OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El Pont de Montanyana

El Pont de Montanyana és un municipi catalanoparlant de la Baixa Ribagorça, a la ribera de la Noguera Ribagorçana. Administrativament pertany a la comarca aragonesa de la Ribagorça i a la província d'Osca (Aragó). El 2020 tenia 92 habitants. El municipi inclou diversos nuclis: Montanyana, la Móra de Montanyana, Colls, Torre Baró i lo Pont, cap de municipi. Aquest darrer està situat sobre el límit entre la Franja i el Pallars Jussà, de manera que la part més oriental del nucli és administrativament catalana.
Pel fet d'estar regat per la Noguera Ribagorçana havia gaudit d'una tradició industrial de telers de llençols i de draps, i una farinera, que en l'actualitat han desaparegut. I només resta la central hidroelèctrica, alimentada, aigua avall del Pont, per una derivació de la Noguera presa a Sopeira.
Antigament lo Pont era un centre de serveis i administració important a la Ribagorça central, ja que prestava servei d'escola i de metge a 26 pobles de la rodalia. A causa de la despoblació de la zona, l'escola es troba tancada i el metge hi fa consultes només un dia a la setmana. Els nens i les nenes del Pont de Montanyana poden triar anar a estudiar tant a Benavarri com al Pont de Suert. Tot i que es troba més proper a Benavarri que al Pont de Suert, aquest darrer és el més habitual per tenir estudis en català, llengua pròpia del municipi.
La temperatura mitjana anual és de 12,8° i la precipitació anual, de 603 mm.
El municipi està format pels següents nuclis de població:
Els Colls de Montanyana, la Mora de Montanyana, el Pont de Montanyana (capçalera de municipi), laTorre de Baró

## Administració
### Llista d'últims alcaldes del Pont de Montanyana

| Període | Alcalde | Partit |
| 2007-2011 | Ricardo Armengol Rosell | PSOE |
| 2011- | Javier Bergua Salazar | CDF / PSOE |

### Resultats electorals

Eleccions municipals :
| Partit | 2003 | 2007 | 2011 | 2015 |
| Convergència Democràtica de la Franja | | | 4 |
| PSOE-Aragón | 4 | 1 | 1 | 4 |
| PP de Aragón | - | | - | 1 |
| PAR | - | - | - | - |
| CHA | 1 | - | |
| LV-GV | - | - | |
| Total | 5 | 1 | 5 | 5 |

## Referències

* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Montañana». Arxivat de l'original el 2016-09-19. [Consulta: 10 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Puente de Montañana». Arxivat de l'original el 2016-06-07. [Consulta: 10 setembre 2016].
* ↑ «Alcaldes de Aragón de las elecciones de 2011». Arxivat de l'original el 2011-09-07. [Consulta: 3 setembre 2011].
# Ròca de Sacòsta

La Ròca de Sacòsta és una muntanya de 1.851 metres que es troba al municipi de Vielha e Mijaran, a la comarca de la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc de Crabèra

El Tuc de Crabèra és una muntanya de 2.630 metres que es troba entre els municipis de Canejan, a la comarca de la Vall d'Aran i França.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Tuc dera Montjòia

El Tuc dera Montjòia és una muntanya de 2.163 metres que es troba entre els municipis d'Es Bòrdes, a la comarca de la Vall d'Aran i de Banhèras de Luishon a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc des Crabes (Canejan)

El Tuc des Crabes és una muntanya de 2.401 metres que es troba al municipi de Canejan, a la comarca de la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc dera Gossetèra

El Tuc dera Gossetèra és una muntanya de 1.901 metres que es troba entre els municipis de Bossòst, a la comarca de la Vall d'Aran i de Banhèras de Luishon a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap deth Tiron

El Cap deth Tiron és una muntanya de 2.184 metres que es troba al municipi de Canejan, a la comarca de la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sarrat dera Gerbosa

El Sarrat dera Gerbosa és una serra situada al municipi de Vielha e Mijaran a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.846 metres. Forma, juntament amb la Sèrra dera Pleta Naua, el límit septentrional de la Vall de Molières.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sèrra de Sant Martin

La Sèrra de Sant Martin és una serra situada al municipi de Naut Aran a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.349 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sèrra de Vacanera

La Sèrra de Vacanera és una serra situada al municipis de Bausen a la comarca de la Vall d'Aran i França, amb una elevació màxima de 2.194 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap de Campmaior

El Cap de Campmaior és una muntanya de 2.044,9 metres d'altitud que es troba en el punt de trobada dels termes municipals de Llavorsí, la Guingueta d'Àneu (antic terme d'Escaló) i Rialb (antic municipi de Surp), a la comarca del Pallars Sobirà. Podem trobar al cim el vèrtex geodèsic 264072001.
És el punt culminant de la muntanya d'Escart.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap de l'Obaga Erneda

El Cap de l'Obaga Erneda és una muntanya de 2.157 metres que es troba al municipi d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cresta del Sequer

La Cresta del Sequer és una serra situada al municipi d'Esterri d'Àneu a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.675 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Tossal (Baix Pallars)

El Tossal és una muntanya de 938 metres que es troba al municipi de Baix Pallars, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «El Tossal (Baix Pallars)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Els Moscaders de Montgosso

Els Moscaders de Montgosso és una serra situada al municipi d'Alt Àneu a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 2.350 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cannabinoide

Els cannabinoides són una classe de compostos químics del grup dels compostos terpenofenòlics que inclouen els fitocannabinoides (compostos d'hidrocarburs aromàtics que es troben en el Cannabis), i compostos químics que imiten les accions de fitocannabinoides o tenen una estructura similar (per exemple, els endocannabinoides, que es troben en els sistemes nerviós i immunitari dels animals i que activen els receptors cannabinoides). El més notable dels cannabinoides és Δ9-tetrahidrocannabinol (compost psicoactiu Δ9-THC-el principal de cànnabis)

## Usos

Els usos mèdics inclouen el tractament de nàusees degudes a la quimioteràpia, espasticitat, i possiblement dolor neuropàtic. Els cannabinoides també són potents estimuladors de la gana, i poden ser prescrits en casos on sigui necessària l'estimulació d'ingesta d'aliments.

## Referències

* ↑ «Cannabinoide». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Allan GM, Finley CR, Ton J, Perry D, Ramji J, Crawford K, et al «Systematic review of systematic reviews for medical cannabinoids: Pain, nausea and vomiting, spasticity, and harms». Canadian Family Physician, 64, 2, 2018, pàg. e78 – e94. PMC: 5964405. PMID: 29449262 [Consulta: 28 desembre 2024].
* ↑ Wang, J; Ueda, N «Role of the endocannabinoid system in metabolic control». Current Opinion in Nephrology and Hypertension, 17, 1, 2008, pàg. 1-10. DOI: 10.1097/MNH.0b013e3282f29071. PMID: 18090663.

## Bibliografia

* «L'aprenentatge i la memòria depenen del sistema cannabinoide». Universitat Pompeu Fabra, 10-10-2005. Arxivat de l'original el 2022-12-05. [Consulta: 21 juny 2017].
* Szabo, Bela «Pharmacology of Cannabinoid Receptors» (PDF) (en anglès). Biotrend. Institut für Experimentelle und Klinische Pharmakologie und Toxikologie, 2, 2008. Arxivat de l'original el 2011-09-10 [Consulta: 30 gener 2011].
* Pate, David W. «Chemical ecology of Cannabis» (en anglès). Journal of the International Hemp Association. International Hemp Association [Amsterdam], 2, 29, pàg. 32-37.

## Enllaços externs

* «International Cannabinoid Research Society» (en anglès).
# Les Roques de la Bastida

Les Roques de la Bastida és una serra situada al municipi de Rialp a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.791 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Lo Tufello

Lo Tufello és una muntanya de 2.052 metres que es troba al municipi d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Muntanyó

El Muntanyó és una muntanya de 2.781,2 metres que es troba al municipi d'Espot, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic d'Amitges

El Pic d'Amitges és una muntanya de 2.849,5 metres que es troba a cavall dels termes municipals d'Alt Àneu (antic terme de la Mancomunitat dels Quatre Pobles) i d'Espot, a la comarca del Pallars Sobirà, separant la vall de Gerber de la vall de Ratera.
Està situat al nord-oest del terme d'Espot i al sud-oest del d'Alt Àneu, a ponent dels Pics de Bassiero i a l'extrem nord-est de la Serra de Saboredo. És al costat de llevant del Pic de Saboredo.
És en una de les zones més conegudes pels muntanyencs del país, i és destí de moltes excursions.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic de Colatx

El Pic de Colatx és una muntanya de 2.570 metres que es troba entre els municipis de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà i l'Arieja a França.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Pic de Jordana

El Pic de Jordana és una muntanya de 2.016 metres que es troba al municipi d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic de Llats

El Pic de Llats és una muntanya de 2.694 metres d'altitud que es troba al municipi d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà. Forma part del Parc Natural de l'Alt Pirineu. Es troba a la carena que separa el circ de Baborte de la coma d'Estats.
Als peus del seu vessant oest es troba el refugi del Cinquantenari, no guardat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic del Muntanyó

El Pic del Muntanyó és una muntanya de 2.454 metres que es troba al municipi d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic del Port Vell

El Pic del Port Vell és una muntanya de 2.652,9 metres d'altitud del terme municipal d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà, al límit amb la parròquia de la Massana, d'Andorra.
És a llevant del poble de Tor, a la dreta, nord, de la naixença del Barranc de Port Negre pel vessant pallarès i al damunt, ponent, de la naixença del Riu de Comallémpia per l'andorrà. Es troba al nord del Pic de Port Negre i del Port Negre de Pallars.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Piquet de Guerossos

El Piquet de Guerossos és una muntanya de 2.583 metres que es troba al municipi de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pui de la Solana

El Pui de la Solana és una muntanya de 1.050,1 metres d'altitud del terme municipal de Vall de Cardós, a la comarca del Pallars Sobirà, dins de l'antic terme d'Estaon.
És a l'esquerra de la Noguera de Cardós, a llevant del poble d'Ainet de Cardós.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Pui de la Solana en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pui del Cap de l'Estany

El Pui del Cap de l'Estany és una muntanya de 2.603 metres que es troba entre els municipis de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà i l'Arieja a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de Roquetes

La Punta de Roquetes és una muntanya de 1.987 metres que es troba entre els municipis d'Esterri de Cardós i de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Miniopterus macrocneme

Miniopterus macrocneme és una espècie de ratpenat de la família dels minioptèrids. Viu a Indonèsia, Nova Caledònia, Papua Nova Guinea, Salomó i Vanuatu. Té una àmplia d'hàbitats naturals, des de boscos tropicals de plana fins a herbassars subalpins. És caçat per pobles indígenes de Nova Guinea, però no se sap si això és una amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Bonaccorso, F.; Reardon, T. Miniopterus macrocneme. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 4 gener 2009.
# Cantó de Capesterre-de-Marie-Galante

El cantó de Capesterre-de-Marie-Galante és una divisió administrativa francesa situat al departament de Guadalupe a la regió de Guadalupe.

## Composició

El cantó comprèn la comuna de Capesterre-de-Marie-Galante.

## Administració

Llista dels consellers generals successius :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Marlène Bourgeois-Miraculeux | GUSR | |
| Les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Rectoria de Sallent de Solsonès

La Rectoria de Sallent és un edifici del nucli de Sallent, al municipi de Pinell de Solsonès (Solsonès), inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Situació

Està situada a la part més alçarosa del nucli, al costat de la masia de Cal Batlle i adossada al seu flanc dret s'hi va aixecar l'església nova de Sant Jaume de Sallent.

## Descripció

Edifici civil que consta de planta baixa i primer pis. La teulada és a doble vessant amb el carener paral·lel a la façana principal. A la planta baixa s'obren dues portes d'arc de mig punt adovellat, una és més gran i està situada al centre i l'altre està a l'esquerra; a la clau de la porta principal hi ha un escut catalogat i la petita té la data 1913. Al primer pis hi ha quatre finestres allindades disposades de forma regular amb l'ampit de pedra motllurada. El parament és de carreus molt ben tallat i col·locats en fileres regulars.

## Notícies històriques

Fou la casa dels Senyors de Sallent, feudataris del bisbe d'Urgell. El 1657 n'era senyor n'Arnau Guillem de Lordat el qual se'n va vendre una part a Jaume de Camats, veí de Sanaüja. Donat que a la clau de l'arc de la portalada d'entrada hi ha gravada la data de 1661, es pot suposar que fou aquest darrer qui n'acabà la construcció de l'actual edifici. Al segle xviii la propietat va passar mans del capítol de la catedral de Solsona.

## Bibliografia

* Bach, Antoni. Masies del Solsonès. Consell Comarcal del Solsonès, abril 1995. D.L.: L-418/95. , pàg. 175.
* L'Hiperenciclopèdia de la Gran Enciclopèdia Catalana.

## Referències

* ↑ «Rectoria de Sallent». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 juliol 2015].
# Ratpenat de trompa

El ratpenat de trompa (Rhynchonycteris naso) és una espècie de ratpenat de la família dels embal·lonúrids. S'ha trobat ocasionalment aquesta petita espècie sent presa de l'aranya Argiope savignyi.

## Descripció

Tenen una longitud que oscil·la entre 56,5 i 59,2 mm, amb una longitud de l'avantbraç que varia entre 35 i 41 mm. El seu pelatge és suau i dens, i té un color gris marronós amb dues ratlles blanques a l'esquena i la cua. La superfície ventral té una coloració més clara. Les ales estan folrades dorsalment i tenen un musell allargat. Destaca la longitud del calcani què és més llarga que la de la tíbia.
Un fet significatiu és què es va trobar una femella prenyada que pesava 6 grams, gairebé el doble del seu pes corporal normal.
Aquesta espècie de ratpenat no tenen modulació de la freqüència del seu sonar.

## Distribució i hàbitat

Viuen en selves tropicals estables i no estacionals des del sud de Mèxic, arreu de Centreamèrica, fins a la meitat nord de Sud-amèrica. Sovint se'ls pot trobar a pastures o pantans, sempre prop de l'aigua.

## Comportament

Els harems estables estan formats per un mascle dominant, diverses femelles i els seus descendents, i alguns subadults de tots dos sexes. S'han trobat colònies de fins a 45 individus, on les femelles reproductores i no reproductores es mantenen separades. Els membres d'aquesta espècie viuen prop d'aigües de curs lent, generalment a l'escorça o les arrels dels arbres, sota els ponts o sota piles de fulles seques arrissades. La neteja és un procediment que realitzen de manera comunitària.
Els mascles defensen el territori on s'alimenten ubicant les femelles prenyades a l'interior i els mascles joves i les femelles no prenyades a l'exterior.

## Reproducció

No existeix una temporada específica de cria. Els harems es formen de manera estable durant un any. Les femelles d'aquesta espècie donen a llum una sola cria. Els progenitors se separen després del deslletament de la cria, fet que té lloc entre el 2n i 4t mes de vida del nounat.

## Dieta

Aquesta espècie de ratpenat s'alimenta exclusivament d'insectes, els quals sol caçar sobre l'aigua aprofitant la foscor de la nit.

## Presa

Són presa de falcons i martinets.

## Referències

* ↑ Timm & Losilla, 2007
* 1 2 3 4 5 Plumpton, D.L.,and J. KnoxJones Jr. 1992. Rhynchonycteris naso. Mammalian Species. No. 413. pp1-5. American Society of Mammalogists. (anglès)
# Ilvats

Els ilvats (en llatí ilvates) eren un tribu lígur que només menciona Titus Livi.
En parla per primer cop quan diu que l'any 200 aC es van aliar amb els ínsubres i els cenomans per lluitar contra els romans que havien establert colònies a Piacenza i Cremona. El 197 aC encara es resistien quan els seus aliats de la Gàl·lia Transpadana ja s'havien rendit, però aquell mateix any el cònsol Quint Minuci Rufus els va vèncer i el seu nom ja no torna a aparèixer.
Pel que en diu Titus Livi, se suposa que vivien als vessants nord dels Apenins, al nord del Po, a la regió de Clastídium (Casteggio). El seu nom, com el d'altres tribus lígurs no el menciona cap dels historiadors a partir del temps d'August. Alguns erudits proposen identificar-los amb els eleats (eleates) sobre els que el cònsol Marc Fulvi Nobílior va celebrar un triomf l'any 159 aC segons diuen els Fasti, i que Plini el Vell anomena veleiats (veleiates).

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Ilvates». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 28 desembre 2021].
# Colom verdós cap-rogenc

El colom verdós cap-rogenc (Treron fulvicollis) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita pantans, boscos de ribera i manglars del Sud-est Asiàtic, a la Península Malaia, Sumatra, Borneo i petites illes properes.
# Roc de la Meda

El Roc de la Meda és una muntanya de 1.822,2 metres d'altitud del terme municipal d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.
Està situat al nord-oest del poble de Tor i a ponent del Roc de Sant Pere, damunt i a la dreta, nord, del lloc on es forma la Noguera de Tor.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Roc de la Meda en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ratpenat d'orelles llargues d'Arizona

El ratpenat d'orelles llargues d'Arizona (Myotis auriculus) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Viu a Guatemala, Mèxic i els Estats Units. El seu hàbitat natural són els boscos humits de pins i roures, els matollars àrids, els boscos secs i els boscos de pins ponderosa. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Arroyo-Cabrales, J.; Miller, B.; Reid, F.; Cuarón, A. D.; de Grammont, P. C. Myotis auriculus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 26 agost 2013.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Cantó d'Approuague-Kaw

El cantó d'Approuague-Kaw és una antiga divisió administrativa francesa situat a la regió d'ultramar de la Guaiana Francesa. El cantó aplega la comuna de Régina. Va existir de 1955 a 2015.
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1979-2015 | Pierre Désert | Divers droite | |
| les dades anteriors són desconegudes ||||
# Garrigó

Garrigó és una masia situada al municipi de Clariana de Cardener a la comarca catalana del Solsonès, inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Situació

La masia es troba a la part central-est del terme municipal, al nord del nucli de Clariana. S'alça als extensos camps de conreu de les carenes del marge esquerre del Cardener, entre la rasa del Soler i la de Garrigó, molt a prop de la masia del Soler.
S'hi va des de la carretera de Manresa (C-55). Al nucli de Clariana (41° 56′ 04″ N, 1° 37′ 26″ E﻿ / ﻿41.934424°N,1.623930°E﻿ / 41.934424; 1.623930) es pren la carretera asfaltada direcció "Canet - Garrigó - Soler" que, en direcció nord, baixa a trobar el riu. Als 1,7 km. es passa pel pont del Molí de Canet, es creuen les cases de Canet i es puja als plans on es troba primerament el trencall de Garrigó, als 3,2 km, i després, el del Soler. Està ben senyalitzat.

## Descripció

Masia de planta rectangular, amb teulada a doble vessant i amb orientació nord-sud. La façana principal és a la cara est, amb porta d'arc de mig punt i grosses dovelles. Hi ha petites finestres a les quatre cares amb llindes de pedra picada. Té planta baixa i dos pisos, la planta baixa amb sòl de pedra i sostre de bigues. Adossat a la cara sud hi ha un cobert.
El parament és de carreus irregulars amb morter i a les cantonades són de pedra picada i tallats. Davant de la façana principal, el terra està empedrat, amb lloses rectangulars i més o menys regulars. Hi ha un pou davant de la cara est. Gran era de batre entorn de la casa, amb diversos coberts i corrals.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* 1 2 «Garrigó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 abril 2015].