OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Quint Emili Lèpid (avi de Lèpid)

Quint Emili Lèpid (en llatí Quintus Aemilius M. F. M. N. Lepidus) va ser un magistrat romà del segle ii aC. Era suposadament fill de Marc Emili Lèpid (Marcus Aemilius Lepidus) i, per tant, germà de Marc Emili Lèpid Porcina que va ser cònsol l'any 137 aC (Marcus Aemilius M. F. M. N. Lepidus Porcina). Formava part de la gens Emília i era de la família dels Lèpid.
No va ocupar cap alta magistratura però va ser l'avi de Lèpid el triumvir.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/774?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=LepidusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 764. ]
# Nit d'estiu a la vora del fiord Vejle

Nit d'estiu a la vora del fiord Vejle és una pintura a l'oli sobre llenç de l'artista danès Harald Slott-Møller realitzat amb data de 1904. Es conserva en el Museu d'Art de Vejle en el centre de la ciutat de Vejle, a Dinamarca.

## Descripció

És una pintura de paisatge, però també pot ser considerada com una pintura de retrat, ja que la persona que apareix és l'esposa de l'artista, Agnes Slott-Møller, sens dubte és la dona asseguda i mirant cap al fiord de Vejle a ple nit d'estiu.
L'ambient d'aquesta pintura es caracteritza per un ús inusual de color, especialment a la prominent capa vermella de la dona. Harald Slott Møller es va basar en la seva pintura en el naturalisme i el simbolisme, la superfície i els colors es considera que tenen un significat simbòlic també en aquesta pintura.

## Europeana 280

Per l'abril de 2016, la pintura Nit d'estiu a la vora del fiord Vejle va ser seleccionada com una de les deu obres artístiques més importants de Dinamarca pel projecte Europeana.

## Referències

* ↑ «Sct. Hans Evening at Vejle Fiord». Europeana.eu. [Consulta: 11 maig 2016].
* ↑ «Choosing a country's artworks for Europeana 280: Denmark» (en anglès). [Consulta: 11 maig 2016].
# Pontens

Pontens (en francès Pontenx-les-Forges) és un municipi francès situat al departament de les Landes i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.163 | 1.218 | 1.223 | 1.192 | 1.138 | 1.085 | 1.357 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Roger Bouchot | |
| 2008- | Jean-Marc Billac | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-16. [Consulta: 18 desembre 2010].
| Etapa precedent Senta Aulàdia | Camí de Sant Jaume Via de Solac | Etapa següent Sent Pau de Bòrn |
# Estrona

Estrona (E1, i també oestrone) és una hormona estrogènica secretada per l'ovari com també pel teixit adipós.
L'estrona és un dels diversos estrogens naturals els quals també inclouen l'estriol i l'estradiol. L'estrona és la menys abundant d'entre les tres hormones; l'estradiol és present gairebé sempre en el cos reproductiu de la femella i l'estriol és abundant principalment durant l'embaràs.
L'estrona és rellevant per la salut i els estats de malaltia per la seva conversió a sulfat d'estrona, un derivat de llarga vida. El sulfat d'estrona actua com a reservori que es pot convertir segons la necessitat en el més actiu estradiol.
L'estrona és l'estrogen predominant en la dona postmenopàusica.

## Biosíntesi

L'estrona se sintetitza via l'aromatasa de l'androstenediona, un derivat de la progesterona. La conversió consisteix en la desmetilació del carboni 19 i l'aromaticitat de l'anell A. Aquesta reacció és similar a la de conversió de la testosterona a estradiol.

## Imatges

* Androstenediona que es converteix en estrona.
* Esteroidogènesi

## Referències

* ↑ «Estrone -PubChem». National Center for Biotechnology Information. [Consulta: 6 setembre 2009].
* ↑ Helen Varney, Jan M. Kriebs, Carolyn L. Gegor. Varney's midwifery, Fourth Edition. Jones and Bartlett Publishers, 2004, p. 340.
# Racionalisme crític

El racionalisme crític és una concepció epistemològica que diu la ciència és racional i, per tant, les nostres creences es sotmeten a la crítica i poden ser reemplaçades. Tot i tenir antecedents, entre d'altres, en les teories de Baruch Spinoza (1632-1677), es considera Karl Popper (1902-1994) com el pare de la teoria.
Un concepte central en aquesta teoria és la falsabilitat. Totes les ciències –tant les de la natura com les de la societat– han d'atenir-se al mateix mètode: proposició d'hipòtesis i contrastació pels fets. Les hipòtesis que no superen la prova dels fets han de ser rebutjades com a no científiques. Per principi, qualsevol teoria es considera com provisional i pot ser corroborat o falsificat mitjançant informació i descobertes noves.

## Referències

* ↑ «Conceptes- la disputa del positivisme». Filoxarxa: Diccionari enciclopèdic de filosofia: autors, conceptes, textos. [Consulta: 4 gener 2022].
* ↑ Pagès Jordà, Vicenç ««El problema de Rosenberg» sobre «El problema de Spinoza»». L'Avenç, 04-06-2013 [Consulta: 4 gener 2022].
* ↑ Baig, Antoni. Epistemologia de les ciències: Karl Popper. 1a. ed. Barcelona: Disseny Editorial de Catalunya, 1992. ISBN 84-8034-001-0.
* ↑ Marquès i Martí, Andreu. Coneixement i decisió : els fonaments del racionalisme crític. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1996. ISBN 84-7826-696-8.
# Hyperboreus Lacus

Hyperboreus Lacus és una característica d'albedo a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 74.83 ° latitud N i 300 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1958 i fa referència a Hiperbòria, regió situada a les desconegudes terres del nord.

## Referències

* ↑ "Hyperboreus Lacus". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Pornic

Pornic (en gal·ló Port-Nitz, en bretó Pornizh) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament va formar part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 13.681 habitants. Limita amb Arthon-en-Retz, La Bernerie-en-Retz, Les Moutiers-en-Retz, Bourgneuf-en-Retz, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Chéméré, Chauvé, Saint-Père-en-Retz, Saint-Michel-Chef-Chef, La Plaine-sur-Mer i Préfailles. l'1 de març de 2006 el consell municipal va aprovar la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 948 | 806 | 834 | 1 040 | 1 106 | - | 1 324 | 1 505 | 1 497 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 494 | 1 608 | 1 630 | 1 732 | 1 666 | 1 809 | 1 919 | 1 980 | 2 017 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 2 034 | 2 004 | 2 101 | 1 957 | 2 001 | 1 910 | 2 015 | 2 358 | 2 460 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 759 | 2 795 | 8 195 | 8 704 | 9 815 | 11 903 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1985-1993 | Gilbert Pollono | |
| 1993- | Philippe Boënnec | UMP |

## Clima

Dades climàtiques a Pornic 1971/2000 des de 1958 rec :
| Mes | gen | febr | març | abr | maig | juny | jul | ag | set | oct | nov | des | anual |
| Màxima rècord °C (°F) | 16.1 (61) | 18.8 (65.8) | 25.3 (77.5) | 28.4 (83.1) | 32.5 (90.5) | 37.3 (99.1) | 37.5 (99.5) | 38.1 (100.6) | 33.8 (92.8) | 30 (86) | 20.8 (69.4) | 16 (61) | 38.1 (100.6) |
| Màxima mitjana °C (°F) | 8.7 (47.7) | 10 (50) | 12.7 (54.9) | 15 (59) | 18.6 (65.5) | 21.7 (71.1) | 24.2 (75.6) | 24.5 (76.1) | 21.8 (71.2) | 17.2 (63) | 12.5 (54.5) | 9.6 (49.3) | 16.5 (61.7) |
| Mitjana diària °C (°F) | 6.3 (43.3) | 7 (45) | 9.2 (48.6) | 10.9 (51.6) | 14.4 (57.9) | 17.2 (63) | 19.5 (67.1) | 19.7 (67.5) | 17.3 (63.1) | 13.7 (56.7) | 9.6 (49.3) | 7.2 (45) | 12.8 (55) |
| Mínima mitjana °C (°F) | 3.8 (38.8) | 3.9 (39) | 5.5 (41.9) | 6.8 (44.2) | 10.2 (50.4) | 12.8 (55) | 14.8 (58.6) | 14.8 (58.6) | 12.8 (55) | 10.1 (50.2) | 6.6 (43.9) | 4.8 (40.6) | 9 (48) |
| Mínima rècord °C (°F) | −10.5 (13.1) | −11.2 (11.8) | −6.8 (19.8) | −3 (27) | 2.5 (36.5) | 5 (41) | 7 (45) | 7.5 (45.5) | 3 (37) | −0.6 (30.9) | −5.5 (22.1) | −8 (18) | −11.2 (11.8) |
| Precipitació mitjana mm (polzades) | 72 (2.83) | 66.4 (2.614) | 51 (2.01) | 48.2 (1.898) | 55.1 (2.169) | 35.7 (1.406) | 33.6 (1.323) | 27.3 (1.075) | 63.5 (2.5) | 78.6 (3.094) | 84.6 (3.331) | 77.9 (3.067) | 691.1 (27.209) |
| Mitjana mensual d'hores de sol | 90.0 | 130.0 | 180.0 | 230.0 | 250.0 | 290.0 | 260.0 | 250.0 | 220.0 | 140.0 | 110.0 | 100.0 | 2.250 |

## Galeria d'imatges

* Petit carrer de Pornic
* Castell
* Port

## Referències

* ↑ Clima de Pornic
# Augusto Rollandin

Augusto Rollandin (Brusson, 13 de juny de 1949 - 22 de desembre de 2024) va ser un polític valldostà. Militant d'Unió Valldostana, treballà com a metge i com a veterinari. Fou alcalde de Brusson el 1975-1978 i membre del Consell de la Vall de 1978 a 1993, on fou assessor de sanitat i agricultura. Ocupà la presidència del Consell de la Vall de 1984 a 1990. El 1994 fou condemnat judicialment per abús de poder, però el 2001 fou rehabilitat.
A les eleccions legislatives italianes de 2001 fou escollit senador per la coalició Vallée d'Aoste - Autonomie Progrès Fédéralisme, però no fou reescollit el 2006. El 2007 fou nomenat president de la Societat d'Aigües de la Vall, però dimití per a presentar-se novament a les eleccions regionals de la Vall d'Aosta de 2008. El 2008 ha estat nomenat novament president del Consell de la Vall. El març de 2017, una moció de censura va desplaçar Rollandin del poder. També del 2008 a 2017 éva sers president de la Universitat de la Vall d'Aosta.

## Notes

* ↑ Mercanti, Luca. «Morte Augusto Rollandin: in centinaia alla camera ardente in Regione» (en italià), 23-12-2024. [Consulta: 7 gener 2025].
* ↑ Peter Gomez; Marco Travaglio, Appendice in La repubblica delle banane, Prefazione di Curzio Maltese, Roma, Editori Riuniti, giugno 2001. pàg. 541 ISBN 88-359-4915-7
* ↑ «12vda | news dalla Valle d'Aosta» (en italià). Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 7 gener 2025].
| Precedit per: Mario Andrione | President de la Vall d'Aosta 1984 - 1990 | Succeït per: Gianni Bondaz |
| Precedit per: Luciano Caveri | President de la Vall d'Aosta 2008 - 2017 | Succeït per: Pierluigi Marquis |
# II Thyle I

II Thyle I és una característica d'albedo a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -69.78 ° latitud N i 180 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1958 i fa referència a Thule, territori mític situat molt al nord.

## Referències

* ↑ "II Thyle I". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Gagarine

Gagarine és una pel·lícula dramàtica francesa del 2020 dirigida per Fanny Liatard i Jérémy Trouilh, en el seu debut com a directors. Se centra al voltant de Cité Gagarine, un projecte d'habitatges a Ivry-sur-Seine, al sud de París, on la pel·lícula es va rodar just abans de la seva demolició. S'ha doblat al català.
La pel·lícula va ser seleccionada per al Festival de Canes de 2020. Va ser nominada com el Descobriment de l'Any dels 33ns Premis del Cinema Europeu.
Gagarine va recaptar un total mundial de 553.042 dòlars.

## Sinopsi

En Youri, un noi de setze anys que viu a Cité Gagarine, un projecte d'habitatges a Ivry-sur-Seine, protesta contra la demolició prevista de la comunitat.

## Repartiment

* Alséni Bathily com a Youri
* Lyna Khoudri com a Diana
* Jamil McCraven com a Houssam
* Finnegan Oldfield com a Dalí
* Farida Rahouadj com a Fari
* Denis Lavant com a Gérard

## Referències

* ↑ Lemercier, Fabien «Review: Gagarin». Cineuropa, 24-06-2020 [Consulta: 12 maig 2021].
* ↑ Ducrocq, Marion «Ivry : Gagarine, une cité, et bientôt un film» (en francès). Le Parisien, 14-08-2019 [Consulta: 12 maig 2021].
* ↑ «Gagarine». Goita què fan ara. [Consulta: 1r octubre 2022].
* ↑ Dalton, Ben «'Gagarine', 'Instinct' among six European Film Awards Discovery nominees». Screen Daily, 08-10-2020 [Consulta: 12 maig 2021].
* ↑ «Gagarine (2021)». The Numbers. [Consulta: 1r octubre 2022].

## Enllaços externs

* Gagarine - Lloc web oficial (francès)
# Pont de la Trinitat

El pont de la Trinitat és un pont de València que creua el riu Túria i connecta els barris de la Seu, de la Xerea i de la Trinitat. Al sud, s'enllaça amb els carrers del Salvador, del Comte de Trénor i del Pintor López, i al nord, ho fa amb el carrer de la Trinitat, el d'Alboraia i el de Sant Pius V. A l'eixida nord es troba el Museu de Belles Arts de València.
És el pont més antic de la ciutat, començant el pont actual la seua construcció a principis del segle xv, concretament l'any 1402, però es va refer parcialment a causa de la riuada de 1517. El pont rebé el nom «dels catalans» però posteriorment es canvià per l'actual, a causa de la proximitat del monestir homònim. Les escultures de sant Lluís Bertran i de sant Tomàs de Villanueva, de Ponsonelli, procedeixen del pont de Sant Josep i foren col·locades a mitjan segle xx.
És un pont històric que, com els altres ponts medievals de la ciutat, és fet a base de blocs de pedra blanca que en l'actualitat són bastant desgastats pel temps. Com els ponts contemporanis, els seus arcs són de clar estil gòtic, com el conjunt mateix. El pont de la Trinitat antigament disposava de dos accessos al riu des del mateix pont, en forma d'escales, totes dues orientades a l'est. Aquestes han esdevingut intransitables gràcies al desgast del temps, però el 2009 s'han recuperat com a part de les obres de restauració sobre el pont.

## Enllaços externs

* Informació a la pàgina de l'Ajuntament de València
* Pàgina amb informació i imatges
Geografia urbana de la ciutat de València :
# La Capella (Serra de Salines)

La Capella (la Capilla del Fraile en castellà) és el cim de la serra de Salines, entre les comarques valencianes de l'Alt Vinalopó i el Vinalopó Mitjà, i el sector nord-oriental de la Regió de Múrcia (Espanya). Amb 1.238 metres d'alçada, és el cim de major altura de la serra de Salines i de la comarques del Vinalopó.
El molló situat a dalt de la muntanya de la Capella esdevé frontera entre el País Valencià i Múrcia, i allà conflueixen els termes municipals del Pinós, Villena (per la banda valenciana) i Iecla (per la murciana).

## Referències

* ↑ Urrutia, Javier. «Mendikat → La Capilla del Fraile (1238 m)» (en castellà). [Consulta: 7 gener 2025].
# Reassignació d'espectre

La reassignació d'espectre és una de les maneres en què l'FCC reutilitza part de l'espectre freqüencial per la seva posterior reutilització.
L'FCC (acrònim en anglès de Federal Communications Commission), va ser creada el 1934 als EUA, i és la comissió encarregada de la distribució de llicències als EUA per a la utilització de l'espectre freqüencial. La FCC és doncs la que dictamina en quines freqüències pot operar un sistema determinat.
El problema sorgia en el moment en què la FCC observava com les freqüències s'exhaurien i, en conseqüència això implicava l'impediment de l'entrada de noves tecnologies que necessitaven noves freqüències i, per tant, de nou espectre.
Al maig del 2003 la FCC va estudiar el tema i va proposar diferents maneres de poder solucionar aquesta falta d'espectre. Una de les solucions que la FCC va proposar va ser la reassignació d'espectre.
Aquest aspecte consisteix que, tant el govern com altres empreses del sector reutilitzen el seu espectre disponible per a altres serveis no previstos prèviament. És a dir, una empresa amb llicència per a emetre en un determinat amplada de banda per a un determinat servei, pot utilitzar aquesta amplada de banda per a un altre servei no previst inicialment. Per exemple, una empresa de televisió la qual tenia una llicència per emetre els seus serveis audiovisuals de manera analògica, amb la nova entrada de la televisió digital, la qual necessita menys amplada de banda que una emissió analògica, aquesta empresa podrà reutilitzar part de l'amplada de banda anteriorment dedicada a la versió analògica per prestar d'altres serveis, ja que en el canvi de senyal analògic a senyal digital l'amplada de banda a utilitzar pot ser menor i, per tant, pot ser reutilitzat per a un diferent servei.
# Cyllene (albedo)

Cyllene és una característica d'albedo a la superfície de Mercuri, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 45 ° latitud N i 135 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1976 i fa referència a una característica d'albedo del quadrangle Debussy (H-14).

## Referències

* ↑ "Cyllene (albedo)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Mapa de Mercuri». Google Mercury.
# 4J Studios

4J Studios és un desenvolupador de videojocs independent britànic amb seu a Dundee. Té una segona oficina situada a East Linton. Fundada l'abril de 2005 pels exalumnes de VIS Entertainment Chris van der Kuyl, Paddy Burns i Frank Arnot, la companyia és més coneguda per portar Minecraft a consoles i plataformes portàtils.
L'any 2012, 4J Studios va ser premiada amb el Premi Golden Joystick pel Millor Joc Descarregable, i el Premi de la Indústria dels Videojocs de TIGA pel Millor Joc Arcade,gràcies al Minecraft de XBLA.

## Referències

* ↑ Sarkar, Samit. «Microsoft officially owns Minecraft and developer Mojang now». Polygon, 06-11-2014. Arxivat de l'original el 13 July 2018. [Consulta: 1r juliol 2018].
* ↑ Robinson, Andy. «GJA: Minecraft XBLA awarded Best Downloadable Game», 26-10-2012. [Consulta: 5 novembre 2012].
* ↑ Martin, Liam. «TIGA Games Industry Awards 2012 winners revealed, Dear Esther wins big», 02-11-2012. [Consulta: 5 novembre 2012].
# Campionats del món de ciclocròs de 1987

Els Campionats del món de ciclocròs de 1987 foren la 38a edició dels mundials de la modalitat de ciclocròs i es disputaren el 24 i 25 de gener de 1987 a Mladá Boleslav, Txecoslovàquia. Foren tres les proves disputades.

## Resultats

| Prova | Or | Plata | Bronze |
| Cursa elit | Klaus-Peter Thaler | Danny De Bie | Christophe Lavainne |
| Cursa amateur | Mike Kluge | František Klouček | Roman Kreuziger |
| Cursa júnior | Marc Janssens | Ralph Berner | Tomas Port |

## Classificacions
### Classificació de la prova elit

| Pos. | Ciclista | País | Temps |
| | Klaus-Peter Thaler | RFA | 1 h 08 min 04 s |
| | Danny De Bie | Bèlgica | + 0:18 |
| | Christophe Lavainne | França | + 1:20 |
| 4 | Hennie Stamsnijder | Països Baixos | + 1:23 |
| 5 | Volker Krukenbaum | RFA | + 1:38 |
| 6 | Frank van Bakel | Països Baixos | + 2:13 |
| 7 | Rein Groenendaal | Països Baixos | + 2:15 |
| 8 | Albert Zweifel | Suïssa | + 2:32 |
| 9 | Paul De Brauwer | Bèlgica | + 2:37 |
| 10 | Claude Michely | Luxemburg | + 2:39 |

### Classificació de la prova amateur

| Pos. | Cycliste | Pays | Temps |
| | Mike Kluge | RFA | 1 h 03 min 40 s |
| | František Klouček | Txecoslovàquia | + 0:03 |
| | Roman Kreuziger | Txecoslovàquia | + 0:05 |
| 4 | Martin Hendriks | Països Baixos | + 0:11 |
| 5 | Christian Redomski | RFA | + 0:14 |
| 6 | Petr Klouček | Txecoslovàquia | + 0:24 |
| 7 | Bruno Lebras | França | + 0:38 |
| 8 | Hansruedi Büchi | Suïssa | + 0:43 |
| 9 | Peter Müller | Suïssa | + 0:58 |
| 10 | Alex Moonen | Bèlgica | + 1:09 |

### Classificació de la prova júnior

| Pos. | Cycliste | Pays | Temps |
| | Marc Janssens | Bèlgica | 48 min 46 s |
| | Ralph Berner | RFA | + 0:26 |
| | Tomáš Port | Txecoslovàquia | + 0:40 |
| 4 | Kurt De Roose | Bèlgica | + 1:03 |
| 5 | Luca Bramati | Itàlia | + 1:03 |
| 6 | Daniel Van Steenbergen | Bèlgica | + 1:23 |
| 7 | Pavel Camrda | Txecoslovàquia | + 1:27 |
| 8 | Kamil Polák | Txecoslovàquia | + 1:42 |
| 9 | Wim de Vos | Països Baixos | + 1:58 |
| 10 | Kai Hundertmarck | RFA | + 2:05 |

## Medaller

| Pos. | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | RFA | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 2 | Bèlgica | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3 | Txecoslovàquia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 4 | França | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Referències

* Web de l'UCI
* Resultats a les-sports.info
# Solitudo Admetei

Solitudo Admetei és una característica d'albedo a la superfície de Mercuri, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 55 ° latitud N i 90 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1976 i fa referència a una característica d'albedo del mapa d'Antoniadi.

## Referències

* ↑ "Solitudo Admetei". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Mapa de Mercuri». Google Mercury.
# Ractopamina

La ractopamina, en anglès: Ractopamine és un additiu alimentari que promou que els animals que es crien per la seva carn creixin més de pressa. Farmacològicament és un agonista beta-adrenèrgic. El seu ús està prohibit a molts països, incloent la Unió Europea, Xina continental i Rússia però està autoritzat en altres 27 països del món incloent els Estats Units, Japó, Mèxic i el Brasil.
La ractopamina comercial és una mescla d'estereoisòmers.

## Sistema d'acció

La ractopamina afegida al pinso es distribueix a través de la sang cap als teixits musculars on serveix com antagonista total (full agonist) en el ratolí (no necessàriament en els humans) en el TAAR1. Incrementa la síntesi de proteïnes i, per tant, la mida de la fibra muscular. Es fa servir per finalitzar el creixement en els porcins i millora l'eficiència de l'alimentació en un 10%. És un promotor del creixement similar al clenbuterol.

## Efectes adversos
### Toxicitat aguda

Els nivells de LD50 per via oral en ratolins i rates són de 3547–2545 mg/kg sobre el pes corporal.

### Carcinogènesi

La ractopamina no es considera un carcinogen

### Canvis de comportament en els humans

Dificultat per a dormir, aprensió i ansietat són efectes de diversos beta antagonistes.

## Controvèrsia internacional

Degut a haver països on està autoritzada la ractopamina i d'altres que no ho està aquest és un tema important en el comerç mudial de la carn. Ha originat problemes polítics entre la Xina continental i Taiwan.

## Referències

* ↑ Bottemiller, Helena «Còpia arxivada». , 25-01-2012 [Consulta: de gener 12, 2016]. Arxivat de gener 26, 2012, a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el de gener 26, 2012. [Consulta: de gener 12, 2016].
* ↑ Garina, Anastasia. «Russia throws poisonous meat back to US». Pravda.ru. [Consulta: 14 desembre 2012].
* ↑ «The Facts about U.S. Beef and Ractopamine». American Institute in Taiwan. Arxivat de l'original el 17 d’octubre 2012. [Consulta: 5 març 2012].
* ↑ Vivian Vezzoni de AlmeidaI; Amoracyr José Costa NuñezII; Valdomiro Shigueru Miyada «Ractopamine as a metabolic modifier feed additive for finishing pigs: a review» (PDF). Brazilian Archives of Biology and Technology, vol. 25, 3, 5-2012 [Consulta: 9 desembre 2014].
* ↑ Liu, X; Grandy, DK; Janowsky, A «Ractopamine, a livestock feed additive, is a full agonist at trace amine-associated receptor 1.». The Journal of Pharmacology and Experimental Therapeutics, vol. 350, 1, 7-2014, pàg. 124–9. DOI: 10.1124/jpet.114.213116. PMID: 24799633.
* ↑ Apple, JK; Rincker, PJ; McKeith, FK; Carr, SN; Armstrong, TA; Matzat, PAS; Matzat, PD «Meta-analysis of the ractopamine response in finishing swine» (PDF). The Professional Animal Science, vol. 23, 6-2007, pàg. 179–196.
* ↑ Safety evaluation of ractopamine, 2009, p. 10 [Consulta: 12 gener 2016].
* ↑ "China fights back, goes after U.S. meat", USA Today, July 14, 2007.

## Enllaços externs

* Ractopamine page
* Ractopamine study