# Yagua

El yagua és una llengua que es parla principalment en el el Perú nord-oriental pel poble del mateix nom. El 2005 sembla que uns quants parlants podrien haver emigrat a través de la frontera entre Perú i Colòmbia a prop la ciutat de Leticia. Un terç de la població és monolingüe, i el yagua és la llengua d'instrucció a les escoles primàries locals.

## Nom

L'exònim es lletreja Yagua, Yawa, Yahua, Llagua, Yava, Egua. També es coneix com Nijyamïï Nikyejaada.

## Afiliació genètica

El yagua forma una branca de la família peba-yaguan.

## Situació sociolingüística

Cap a fins del segle xx, hi havia aproximadament 6.000 parlants de la llengua. En aquell temps, una majoria de yaguas eren bilingües en castellà i yagua. Unes quantes comunitats distants eren encara en gran part monolingües, i els nens aprenien la llengua. Així i tot, en algunes comunitats hi havia pressió parterna en els nens per a parlar només castellà. Alguns yaguas són monolingües en castellà.
Hi ha algun grau de semilingüisme entre algunes dones yagua culturalment assimilades a la cultura peruana principal. Contrasten amb altres tres grups de yaguas: 1) dones majors que són fluides en la llengua yagua amb algun grau d'espanyol, 2) monolingüe yagua no assimilats, i 3) homes, tots els que parlen yagua amb graus variables de fluïdesa en castellà. A aquestes dones joves se'ls dirigeix principalment en yagua, però responen en un castellà simplificat.$^{:17}$

## Fonologia

El yagua té 6 vocals i 11 consonants, tal com es mostra a la taula següent. (Símbols ortogràfics en negreta, valors IPA entre claudàtors.)

### Vocals

| | Anterior | Central | Posterior |
| Tancada | i [i] | ɨ [ɨ] | u [u] |
| Mitjana | e [e] | | o [ɔ] |
| Oberta | | a [a] | |
* Algunes vocals mostren un grau significatiu de variació al·lofònica, sobretot /u/ que pot ser [u] o [o], i /a/, que pot ser [a] o [æ].
* Les vocals són tant orals com nasals.

### Consonants

| | Bilabial | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar | Glotal |
| Nasal | m | n | | | | |
| Oclusiva | p | t | | | k [k] | |
| Africada | | | č [tʃ] | | | |
| Fricativa | | s | | | | h |
| Bategant | | r [ɾ] | | | | |
| Aproximant | w | | | y [j] | | |
* Una consonant nasal que precedeix una vocal nasal és un so nasal simple ([m], [n]); però una consonant nasal que precedeix una vocal oral té una alliberació oral ([mb], [nd])
* Tots els fonemes llevat /s/, /tʃ/, i /j/ poden ser palatalitzats. A més, es poden labialitzar les parades bilabials.
* /s/ i /tʃ/ mostren una variació al·lofònica significativa, ja que estan peo-oclusives o no. Per tant, /s/ oscil·la de [s] a [ts], i /tʃ/ oscil·la de [tʃ] a [ʃ].
* La ròtica r sovint és retroflexa ([ɽ]) i pot tenir certa lateralitat ([ɺ]); també es pot sentir la bategant simple ([ɾ]). /r/ també es pot realitzar com a [d], especialment quan es palatalitza.
* /w/ pot ser realitzada com a [β], especialment quan es palatalitza.
* Dins d’una paraula, hi ha metàtesi de qualsevol morfema-final /j/ amb l’aparició de la síl·laba següent
La llengua té un to o un sistema complex d’accent tonal, però mai no s’ha descrit adequadament.

## Morfologia

Aquesta llengua és altament aglutinant, tal que la majoria de paraules consten de morfemes múltiples, i una sola paraula pot contenir més d'un lexema.

## Substantius

Alguns substantius yaguas amb terminacions que semblen poder indicar gènere o categoria animat (amb noms científics de Fleck, Uaquí & Jiménez 2012):
Paraules amb el sufix -siy:
| Yagua | Espanyol | Nom científic |
| canuma̱síy | avoceta | Recurvirostra andina |
| ca̱púúsiy | esp. de peix | |
| coochíy | lloro | |
| cucasíy | esp. de granota | |
| cúúchiy | chancho | |
| dasíy | cunchi (peix) | Paulicea (?) |
| jatinru̱síy | esp. d'ocell | |
| ja̱a̱vachí | cupizo (regional) | Podocnemis sextuberculata |
| darichíy | estavella | |
Paraules amb el sufix -nu:
| Yagua | castellà | Nom científic |
| baañú | llisa (peix) | Leporinus spp. |
| bicanú | cadell (peix) | Acestrorhynchus |
| cachúúnu | choro (mico) | Lagothrix lagothricha |
| ca̱pyanú̱nu | esp. d'escurçó | |
| caseetuuñú | esp. d'ocell | |
| caváñu | cavall | |
| caváñu junusííñu | esp. de planta | |
| co̱co̱biinú | panguana | Crypturellus undulatus |
| cucantáñu | tigrillo | Leopardus pardalis |
| cudííñu | esp. d'oreneta | |
| cúúmunú | guayabo | |
| cunucúnu | esp. de rosegador | |
| chapíínu | orruga, cuc | |
| daañú | esp. d'ocell | |
| deetiñú | pal de sang | Swartzia cuspidata |
| dinupasúyanu | esp. de còndor | |
| já̱á̱cachoonú | lorillo (ocell) | |
| já̱á̱cuvóónu | huancahui (ocell) | Herpetotheres cachinnans |
| jádanú | huayruru, huairuro (arbre) | Ormosia coccinea |
| já̱á̱nuja̱a̱nú | ampiguayo | |
| jaseenú | charapilla (arbre) | Dipteryx |
| játu̱o̱nú | suri (larva) | |
| jávanu | corc | Rhynchophorus |
| javayanú | esp. de tucà | |
| ja̱á̱yanú | chuchupe | Matisia sp. |
| ji̱chiinú | cuc parasítico | |
| múranu | huacapu (arbre) | Minquartia guianensis |
| matyiiñú | zapote (arbre) | |
| muchánnu | planta que dona tint | |
| saritíñu | llet-caspi | Couma macrocarpa |
Paraules amb el sufix -tu:
| Yagua | castellà | Nom científic |
| bayantú | esperit | |
| bóontú | xiclet | |
| buuchinatyú | huitina | |
| buuryatú | esp. de ratlla | |
| cabeetú | atadijo (arbre) | |
| cáboonutú | esp. d'ocell | |
| capítyu | caragol | |
| cáriitú | liana espinosa | |
| carye̱e̱tyú | pedrillo (ocell) | |
| ca̱siityú | esp. de coleòpter | |
| caya̱a̱tu | pedrillo (ocell) | |
| có̱co̱tu | esp. de granota | |
| co̱ratú | petxines | |
| co̱o̱tu | cranc | |
| cumayo̱o̱tu | chotacabras | Caprimulgidae |
| cúútyu | esp. de cérvol | |
| cuva̱tyú | esp. de granota | |
| que el seu̱o̱tu | papallona | |
| chu̱chu̱tyú | esp. de vespa | |
| diintyú | ronsapa | Apis mellifera ? |
| duura̱tu | esp. de palmera | |
| ja̱á̱ntu | dofí | |
| jánarityú | puma | |
| jánu̱tyu pa̱jiitú | mandrós | |
| ja̱a̱nu̱tyú | esp. de goso formiguer | |
| járeetú | helécho | Cyatheaceae |
| já̱á̱rimyu̱tyú | esp. de granota | |
| ja̱a̱rityú | esp. de colom | |
| ja̱á̱ryootú | esp. de granota | |
| ja̱á̱sariityú | esp. de granota | |
| jasecca̱a̱tu | esp. de plàtan | |
| ja̱a̱suutyú | esp. de llúdria | |
| játintyu | montete (ocell) | Nothocrax urumutum |
| ja̱a̱tííña̱tu | esp. de granota | |
| já̱a̱tyú | anona (fruita) | Rollinia mucosa |
| jiicara̱a̱tu | aranya aquàtica | |
| nimyutú | palometa (peix) | Mylossoma spp., Metynnis |
| morichatú | salamanquesa | Squamata |
| múcatyu | esquirol | |
| ni̱ntyú | pinya | |

## Referències

* ↑ Laurie Bauer, 2007, The Linguistics Student’s Handbook, Edinburgh
* ↑ Payne, Thomas E. (1997).
* ↑ Fleck Zuazo, David William; Fernando Shoque Uaquí Bëso; Daniel Manquid Jiménez Huanán. 2012. Diccionario Matsés-Castellano: con índice alfabético castellano-Matsés e índice semántico castellano-Matsés. Primera edición, mayo de 2012. Iquitos, Perú: Tierra Nueva. ISBN 978-612-4142-02-4.

## Bibliografia

* Payne, Doris L. 1986. Basic word order in Yagua. Handbook of Amazonian Languages 1, ed. Por Desmond Derbyshire y Geoffrey Pullum. Berlín: Mouton.
* Payne, Doris L. Próximo. Source of the Yagua classifier system.
* Payne, Thomas E. 1994. The Twins Stories: Participant Coding in Yagua Narrative. Berkeley: Universidad de Prensa de California.
* Powlison, Paul y Esther Powlison. 1958. "El sistema numérico del yagua."