# Vibrant bilabial sonora

La vibrant bilabial sonora és un so de la parla que es representa com /ʙ/ en l'AFI (semblant a una B majúscula) i està present en unes poques llengües, com el pirahã. Aquest fonema no existeix en català.

## Característiques

* És una consonant, ja que es produeix una interrupció total del pas de l'aire
* És un so sonor, perquè hi ha vibració de les cordes vocals
* El seu mode d'articulació és vibrant perquè els òrgans bucals bateguen repetidament un contra l'altre
* S'articula al punt bilabial, és a dir, als llavis

## Ocurrència

| Llengua | Llengua | Paraula | IPA | Significat | Notes |
| Kele | Kele | [ᵐʙulim] | [ᵐʙulim] | 'cara' | |
| Kom | Kom | [ʙ̥ɨmɨ] | [ʙ̥ɨmɨ] | 'creure' | |
| Komi-permiac | Komi-permiac | [ʙuɲgag] | [ʙuɲgag] | 'Escarabat' | Generalment paralingüístic. És l'única veritable paraula que s'hi ha trobat. |
| Lizu | Lizu | [tʙ̩˥˩] | [tʙ̩˥˩] | 'pèsol' | Sil·làbic; al·lòfon d'/u/ després de /pʰ, p, b, tʰ, t, d/ inicial. |
| Medumba | Medumba | [mʙʉ́] | [mʙʉ́] | 'gos' | |
| Neverver | Neverver | [naɣaᵐʙ̥] | [naɣaᵐʙ̥] | 'foguera' | |
| Ngwe | Dialecte lebang | [àʙɨ́ ́] | [àʙɨ́ ́] | 'cendre' | |
| Nias | Nias | simbi | [siʙi] | 'mandíbula inferior' | |
| Pará Arára | Pará Arára | [ʙ̥uta] | [ʙ̥uta] | 'llençar' | rar, sord |
| Pirahã | Pirahã | kaoáíbogi | [kàò̯áí̯ʙòˈɡì] | 'esperit del mal' | Al·lòfon de /b/ abans de /o/ |
| Pumi | Pumi | [pʙ̩˥] | [pʙ̩˥] | 'cavar' | Sil·làbic; al·lòfon d'/ə/ després de /pʰ, p, b, tʰ, t, d/. |
| Sercquiais | Sercquiais | fritt | [ʙ̥rɪt] | 'collita' | |
| Titan | Titan | [ᵐʙutukei] | [ᵐʙutukei] | 'placa de fusta' | |
| Ubykh | Ubykh | [t͡ʙ̥aχəbza] | [t͡ʙ̥aχəbza] | 'Ubykh' | Al·lòfon de /tʷ/. vegeu fonologia ubykh |
| Unua | Unua | [ᵐʙue] | [ᵐʙue] | 'porc' | |
| Wari’ | Wari’ | [t͡ʙ̥ot͡ʙ̥oweʔ] | [t͡ʙ̥ot͡ʙ̥oweʔ] | 'pollastre' | |
| Sangtam | Sangtam | [t ͡ʙʰʌ ̀] | [t ͡ʙʰʌ ̀] | 'placa' | Fonèmic, coms /t ͡ʙ/, trobada a /t ͡ʙaŋ/ 'agulla' |

## Referències

* 1 2 3 Ladefoged (2005:165)
* ↑ Wichmann, Yrjö; Uotila, T. E. (1942). Syrjänischer Wortschatz nebst Hauptzügen der Formenlehre. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura.
* ↑ Chirkova i Chen, 2013, p. 78.
* 1 2 Chirkova, Katia (2012). "The Qiangic Subgroup from an Areal Perspective: A Case Study of Languages of Muli Arxivat 2015-02-03 a Wayback Machine.". In Languages and Linguistics 13(1):133-170. Taipei: Academia Sinica.
* ↑ See pp.33-34 of: Barbour, Julie. A Grammar of Neverver. Germany: Mouton de Gruyter, 2012. ISBN 9783110289619.
* ↑ de Souza, Isaac Costa. «3». A: A Phonological Description of “Pet Talk” in Arara. SIL Brazil, 2010 [Consulta: 9 gener 2014]. Arxivat 2013-10-12 a Wayback Machine.
* ↑ Dimock, 2005, p. 19.
* 1 2 Coupe, Alexander. «Prestopped bilabial trills in Sangtam». A: Proceedings of the 18th International Congress of Phonetic Sciences, Glasgow, 10-14 August 2015, 2016.

## Bibliografia

* Chirkova, Katia; Chen, Yiya «Lizu». Journal of the International Phonetic Association, 43, 1, 2013, p. 75–86. DOI: 10.1017/S0025100312000242.
* Dimock, Laura «The Bilabial Trill in Unua» (PDF). Wellington Working Papers in Linguistics, 17, 2005, pàg. 17–33. ISSN: 1170-1978.
* Ladefoged, Peter. Vowels and Consonants. Second. Blackwell, 2005.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :