OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tigre (Martí i Alsina)

Tigre és una pintura feta per Ramon Martí i Alsina entre 1880 i 1890 i conservada al Museu de Montserrat, amb el número de registre 200314 d'ençà que va ingressar el 1948, com una donació de Josep Gassó i Vidal. Ell l'havia adquirit el 1927 a la barcelonina Sala Parés. El quadre està signat R. Martí y Alsina,a l'angle inferior dret.

## Història

Martí Alsina va fer aquesta obra mentre un circ era a la ciutat de Barcelona. Junoy va escriure d'ell:
| « | «Durante los días que actuó en nuestra ciudad uno de aquellos grandes circos ambulantes –que llevan con ellos toda la poesía y toda la gracia melancólica del mundo– Martí y Alsina no se movía nunca de aquellas tiendas y "roulottes" haciendo una infinidad de croquis y dibujos de los animales, de las fieras principalmente, de aquella errante "ménagerie". Hemos podido ver algunos de estos croquis o estudios dibujados del natural, comparables con los mejores estudios animalistas de los artistas más reputados y especializa­dos» | » |
| — Josep Maria Junoy (original en castellà), 1941 |||
Alguns d'aquests dibuixos mencionats es conserven al gabinet de dibuixos i gravats del Museu Nacional d'Art de Catalunya Martí Alsina va fer una altra obra similar, titulada Lleona en repòs, que va pertànyer a la col·lecció Font i Sangrà

## Descripció

L'obra mostra la figura d'un tigre de cos sencer, reposant sobre un paisatge típic d'una estepa, amb un riu de fons. El tigre descansa amb el cap girat cap a la dreta.

## Exposicions

* 1941 - Palau de la Virreina (Barcelona): Ramón Martí y Alsina, Amics dels Museus.

## Referències

* ↑ Un quadre rar i excel·lent de Martí Alsina al Museu de Montserrat, Blog oficial del Museu de Montserrat
* ↑ (Ramón Martí Alsina, Barcelona, Palau de la Virreina, 1941, p.18)
* ↑ (Catàleg de dibuixos del MNAC, 63900, 1566, 26418, 1562, 1522, 1558).
* ↑ (AHCB/AF/Serra A-8463)
* ↑ Catàleg de l'exposició. 83 (Cat. fig.).

## Bibliografia

* Josep de C. LAPLANA, Les col·leccions de pintura de l'Abadia de Montserrat..., p. 68, fig.
# Marueta

El poble Maku viu en una tribu anomenada Marueta, en la riba aquest del riu Orinoco, entre els rius Ventuari i Cunucuniúma, al sud de l'àrea Piaroa, a Veneçuela. Són una de diverses de les tribus anomenades "Maco" pels arahuacs. El Maku es considera un dialecte del Piaroa, i amb un grup ètnic de 345 membres per a 2008, és considerat com un llengua amenaçada.

## Referències

* ↑ Moseley, Christopher. Encyclopedia of the World's Endangered Languages (en anglès). Routledge, 2008. ISBN 9781135796402 [Consulta: 22 abril 2019].
# Mont Igikpak

El Mont Igikpak és el cim més alt de les muntanyes Schwatka, una serralada secundària que forma part de la serralada Brooks. Alhora és la muntanya més alta del Parc i Reserva Nacionals de les Portes de l'Àrtida, que es troba a l'estat d'Alaska, als Estats Units. Algunes fonts indiquen que la seva alçada és de 2594 metres. El mont Igikpak es troba al centre-sud del parc nacional, is in the south central part of the national park, molt a prop del naixement del riu Noatak i no gaire lluny dels Arrigetch Peaks. El nom, d'origen esquimal, significa "els dos grans cims" i fou adoptat el 1956 pel Servei Geològic dels Estats Units.
La primera ascensió del cim va tenir lloc el 9 d'agost de 1968 per David Roberts, Chuck Loucks i Al De Maria.

## Referències

* ↑ Mount Igikpak a nps.gov
* ↑ 1413170 U.S. Geological Survey Geographic Names Information System: Mont Igikpak (en anglès)
* ↑ Mount Igikpak a Bivouac.com
# Atrophaneura

Atrophaneura és un gènere de lepidòpters papilionoïdeus de la família dels papiliònids (Papilionidae) que inclou nombroses espècies distribuïdes per Àsia oriental i Sud-est asiàtic fins a Austràlia.

## Taxonomia

* Atrophaneura adamsoni Grose-Smith, 1886
* Atrophaneura aidoneus Doubleday, 1845
* Atrophaneura alcinous Klug, 1836
* Atrophaneura antenor Drury, 1773
* Atrophaneura antiphus (Fabricius, 1793)
* Atrophaneura aristolochiae (Fabricius, 1775)
* Atrophaneura atropos (Staudinger, 1888)
* Atrophaneura coon (Fabricius, 1793)
* Atrophaneura crassipes Oberthür, 1879
* Atrophaneura daemonius Alpheraky, 1895
* Atrophaneura dasarada (Moore, 1858)
* Atrophaneura dixoni (Grose-Smith, 1900)
* Atrophaneura hector (Linnaeus, 1758)
* Atrophaneura hedistus (Jordan, 1928)
* Atrophaneura horishana (Matsumura, 1910)
* Atrophaneura impediens (Rotschild, 1895)
* Atrophaneura jophon (Gray, 1852)
* Atrophaneura kotzebuea (Eschscholtz, 1821)
* Atrophaneura kuehni Honrath, 1886
* Atrophaneura laos Riley et Godfrey, 1921
* Atrophaneura latreillei Donovan, 1826
* Atrophaneura leytensis Murayama, 1978
* Atrophaneura liris Godart, 1819
* Atrophaneura luchti Roepke, 1935
* Atrophaneura mariae Semper, 1874
* Atrophaneura mencius C. & R. Felder, 1862
* Atrophaneura neptunus Guérin-Méneville, 1840
* Atrophaneura nevilli Wood-Mason, 1882
* Atrophaneura nox Swainson, 1822
* Atrophaneura pandiyana Moore, 1881
* Atrophaneura phlegon C. & R. Felder, 1864
* Atrophaneura plutonius Oberthür, 1907
* Atrophaneura polla de Nicéville, 1897
* Atrophaneura polydorus Linnaeus, 1763
* Atrophaneura polyeuctes Doubleday, 1842
* Atrophaneura polyphontes Boisduval, 1836
* Atrophaneura priapus Boisduval, 1836
* Atrophaneura rhodifer Butler, 1876
* Atrophaneura schadenbergi Semper, 1891
* Atrophaneura semperi C. & R. Felder, 1861
* Atrophaneura strandi Bryk, 1930
* Atrophaneura sycorax Grose-Smith, 1885
* Atrophaneura varuna White, 1842

## Referències

* ↑ «BioLib - Atrophaneura» (en anglès). [Consulta: 21 gener 2025].
# Qorlortorsuaq

Qorlortorsuaq és un poble del districte de Nanortalik, al municipi de Kujalleq al sud de Groenlàndia, situat al lloc de la cascada més gran del país; la cascada també rep el nom de Qorlortorsuaq.
L'any 2020, la ciutat tenia només 4 habitants. La població està formada majoritàriament per pagesos. Qorlortorsuaq també acull l'única granja de truites del país.
Qorlortorsuaq és una ubicació de la presa hidroelèctrica de Qorlortorsuaq. La central hidroelèctrica forma part de l'objectiu del govern de Groenlàndia per substituir les centrals elèctriques de combustible fòssil per energies renovables, i és només un dels nombrosos projectes hidroelèctrics previstos per a la seva construcció. La planta ha permès desactivar els tres generadors dièsel envellits, els anomenats «generadors de combustible de búnker» fets amb motors antics de vaixells, que abans proporcionaven electricitat a les ciutats.

## Referències

* ↑ «Population by Localities» (en anglès). Statistical Greenland.
* ↑ «Historic sites and ruins in the Nanortalik district» (en anglès).
* ↑ «Arctic Sunrise, Greenpeace USA» (en anglès). Greenpeace USA.
* ↑ «QORLORTORSUAQ – Hydroelectric Project» (en anglès). Verkis.
# Maria Benvinda Levi

Maria Benvinda Delfina Levi o Levy (Maputo, 24 de març de 1969 és una política i antiga jutgessa moçambiquesa. El gener de 2025 fou nomenada Primera Ministra de Moçambic pel seu President Daniel Chapo.
El 1993 es va llicenciar en dret per la Universitat Eduardo Mondlane. Benvinda Levy fou nomenada ministra de justícia pel President Armando Guebuza l'11 de març de 2008,succeint Esperança Machavela, jurista i antiga ambaixadora a Portugal. El nomenament de Benvinda Levy es va produir com a part d'un part d'un canvi de gabinet que va implicar la substitució de la ministra d'afers estrangers Alcinda Abreu i el ministre de transports António Munguambe.
Abans del seu nomenament, Benvinda Levy dirigia el Centro de Formação Jurídica e Judiciária i havia servit com a jutgessa a la Cort Municipal de Maputo. En setembre de 2012 fou nomenada jutgessa consellera del Tribunal Suprem. En gener de 2015 va deixar el seu càrrec ministerial i fou nomenada Consellera Presidencial d'Afers Jurídics del president Filipe Nyusi. En la primavera del 2016 també fou designada com a membre de la nova comissió mixta per negociar un nou acord de pau amb la RENAMO.

## Referències

* ↑ Mozambique: Government Members, en altres indrets apareix com a Levy
* ↑ «Mozambique: President names former Justice Minister as Prime Minister» (en anglès americà). Club of Mozambique. [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ Currículum de Benvinda Levi
* ↑ «Mozambique Ministers». Worldwide Guide to Women in Leadership, 12-03-2008. [Consulta: 20 maig 2008].
* ↑ «Maria Benvida Levy (Mozambique)». Who's Who From Mozambique. African Development Information Services, 03-04-2008. [Consulta: 20 maig 2008].
* ↑ «Le gouvernement du Mozambique» (en francès). International Francophone Press Union. Arxivat de l'original el 2007-12-20. [Consulta: 20 maig 2008].
* ↑ «Armando Emilio Guebuza renouvelle son équipe» (en francès). Afrik'Expression, 12-03-2008 [Consulta: 20 maig 2008].
* ↑ «Moz president 'does it again'». Independent Online, 11-03-2008 [Consulta: 20 maig 2008].
* ↑ «Mozambique: Guebuza Reshuffles Government». AllAfrica.com, 11-03-2008 [Consulta: 20 maig 2008].
* ↑ New government named
* ↑ Mozambique: Benvinda Levi Appointed Presidential Adviser, allafrica.com, 28 de gener de 2015
* ↑ Diálogo com a Renamo: Benvinda Levy e Jacinto Veloso entre pessoas indicadas a ambicanos.blogspot.de
# Estació de Pallejà

Mapa FGC Línia Llobregat-Anoia :
Mapa Línia metro del Baix Llobregat :
Pallejà és una estació de ferrocarril de la Línia Llobregat-Anoia de FGC situada al centre de Pallejà a la comarca del Baix Llobregat, on s'aturen trens de les línies suburbanes S4 i S8, i de rodalia R5, R6 i R50. L'estació es va inaugurar el 20 d'octubre del 2007, però l'antiga estació a la superfície existia des del 1912.
Aquesta estació s'ubica dins de la tarifa plana de l'àrea metropolitana de Barcelona, qualsevol trajecte entre dos dels municipis de l'àrea metropolitana de Barcelona valida com a zona 1.

## Història

Amb la intenció d'unir les poblacions del marge dret del riu Llobregat, el 1908, es concedí a la companyia Camino de Hierro del Nordeste de España la construcció d'una línia de ferrocarril secundari entre Barcelona i Martorell iniciant les obres de construcció de l'estació. El 29 de desembre de 1912, s'obria al públic, amb la posada en servei de la línia.
El 1961 s'instal·la catenària a l'estació per l'electrificació del tram entre Sant Boi i Pallejà. Degut als treballs de duplicació de via al seu pas per Pallejà es construí un túnel urbà on s'ubicà la nova estació, oberta el 20 d'octubre del 2007.

## Serveis ferroviaris

Línia Llobregat-Anoia de FGC :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Barcelona - Pl. Espanya | Quatre camins | Sant Andreu de la Barca | Olesa de Montserrat |
| Barcelona - Pl. Espanya | Quatre camins | Sant Andreu de la Barca | Martorell-Enllaç |
| Barcelona - Pl. Espanya | Quatre camins | Sant Andreu de la Barca | Manresa-Baixador |
| Barcelona - Pl. Espanya | Quatre camins | Sant Andreu de la Barca | Igualada |
| Barcelona - Pl. Espanya | Sant Vicenç dels Horts | Sant Andreu de la Barca | Manresa-Baixador |

## Referències

* ↑ «Pallejà FGC». FGC. [Consulta: 5 maig 2022].
* ↑ «La Vanguardia 30 de desembre de 1912». La Vanguardia. [Consulta: 5 maig 2022].
* ↑ «Història línia Llobregat-Anoia». Trenscat. [Consulta: 5 maig 2022].
* ↑ «Els trens de la línea Llobregat-Anoia dels FGC ja circularan aquest dissabte per les noves vies soterrades a Pallejà». CCMA. [Consulta: 5 maig 2022].

## Vegeu també

* Llista d'estacions de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Massinissa II de Numídia

Massinissa II o Masinissa II, va ser rei de Numídia occidental, i tenia la capital a Cirta (81 aC–46 aC). Portava el nom del seu famós avantpassat Masinissa I, l'unificador i fundador del regne de Numídia.
Massinissa era probablement fill de Mastebar o Mastanabal II, un rei obscur que només es coneix per una inscripció fragmentària. Mastebar era fill del rei Gauda (mort l'any 88 aC), que havia repartit el regne de Numídia entre els seus fills, Mastebar i el seu germà Hiempsal II. L'aliat i contemporani de Massinissa, Juba I de Numídia oriental, era probablement el seu cosí germà. El regne númida occidental era més petit i més feble que la part oriental.
L'any 81 aC, el general romà Pompeu Magne va envair Numídia, que, sota el govern del rei Hiarbes, recolzava el rebel romà Gneu Domici Aenobarb. Pompeu va sotmetre Numídia en una campanya de quaranta dies. Va restaurar Hiempsal II al seu tron i va posar Massinissa al regne occidental. Així Roma va reconèixer formalment els dos regnes númides.
Durant la guerra civil romana del 49 aC al 45 aC, Masinissa i Juba es van aliar amb Pompeu, ja que els seus partidaris controlaven la província d'Àfrica, contra Juli Cèsar. L'any 46 aC, Cèsar va envair Àfrica i els seus aliats, Boccus II de Mauretània i el mercenari aventurer Publi Siti, van envair el regne de Masinissa des de l'oest, capturant Cirta. La part oest del regne va ser per Boccus, i l'est, amb la capital Cirta, va ser possessió de Siti. Juba es va suïcidar després de la derrota, però es desconeix el destí de Massinissa. El seu fill, Arabió, es va escapar per unir-se a les forces de Pompeu a Hispània i més tard va tornar per recuperar una part del regne del seu pare.

## Notes

* ↑ Segons el Diccionari llatí-català de noms propis, pàg.,113

## Referències

* 1 2 Fage, J. D. (ed.). The Cambridge history of Africa. Vol. 2, From c.500 BC to AD 1050. Cambridge: Cambridge University Press, 2008, p. 187. ISBN 9780511467127.
* 1 2 3 Roller, Duane W. The world of Juba II and Kleopatra Selene royal scholarship on Rome's African frontier. Nova York: Routledge, Taylor & Francis Group, 2015, p. 1, 25, 92, 106. ISBN 9780415754064.
# Comit de Torres

Comit de Torres (? - 1218) fou fill de Barisó II de Torres i va succeir com a jutge de Torres a son germà Constantí II de Torres. Es va casar amb Ispella d'Arborea de la que es va divorciar el 1203 i es va casar llavors amb Agnès, filla del marquès Manfred II de Saluzzo i Alàsia de la casa dels Montferrat, que li va sobreviure almenys un any. Va deixar cinc fills: Marià II de Torres, Preciosa, Maria (casada el 1202 amb Bonifaci de Saluzzo, morta vers 1215), Jordina (casada amb Manel Dòria, morta després del 1210) i Isabel·la (dona de Lanfranco Spinola, morta passat el 1233). Els tres primers eren fills de la primera dona i les altres dos de la segona.
# Ainerigone

Ainerigone saitoi és una espècie d'aranya araneomorfa de la subfamilia Erigoninae, pertanyent a la família Linyphiidae. És l'únic membre del gènere monotípic Ainerigone.
Fou descrita per primera vegada per Kiril Ieskov l'any 1993,

## Distribució

Es pot trobar a Hokkaidō del Japó i a Sajalin i les Kurils a Rússia.

## Referències

* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog 12.0 (American Museum of Natural History).
* ↑ Eskov, K. Y. «Several new linyphiid spider genera (Araneida Linyphiidae) from the Russian Far East.». Arthropoda Selecta, vol. 2, 3, 1993, pàg. 43–60.
* ↑ «Gen. Ainerigone Eskov, 1993». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.

## Enllaços externs

* a ION
* Nomenclator Zoologicus
# Creu Coberta (València)

La Creu Coberta de València és una de les creus de terme que estaven situades als camins d'entrada i eixida de la ciutat i que marcaven els seus límits geogràfics des del segle xiv.
En l'actualitat romanen tres creus cobertes al voltant de València, i aquesta és l'única que es troba dins de l'actual terme municipal de la ciutat, i dona nom al barri de la Creu Coberta al districte de Jesús. Les altres dos creus cobertes que es troben als voltants de la ciutat són la Creu Coberta de Mislata i la Creu Coberta d'Almàssera, als actuals termes municipals de Mislata i Almàssera respectivament.
És coneguda simplement com la Creu Coberta, o també com a Creu de Sant Vicent, Creu del Miracle, o des de 1376 com a Creu del Camí Reial de Xàtiva, ja que es troba al carrer de Sant Vicent Màrtir, concretament a un illot al mig del carrer a l'altura del número 307. Aquest carrer correspon amb un tram de l'antiga Via Augusta romana que comunicava Roma amb les Columnes d'Hèrcules a l'estret de Gibraltar, i que creuava la colònia Valentia Edetanorum direcció al sud de la península.
Per tant, aquesta creu marcava el límit sud de la ciutat, i aquesta via ha estat coneguda també durant segles com el «Camí Reial de València a Xàtiva i Madrid», al tractar-se de l'eixida natural de la ciutat cap al sud i el centre de la península i cap als pobles de l'Horta Sud.
Obra gòtica realitzada el 1376 d'autor desconegut. Entre 1432 i 1435 el mestre d'obres Joan del Poyo i el tallista Johan Llobet la van renovar a compte de la «Fàbrica de Murs e Valls». El segle xvi la coberta va ser restaurada novament, i el 1898 Josep Aixa va realitzar una reconstrucció completa de l'obra.
La coberta es recolza en quatre pilars amb la part superior reforçada. El pilar octogonal de la creu es troba sobre una menuda basa circular. La creu és de pedra picada amb ornaments de la transició gòtica-renaixentista, representant a la cara sud a Crist en la Creu entre la Verge Maria i Sant Joan, i a la cara nord a Déu Pare amb dues persones resant als seus peus. Al capitell baix es troben diversos sants i escuts coronats de la ciutat.

## Referències

* ↑ http://www.jdiezarnal.com/valenciacrucesdetermino.html
# Arcterigone

Arcterigone pilifrons és una espècie d'aranya araneomorfa de la subfamilia Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrita per primera vegada per Kiril Ieskov i Y. M. Marusik l'any 1994,
És l'únic membre del gènere monotípic Arcterigone.

## Distribució

Es pot trobar a la zona àrtica de Rússia i a l'Arxipèlag Àrtic Canadenc.

## Referències

* ↑ Eskov, K. Y.; Marusik, Y. M. «New data on the taxonomy and faunistics of North Asian linyphiid spiders (Aranei Linyphiidae).». Arthropoda Selecta, vol. 2, 4, 1994, pàg. 41–79.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog 12.0 (American Museum of Natural History).
* ↑ «Gen. Arcterigone Eskov & Marusik, 1994». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.

## Enllaços externs

* A ION
# Planificació familiar

La planificació familiar és el conjunt d'activitats que permeten als individus, inclosos els menors d'edat, determinar lliurement el nombre de fills, el temps entre gestacions i els mitjans per aconseguir-ho".
La planificació familiar pot consistir en la consideració del nombre de fills que una dona vol tenir, incloent l'elecció de no tenir fills, així com l'edat en què desitja tenir-los. Aquests assumptes consideren factors professionals, la situació financera, el projecte de vida, etc. La planificació familiar pot implicar algun tipus de contracepció en algun moment i altres tècniques per controlar el moment de reproducció. Altres aspectes que s'inclouen són l'educació sexual, el consell preconcepcional i la gestió de la fertilitat i de la infertilitat. La planificació familiar definida per les Nacions Unides i l'Organització Mundial de la Salut abasta serveis que condueixen a la concepció i no promou l'avortament com a mètode de planificació familiar, tot i que els nivells d'ús dels contraceptius redueixen la necessitat d'avortament.
La planificació familiar s'utilitza de vegades com a sinònim o eufemisme d'accés a l'ús de contraceptius. Tanmateix, la planificació familiar implica altres mètodes i pràctiques. A més, hi ha moltes persones que poden desitjar utilitzar mètodes contraceptius, però no són, necessàriament, per planificar una família. Fins al segle passat es tendia aplicar a una parella que vol escollir el nombre de fills i quan els vol tenir. Avui se situa la dona i les seves decisions en el centre de la discussió en moltes parts del món.

## Referències

* 1 2 «National Child Abuse and Neglect Data System Glossary».
* 1 2 Family planning — WHO
* ↑ «Planificación familiar/métodos anticonceptivos» (en castellà). [Consulta: 16 gener 2025].
* ↑ «Family planning» (en anglès).
* ↑ Bajos, Nathalie; Le Guen, Mireille; Bohet, Aline; Panjo, Henri; Moreau, Caroline «Effectiveness of Family Planning Policies: The Abortion Paradox». PLoS ONE, 9, 3, 2014, pàg. e91539. DOI: 10.1371/journal.pone.0091539. PMC: 3966771. PMID: 24670784.

## Vegeu també

* Planificació familiar natural
* Sense fills
# Archon (gènere)

Archon és una espècie de lepidòpter papilionoïdeu de la família dels papiliònids (Papilionidae), subfamília Parnassiinae, de distribució paleàrtica.
Tradicionalment, solament s'han reconegut dues espècies, Archon apollinus i Archon apollinaris. Recents estudis, no obstant això, han donat estatus específic a un tercer tàxon, Archon bostanchii.

## Referències

* ↑ «BioLib - Archon» (en anglès). [Consulta: 23 gener 2025].
# Quercus fusiformis

Quercus fusiformis (també conegut com a Q. virginiana var. fusiformis), es coneix pel nom en anglès Texas live oak, escarpment live oak, o plateau live oak, és un arbre de fulla perenne o gairebé. La seva àrea de distribució natural inclou les muntanyes Quartz Mountains i Wichita Mountains al sud-oest d'Oklahoma, a través de Texas, als EUA i a Mèxic als estats de Coahuila, Tamaulipas i Nuevo León.
Aquest roure està a dins de la secció dels roures blancs secció Quercus sect. Quercus, se'l distingeix del Quercus virginiana més fàcilment per les glans, que són una mica més grans i amb una mica més accentuades el seu àpex. També és un arbre més petit, no superior a 1 m de diàmetre del tronc (diàmetre de 2,5 m del Quercus virginiana), amb una ramificació més erecta i una corona menys d'ampla.
Quercus fusiformis es troba típicament en els llocs secs, a diferència de Quercus virginiana, que prefereix condicions humides. L'arbre és generalment acceptat com el més robust roure de fulla perenne, capaç de suportar hiverns frígids amb una mínima fulla cremada en àrees tan fredes com la zona 6a de la USDA.

## Referències

* ↑ «Quercus fusiformis». Oklahoma Biological Survey. Oklahoma Biological Survey. Arxivat de l'original el 2013-02-23. [Consulta: 10 octubre 2012].
* Flora of North America - Quercus fusiformis
* Texas Native Plants Database
* University of Texas at Austin
# Nícocles de Sició

Nícocles (en grec antic: Νικοκλῆς, llatí: Nīcŏclēs) fou tirà de la polis de Sició l'any 251 aC.
Va pujar al poder després d'assassinar Pàseas, que havia succeït el seu fill Abàntides com a tirà. Només va regnar quatre mesos, en els quals va enviar a l'exili vuitanta ciutadans. La ciutadella de Sició va estar a punt de caure en mans dels etolis, però va aconseguir mantenir la seva possessió, però al cap de poc, una nit, els exiliats de Sició, en un cop de mà, es van apoderar d'aquesta fortalesa. Els exiliats anaven dirigits per Arat, fill de Clínies, assassinat per Abàntides.
El palau de Nícocles va ser incendiat, però el tirà va fugir per un pas subterrani. La seva sort posterior és desconeguda. En parlen Pausànias i Plutarc.

## Referències

* ↑ 5.Nicocles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1191
# Crosbylonia

Crosbylonia borealis és una espècie d'aranya araneomorfa de la subfamilia Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per Kiril Ieskov l'any 1988,
És l'únic membre del gènere monotípic Crosbylonia.

## Distribució

És un endemisme de la Rússia asiàtica.

## Referències

* ↑ Eskov, K. Y. «Seven new monotypic genera of spiders of the family Linyphiidae (Aranei) from Siberia.». Zoologicheskiĭ Zhurnal, vol. 67, 1988, pàg. 678–690.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog 12.0 (American Museum of Natural History).
* ↑ «Gen. Crosbylonia Eskov, 1988». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)