OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Significat pressuposat

El significat pressuposat o significat de combinació és un dels quatre tipus de significat de caràcter lèxic, segons el lingüista D. Alan Cruse (1986). Es tractaria d'un significat que emana de les restriccions imposades per la coocurrència. Principalment en el cas de restriccions seleccionals i restriccions col·locacionals.

## Definició i tipus

El significat pressuposat procedeix de certs tipus de restriccions imposades per la coocurrència. És a dir: restriccions pel que fa a mots, expressions i enunciats que tenim l'expectativa de veure abans o després d'una unitat lèxica en concret. Aquestes restriccions es divideixen en dues categories:

### Les restriccions seleccionals

Constitueixen una funció del significat proposicional d'un mot. Un mot com "simpàtic" sembla que ha d'anar precedit d'algun tipus de subjecte humà, mentre que un de no animat o abstracte segurament precedirà al terme "hepàtic". Si bé en casos de llenguatge figurat se'n poden violar les convencions lliurement, aquest no és el cas en la major part d'actes comunicatius, en els quals s'observa la norma implícita.

### Les restriccions col·locacionals

Existeixen restriccions arbitràries pel que fa a les seves propietats semàntiques que no tenen per què seguir una lògica pel que fa al significat proposicional d'un mot, coneguts com a col·locacions. En català diem "prendre una decisió", mentre que en anglès la fórmula és "to make a decision" (fer). Aquests emparellaments són arbitraris i, per tant, tendeixen a exhibir més varietat entre llengües que la categoria anterior.
No totes, però, les col·locacions tenen el mateix nivell de restricció. M. Àngels Martínez Salom destaca que en la mateixa teoria de Cruse (1986) es diferencia diversos tipus de restricció col·locacional d'acord amb la intensitat amb què hom pot identificar els trets semàntics obligatoris. En aquelles afectades per restriccions sistemàtiques, el tipus de combinacions és previsible i es defineix en funció de certes característiques semàntiques. D'altra banda, existeixen col·locacions que restringeixen de manera idiosincràtica, en què es impossible definir què hi ha de comú pel que fa als elements semàntics d'ambdós col·locatius possibles, ja que no es percep cap motivació semàntica en els col·locatius combinables amb una unitat determinada i no una altra.

## Vegeu també

* Significat proposicional
* Significat expressiu
* Significat evocat

## Referències

* ↑ Baker, Mona. In other words. Third edition, Oxford: Routledge, 2018 (p. 337)
* ↑ Baker, Mona. In other words, Oxford: Routledge, 1991 (p. 14-15)
* ↑ Martínez Salom, Maria Àngels. Combinacions lèxiques en llengua catalana: les col·locacions. Caracterització teòrica i empírica i proposta lexicogràfica. Tesi Doctoral UPF. Facultat de Traducció i Ciències del Llenguatge, Barcelona: Universitat Pompeu Fabra 2020

## Bibliografia

* Cruse, D. Alan, Lexical semantics. Cambridge, 1986
# Pseudoeurycea anitae

Pseudoeurycea anitae és una espècie d'amfibi urodel (salamandres) de la família Plethodontidae. És endèmica de Mèxic.
El seu hàbitat natural són els boscos tropicals o subtropicals a baixa altitud. Està amenaçada d'extinció a causa de la destrucció del seu hàbitat.
# Pachyhyrax crassidentatus

Pachyhyrax crassidentatus és una espècie extinta de damà de la família dels pliohiràcids (o, segons altres classificacions, dels geniohíids) que visqué al nord d'Àfrica durant l'Oligocè inferior, fa entre 28,1 i 33,9 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils al Faium (Egipte). Es tracta de l'única espècie descrita formalment en el si del gènere Pachyhyrax, que també en conté una altra pendent de descriure. Era un brostejador omnívor dotat de dents premolars més aviat molaritzades i dents molars de tipus bunoselenodont. El nom genèric Pachyhyrax significa ‘Hyrax gruixut’, mentre que el nom específic crassidentatus significa ‘de dents gruixudes’.

## Referències

* 1 2 Entrada «Pachyhyrax crassidentatus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 17 gener 2025].
* 1 2 3 Werdelin i Sanders, 2010, «Hyracoidea» (D. T. Rasmussen i M. Gutiérrez).
* ↑ Prothero, 2017, p. 77.

## Bibliografia

* Prothero, D. R. The Princeton Field Guide to Prehistoric Mammals (en anglès). Princeton University Press, 2017. ISBN 978-0-691-15682-8.
* Werdelin, L.; Sanders, W. J. Cenozoic Mammals of Africa (en anglès). University of California Press, 2010. ISBN 9780520257214.
# Ferran de Mallorca i Aragó

Ferran de Mallorca i Aragó (Montpeller, vers 1336 - abans de 1342) fou el fill primogènit del rei Jaume III de Mallorca i la seva esposa Constança d'Aragó i Entença. Nascut a la ciutat de Montpeller, morí jove, abans de l'any 1342 i fou enterrat al convent dels Predicadors d'aquesta mateixa ciutat.
És mencionat al Petit Thalamus o Crònica de Montpeller, quan la seva germana, Elisabet de Mallorca, sojornà tres dies a la ciutat l'any 1358 i feu dir una missa per ell.
| « | Item, aquel an meteys, lo jorn de Sant Miquel, l'enfanta de Malhorqua, filha que fonc del rey en Jacme de Malhorqua e boda del rey d’Aragon, intret e Monpelier et estet hi III jorns e fes far cantar a Frayres Menors per sa mayre que jas aqui et a Prezicadors per en Ferrando, son frayre, que es aqui sebelit, lo qual nasquet en Montpeslier, la qual enfanta anava a marit al marques de Montferrat. | » |
| — A.M. , Montpellier AA9, Fol. 101 vº |||

## Aliança amb Anglaterra

El 18 de novembre de 1340, en el context de la Guerra dels Cent Anys, el rei de Mallorca i el rei d'Anglaterra, Eduard III, establien una aliança contra el rei de França. En virtut d'aquest pacte, ambdós sobirans acordaven el matrimoni del fill primogènit de Jaume III, Ferran, amb una filla d'Eduard. El matrimoni no s'arribà a portar a terme, possiblement a causa de la mort prematura de Ferran.

## Referències

* ↑ Généalogie historique de la maison de Sabran-Pontevès (en francès). París: Firmin-Didiot, 1897, p. 156.
* ↑ «Le Petit Thalamus de Montpellier» (en occità). [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ Lecoy de La Marche, Albert. Les relations politiques de la France avec le royaume de Majorque. Tome II (en francès). París: Ernest Leroux, 1892, p. 292.
# Saint-Aignan-Grandlieu

Saint-Aignan-Grandlieu (en bretó Sant-Enion-al-Lenn-Veur, en gal·ló Saent-Aenyan-Graund-Loe) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament ha format part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 3.481 habitants. Limita amb els municipis de Bouguenais, Bouaye, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, La Chevrolière i Pont-Saint-Martin (Loira Atlàntic).

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| - | 816 | - | - | - | - | - | - | - |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| - | - | 1210 | - | - | - | - | - | - |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| - | - | - | 1129 | - | - | 1072 | - | 1345 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 1372 | 1357 | 1717 | 2489 | 3033 | 3483 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1989-2004 | Claude Gobin | UDF |
| 2004-2008 | Jean-Pierre Guilbaud | Divers droite |
| 2008- | Jean-Claude Lemasson | |
# Fagopyrum

Fagopyrum és un gènere de plantes angiospermes de la família de les poligonàcies (Polygonaceae). Són plantes natives del sud d'Asia, des del Pakistan fins a la Xina, i del centre d'Àfrica.
Tenen similars usos, i són considerats com a pseudocereals, això és, són usats de la mateixa manera que els cereals però no pertanyen a la família de les poàcies.

## Taxonomia

Aquest gènere va ser publicat per primer cop l'any 1754 al primer volum de la quarta edició de l'obra The Gardeners Dictionary del botànic escocès Philip Miller (1691-1771).

### Espècies

Dins del gènere Fagopyrum es reconeixen les 30 espècies següents:
* Fagopyrum callianthum Ohnishi
* Fagopyrum capillatum Ohnishi
* Fagopyrum caudatum (Sam.) A.J.Li
* Fagopyrum crispatifolium J.L.Liu
* Fagopyrum cymosum (Trevir.) Meisn.
* Fagopyrum densivillosum J.L.Liu
* Fagopyrum esculentum Moench
* Fagopyrum gilesii (Hemsl.) Hedberg
* Fagopyrum gracilipedoides Ohsako & Ohnishi
* Fagopyrum gracilipes (Hemsl.) Dammer
* Fagopyrum homotropicum Ohnishi
* Fagopyrum jinshaense Ohsako & Ohnishi
* Fagopyrum kashmirianum Munshi
* Fagopyrum leptopodum (Diels) Hedberg
* Fagopyrum lineare (Sam.) Haraldson
* Fagopyrum longistylum M.L.Zhou & T.Yu
* Fagopyrum longzhoushanense J.R.Shao
* Fagopyrum luojishanense J.R.Shao
* Fagopyrum macrocarpum Ohsako & Ohnishi
* Fagopyrum pleioramosum Ohnishi
* Fagopyrum pugense T.Yu
* Fagopyrum qiangcai D.Q.Bai
* Fagopyrum rubrifolium Ohsako & Ohnishi
* Fagopyrum snowdenii (Hutch. & Dandy) S.P.Hong
* Fagopyrum statice (H.Lév.) Gross
* Fagopyrum tataricum (L.) Gaertn.
* Fagopyrum tibeticum (A.J.Li) Adr.Sanchez & Jan.M.Burke
* Fagopyrum urophyllum (Bureau & Franch.) Gross
* Fagopyrum wenchuanense J.R.Shao
* Fagopyrum zuogongense Q.F.Chen

## Vegeu també

* Quinoa
* Salvia hispanica

## Referències

* 1 2 «Fagopyrum Mill.» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 28 octubre 2024].
* ↑ «Fagopyrum Mill.» (en anglès). International Plant Names Index, The Royal Botanic Gardens, Kew, Harvard University Herbaria & Libraries and Australian National Botanic Gardens. [Consulta: 28 octubre 2024].
* ↑ Miller, 1754, Fagopyrum.

## Bibliografia

* Miller, Philip. The Gardeners Dictionary: containing the methods of cultivating and improving all sorts of trees, plants, and flowers, for the kitchen, fruit, and pleasure gardens, as also those which are used in medicine : with directions for the culture of vineyards, and making of wine in England : in which likewise are included the practical parts of husbandry (en anglès), 1753.
# Pseudoeurycea conanti

Pseudoeurycea conanti és una espècie d'amfibi urodel (salamandres) de la família Plethodontidae. És endèmica de Mèxic.
Els seus hàbitats naturals inclouen boscos tropicals o subtropicals secs, montans humits, plantacions i zones prèviament boscoses ara degradades. Està amenaçada d'extinció a causa de la destrucció del seu hàbitat.
# 1507
## Esdeveniments

** Publicació del primer mapamundi que inclou el nom "Amèrica": En 1507, el cartògraf alemany Martin Waldseemüller va crear un mapamundi on per primera vegada es va utilitzar el nom "Amèrica" per referir-se al continent. Aquest nom es va donar en honor a l'explorador italià Amerigo Vespucci, qui va suggerir que els territoris descoberts per Cristòfor Colom eren un nou continent, diferent d'Àsia.
** Mort del rei de Castella i Lleó, Isabel I: Isabel I de Castella, coneguda per la seva unificació d'Espanya i pel seu suport a les expedicions de Cristòfor Colom, va morir en 1504, però els efectes de la seva mort seguien sent notables en 1507. El seu fill, Joan d'Aragó, que va morir jove, va deixar el regnat en mans de la seva filla, Joana la Boja, però la regència estava en poder del seu marit, Felip el Bell, i després el seu fill, Carles I d'Espanya.
** Conquesta i colonització de terres a Amèrica: En aquest període, les colònies espanyoles a Amèrica estaven en ple desenvolupament. A Mèxic, l'explorador espanyol Hernán Cortés va començar a establir-se i a preparar-se per les futures expedicions de conquesta, tot i que la caiguda de l'Imperi Azteca no tindria lloc fins més tard, en 1521.
** L'ascens de la dinastia Habsburg: A Europa, l'any 1507 va ser important per al poder creixent de la dinastia Habsburg, especialment a Àustria i a la regió alemanya, amb l'elecció de Maximilià I com a emperador del Sacre Imperi Romanogermànic, que va establir una dinàmica política que perduraria fins al segle XVII.

## Naixements
### Món

* 16 de setembre: Pequín (Xina): Emperador Jiajing, onzè emperador de la Dinastia Ming (m. 1567).

## Necrològiques

* Breda: Miquel Samsó, 31è President de la Generalitat de Catalunya.

## Referències

* ↑ Duteil, Jean-Pierre.. La Dynastie des Ming. París: Ellipses, 2016. ISBN 978-2-340-01199-1.
# Sainte-Pazanne

Sainte-Pazanne (en bretó Santez-Pezhenn) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament ha format part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 4.758 habitants. Limita amb els municipis de Port-Saint-Père, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Même-le-Tenu, Fresnay-en-Retz, Bourgneuf-en-Retz i Saint-Hilaire-de-Chaléons.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.349 | 1.361 | 1.370 | 1.716 | 1.695 | 2.143 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1965-1977 | Armand Gauvrit |
| 1977-1995 | Gonzague Guillet de LaBrosse |
| 1995-2005 | Daniel Thébaudeau |
| 2005- | Bernard Morilleau |
# Unió Demòcrata Cristiana (Letònia)

Unió Demòcrata Cristiana (en letó:Kristīgi demokrātiskā savienība KDS) és un partit polític a Letònia d'ideologia amb la Democràcia cristiana. És dirigit actualment per Māra Viktorija Zilgalve.

## Història

El partit va ser fundat el 1991 i va participar en les eleccions de 1993 del Saeima, obtenint el 5,01% dels vots i sis escons. A les pròximes eleccions parlamentàries de 1995 el partit es va presentar en aliança amb la Unió d'Agricultors Letons aconseguint un 6,3% dels vots i vuit escons. Va participar en les eleccions de 1998 amb una aliança amb el Partit dels Treballadors i el Partit Verd de Letònia però no hi va aconseguir guanyar cap escó. L'any 2002 amb el Partit Letònia Primer i el 2006 amb el Partit Socialdemòcrata Obrer Letó. A l'elecció legislativa de 2010 va aconseguir el 0,36% dels vots i, per tant, no va aconseguir superar el llindar del 5%.
A les dues eleccions europees de 2004 i de 2009 no van tenir èxit (0,4% i 0,3% dels vots, respectivament).

## Programa

La plataforma del partit es basa en valors cristians. Econòmicament la Unió Demòcrata Cristiana advoca per l'eliminació de la corrupció, impostos més baixos, la lliure empresa, l'enfortiment de l'agricultura i el millorament de la infraestructura. El partit afavoreix el model d'una economia social de mercat en la tradició de Ludwig Erhard.

## Referències

* ↑ Noholen i Stöve, 2010, p. 1134.
* ↑ «Par 10.Saeimas deputātu kandidātu sarakstiem nodotais derīgo vēlēšanu zīmju skaits un kandidātu sarakstu iegūtais vietu skaits 10.Saeimā» (en letó). CVK. Arxivat de l'original el 2015-06-02. [Consulta: 2 juny 2015].
* ↑ «2004.gada Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultāti» (en letó). CVK. Arxivat de l'original el 2011-10-01. [Consulta: 2 juny 2015].
* ↑ «2009.gada Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultāti» (en letó). CVK. Arxivat de l'original el 2009-09-22. [Consulta: 2 juny 2015].
* ↑ «KRISTĪGI DEMOKRĀTISKĀS SAVIENĪBAS PROGRAMMA» (en letó). Arxivat de l'original el 2011-10-06. [Consulta: 2 juny 2015].
* ↑ «Kristīgie demokrāti vēlēšanām piedāvā 66 kandidātus; sola izsludināt 'force majeure' ekonomikā» (en letó). delfi.lv, 17-08-2011. [Consulta: 2 juny 2015].

## Bibliografia

* Nohlen, D; Stöver, P. Elections in Europe: A data handbook (en anglès), 2010. ISBN 978-3-8329-5609-7.
# Pseudoeurycea mixteca

Pseudoeurycea mixteca és una espècie d'amfibi urodel (salamandres) de la família Plethodontidae. És endèmica de Mèxic.
El seu hàbitat natural són els boscos tropicals o subtropicals secs.
# Paulhac (Gironda)

Paulhac (en francès Pauillac) és un municipi francès, situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 2 858 | 2 014 | 2 599 | 2 640 | 3 352 | 3 658 | 3 805 | 3 752 | 3 900 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 3 727 | 3 863 | 3 621 | 4 222 | 4 145 | 4 735 | 4 623 | 4 564 | 5 180 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 6 125 | 5 914 | 5 872 | 5 292 | 4 650 | 4 836 | 5 452 | 5 367 | 5 609 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 5 703 | 5 640 | 6 363 | 6 145 | 5 670 | 5 175 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1947-1991 | André Cazes | |
| 1991-2001 | Louis Sénillon | UMP |
| 2001- | Sébastien Hournau | PS |

## Agermanaments

* Pullach im Isartal

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Sol (dia marcià)

El dia solar marcià (sol en anglès) és el període entre dos passos consecutius del Sol per un meridià de Mart, i dura 24 hores 39 minuts i 35,244 segons. És aproximadament un 3% més llarg que el dia solar terrestre.
El dia sideral marcià, definit com dos passos consecutius d'un mateix estel fix pel meridià del lloc, dura 24 h 37 m i 22,663 s. Com a comparació, el dia sideral a la Terra dura 23 h 56 m i 4,0905 s.
La diferència entre el dia solar i el dia sideral es deu en els dos planetes al moviment del planeta al voltant del Sol i és una qüestió molt coneguda. Suposem que un dia donat el dia sideral i el Sol culminen en el mateix instant. El dia sideral acabarà quan l'estel culmini al cap de 24 h 37 m i 22,663 s, però a causa del moviment de translació de Mart al voltant del Sol, el dia solar no ha acabat. Com que Mart triga 668,5921 dies marcians a fer un gir al Sol, per terme mitjà gira 360/668,5921 = 0,53844489° al dia i aquest angle és el que li falta girar perquè el Sol culmini. En això empra un temps de 2 m 12,58 s. Així que el dia solar mitjà dura 24 h 37 m i 22,663s + 2 m 12,58 s = 24 h 39 m i 35,24s.
Una altra manera d'entendre la mateixa qüestió és que si el planeta en un any dona X voltes sobre si mateix, el Sol culmina una vegada menys. Com que l'òrbita no és circular i regeix la segona llei de Kepler o llei de les àrees, cal parlar de dia solar mitjà perquè el moviment real del planeta sobre l'òrbita no és sempre el mateix i, per tant, el dia solar té una duració variable. Apliquem el que s'ha dit per a:
    La Terra:
       El dia solar mitjà dura 24 hores i l'any 365,2422 dies. Així per a la Terra el dia sideral dura TS*366,2422=24h* 365,2422 és a dir Ts=23,93447 h=23h56m4,1s
    Mart:
       El període de rotació de Mart va ser determinat per primera vegada per Christian Huygens el 1659 basant-se en les taques d'albedo que s'observen a la superfície. El 1666 Giovanni Cassini va fixar-ne la duració en 24 h 40 m; valor aproximat al vertader. Basant-se en dibuixos fets en un interval d'observació de 300 anys es va trobar per a la revolució sideral el període 24 h 37 m i 22,7 s.
    Exemple:
       Sabent que l'any a Mart dura 686,9726 dies terrestres, quants dies solars mitjans té un any? Quan dura el dia solar mitjà T?
          Sabent que 686,9726 dies terrestres equivalen a 16487,3424 hores i tenint en compte que TS *(X+1)=T*X=16487,3424 hores, tenim les incògnites T i X.
          Eliminant la incògnita T
          X+1=16.487,3424 hores/24 h 37 m 22,663 s = 669,59216.
          Així que l'any dura X=668,59216 sols. Per això el dia solar mitjà dura T=16487,3424 hores/668,59216 sols = 24,6597902 = 24 h 39 m 35,24 s, el que equival a 1,02749125 dies terrestres.

## Referències

* ↑ «Mars' Calendar» (en anglès). [Consulta: 22 febrer 2019].
* ↑ mars.nasa.gov. «Mars Facts» (en anglès). [Consulta: 15 juliol 2019].
* ↑ «How Long Is One Day on Other Planets? | NASA Space Place – NASA Science for Kids». [Consulta: 15 juliol 2019].
* ↑ Williams, Matt. «How Long is a Day on Mars?» (en anglès), 14-12-2015. [Consulta: 15 juliol 2019].

## Vegeu també

* Dia
# Frigil de la Patagònia

El frigil de la Patagònia (Phrygilus patagonicus) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones arbustives amb densa vegetació de les terres baixes fins als 1800 m al centre i sud de Xile i sud-oest i sud de l'Argentina cap al sud fins a la Terra del Foc.

## Referències

* ↑ «Frigil de la Patagònia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Dermophis mexicanus

La Tapalcua (Dermophis mexicanus) és una espècie d'amfibis gimnofions de la família Caeciliidae. Habita al Salvador, Guatemala, Hondures, Mèxic, Nicaragua i possiblement a Belize. Els seus hàbitats naturals inclouen boscos secs tropicals o subtropicals, montans secs, plantacions, jardins rurals i zones prèviament boscoses ara molt degradades.
# Dia Internacional de la Pau

L'any 1981, l'Assemblea General de les Nacions Unides va declarar el 21 de setembre com a Dia Internacional de la Pau, una jornada destinada a commemorar i enfortir els ideals de pau. Es dedica a la pau mundial, i específicament a l'absència de guerra i violència, com podria ser un alto el foc temporal en una zona de combat per a l'accés a l'ajuda humanitària.
L'Assemblea ha decretat que aquest dia es dediqui a reforçar els ideals de la pau en totes les nacions i pobles de món. El Dia Internacional de la Pau es va establir el 1981 per la resolució 36/67 de l'Assemblea General de Nacions Unides. L'any 2001, es va aprovar per unanimitat la resolució 55/282, que va fixar el 21 de setembre com un dia d'alto al foc i de no-violència en l'àmbit mundial. Es va commemorar per primer cop el 21 de setembre de 1982, i és mantingut per moltes nacions, grups polítics, grups militars i persones.
L'ONU convida a totes les nacions i pobles que compleixin amb una aturada de les hostilitats durant tot aquest dia, i a que també ho celebrin mitjançant l'educació i sensibilització del públic sobre tots els temes relacionats amb la pau.

## Referències

* ↑ «Dia internacional de la Pau a la web de l'ONU». [Consulta: 21 setembre 2013].
* 1 2 «International Day of Peace 21 September». Secretaria General de les Nacions Unides. ONU. [Consulta: 21 setembre 2017].

## Vegeu també

* Educació per a la pau
* Pacifisme
* No violència

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del Dia internacional de la Pau
* Informació de l'ONU sobre el Dia internacional de la Pau
* Dia internacional de la Pau al web de la Fundació per la Pau