillet 2023. [Consulta: 12 avril 2024].
# Conothraupis

Conothraupis és un gènere d'ocells de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per dues espècies:
* Conothraupis speculigera - tàngara blanc-i-negra.
* Conothraupis mesoleuca - tàngara becgrossa.

## Referències

* ↑ «Conothraupis P.L.Sclater, 1880» (en castellà). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ «Conothraupis (Conothraupis sp.) - Avibase». [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ «Family Index – IOC World Bird List». [Consulta: 17 gener 2025].
# Conopophaga

Conopophaga és un gènere d'ocells de la família dels conopofàgids (Conopophagidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per 10 espècies:
* Conopophaga aurita - benedictí pit-roig
* Conopophaga melanops - benedictí emmascarat
* Conopophaga lineata - benedictí rogenc
* Conopophaga cearae - benedictí de Ceará
* Conopophaga roberti - benedictí encaputxat
* Conopophaga peruviana - benedictí del Perú
* Conopophaga ardesiaca - benedictí cendrós
* Conopophaga castaneiceps - benedictí de capell castany
* Conopophaga melanogaster - benedictí ventrenegre
* Conopophaga snethlageae -

## Referències

* ↑ «Conopophaga Vieillot, 1816» (en castellà). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ «Conopophaga (Conopophaga sp.) - Avibase». [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ «Antthrushes, antpittas, gnateaters, tapaculos, crescentchests – IOC World Bird List». [Consulta: 17 gener 2025].
# Dreamin' Wild

Dreamin' Wild és una pel·lícula dramàtica biogràfica estatunidenca del 2022 escrita, dirigida i produïda per Bill Pohlad, i protagonitzada per Casey Affleck, Noah Jupe, Zooey Deschanel, Walton Goggins, Jack Dylan Grazer i Beau Bridges. La història es basa en la vida dels germans Donnie i Joe Emerson, que són cantants. S'ha doblat i subtitulat al català.
La pel·lícula es va estrenar al 79è Festival Internacional de Cinema de Venècia el 7 de setembre de 2022. Va arribar als cinemes el 4 d'agost de 2023 amb la distribució de Roadside Attractions.
El rodatge principal va començar l'octubre de 2021 a Spokane (Washington).

## Referències

* ↑ «Dreamin’ Wild». Goita què fan, ara!. [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ «Biennale Cinema 2022 | Dreamin' Wild». La Biennale di Venezia. [Consulta: 30 agost 2022].
* ↑ Tartaglione, Nancy. «Venice Film Festival Lineup: Aronofsky, Inarritu, Field, Dominik, Guadagnino, Hogg, McDonagh, Panahi In Competition». Deadline Hollywood, 26-07-2022. [Consulta: 26 juliol 2022].
* ↑ Grobar, Matt. «Roadside Attractions Acquires Emerson Brothers Drama 'Dreamin' Wild' With Casey Affleck, Noah Jupe & Zooey Deschanel». Deadline Hollywood, 30-03-2023. [Consulta: 30 març 2023].
* ↑ Perez, Brianda. «VIDEO: Movie starring Zooey Deschanel and Casey Affleck is filming in Spokane». Shoshone News Press, 27-10-2021. [Consulta: 26 juliol 2022].
# Alguns dies d'ahir

Alguns dies d'ahir és una pel·lícula catalana de 2022, dirigida per Kiko Ruiz Claverol i basada en l'obra de teatre homònima de Jordi Casanovas. Produïda pel Grup Focus i Televisió de Catalunya, es va estrenar el 30 de setembre de 2022 a TV3. Compta amb les interpretacions de Míriam Iscla, Abel Folk, Marta Ossó i Francesc Cuéllar. Està gravada originalment en català en una masia d'Alella.
El dia de l'estrena, la pel·lícula va ser seguida per 161.000 espectadors, cosa que va representar el 9,9% de quota de pantalla.

## Sinopsi

La història relata com viu una família els fets polítics del setembre i octubre del 2017. La mare, la Rosa, és una professora d'institut que durant aquestes setmanes viurà un procés de cura i redempció. El pare, en Jaume, s'implica en l'organització local del referèndum de l'1 d'octubre. La situació política posa en crisi la relació de la filla gran, la Laura, amb la seva parella, la Carla; mentre que el seu germà, en Jofre, veu el referèndum com un incentiu vital molt valuós.

## Repartiment

* Míriam Iscla: Rosa
* Abel Folk: Jaume
* Marta Ossó: Laura
* Francesc Cuéllar: Jofre

## Referències

* ↑ «TV3 estrenará en otoño una adaptación de la obra teatral 'Alguns dies d'ahir'» (en castellà), 28-06-2022. Arxivat de l'original el 2022-09-24. [Consulta: 24 setembre 2022].
* 1 2 «Alella commemorarà el 5è aniversari de l'1 d'Octubre». Revista Alella.
* 1 2 «Es roda la coproducció de TV3 "Alguns dies d'ahir", amb Abel Folk i Míriam Iscla, a Alella». CCMA, 29-06-2022. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ «La pel·lícula sobre l'1-O (9,9%) punxa a TV3 i Antena 3 lidera el dia gràcies a "La Voz" (16,8%)». El Món de la Tele, 01-10-2022. [Consulta: 1r octubre 2022].
# Amor idiota

Amor idiota és una pel·lícula catalana del 2004 protagonitzada per Santi Millán i Cayetana Guillén Cuervo. Va ser dirigida per Ventura Pons i rodada en català i castellà.

## Argument

Pere-Lluc Solans (Santi Millán) és un jove immadur. Un dia de gresca després de la mort d'un conegut, coneix una noia anomenada Sandra (Cayetana Guillén Cuervo). Cada vegada s'obsessiona més amb ella, però està casada, i treballa en una agència de publicitat que té amb el seu marit, enganxant cartells pels fanals dels carrers. Ell la segueix mentre treballa, fins que decideix passar a l'acció.

## Repartiment

* Santi Millán: Pere-Lluc
* Cayetana Guillén Cuervo: Sandra
* Mercè Pons: Jordina
* Marc Cartes: Àlex
* Jordi Dauder: Benet
* Gonzalo Cunill: Nicco
* Andrea Fantoni: Vera
* Héctor Mas: Ajudant
* Pere Tomàs: Marit
* Xavi Fernández: Hostaler
* Maria Lanau: Noia radical
* Carmen Turpin: Noia ocasional 1
* Heidi García: Noia ocasional 2
* Lourdes Barba: Helena
* Sophie Evans: Noia ocasional 3

## Nominacions

* Millor director per a Ventura Pons al Barcelona International Film Festival 2006
* Millor fotografia per a Mario Montero al Barcelona International Film Festival 2006

## Rebuda

" Pel·lícula desigual, però interessant (...) a algunes seqüències els manca completament la gràcia (...) alguna cosa fa en un moment determinat "clic" i les coses es redrecen. (...) excel·lent química entre la parella protagonista "

## Referències

* ↑ «Amor idiota». ésAdir. [Consulta: 6 desembre 2022].
* ↑ «Amor idiota». IMDb.
* ↑ Torreiro, M. El País.

## Enllaços externs

* Amor idiota a Goitaquèfanara.cat
# Animals ferits

Animals ferits és una pel·lícula catalana dirigida per Ventura Pons l'any 2006. Gravada originalment en català, castellà, anglès i quítxua.

## Argument

Un entramat de relacions amoroses i sexuals cobreixen la trama d'aquest film. Silvio Lisboa, un home adinerat que viu amb la seva dona en una luxosa mansió, anhela ferventment ficar-se al llit amb una decoradora famosa a l'habitació 1723 de l'hotel Princesa Sofia. La recepcionista d'aquest hotel es veu d'amagat amb un monitor de piscines i el seu marit actua de voyeur en un veler de la badia de Cadaqués. Jorge Washington, un immigrant peruà, desitja a les dones blanques que passegen per Barcelona, però fa diversos mesos que manté una relació amb l'assistenta dels Lisboa.

## Repartiment

* Abel Folk... Narrador
* José Coronado... Silvio
* Aitana Sánchez-Gijón... Claudia
* Cecilia Rossetto ... Marcia
* Marc Cartes... Daniel
* Cristina Plazas... Irina
* Patricia Arredondo... Mariela
* Gerardo Zamora... Jorge Washington
* Aina Clotet... Filla

## Reconeixements

Als V Premis Barcelona de Cinema fou nominada a la millor pel·lícula en versió original catalana.

## Referències

* ↑ Ventura Pons presenta "Animals ferits", protagonitzada per Aitana Sánchez Gijón i José Coronado, ccma.cat, 10 de febrer de 2006
* ↑ Animals ferits a esadir.cat
* ↑ Ventura Pons estrena la tragicomèdia 'Animals ferits'
* ↑ Animals ferits a Fotogramas
* ↑ 'Salvador' tiene ocho propuestas para los Premios Barcelona de Cine, El País, 5 de desembre de 2006