OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sant Aventí de Cérvoles

Sant Aventí de Cérvoles, antigament Santa Maria o Santa Eulàlia, és l'església romànica de Cérvoles, del terme municipal de Senterada, a la comarca del Pallars Jussà. És una obra protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

És una església d'una sola nau, amb absis semicircular a llevant i campar quadrat a l'angle nord-oest al costat de la porta. En època barroca es van obrir capelles laterals al mur sud i es van fer petits altars dins del mur nord. El campanar i la coberta són fets del segle xviii. La resta de l'església seria romànica, però només es pot identificar part dels murs originals en els paraments exteriors de l'absis i en els dos murs laterals, on es veu clarament el límit de l'antiga coberta; l'edifici fou sobrealçat al segle xviii. Pel tipus d'aparell, molt regular i amb carreus ben escairats i disposats en filades horitzontals a trencajunt, i les característiques de la capçalera, l'obra romànica es pot datar cap a final del segle xii.

## Història

Hi ha poca documentació sobre el lloc de Cérvoles. En una dècima papal apareix esmentat el capellà de Santa Maria, com a exempt. Els delegats de l'arquebisbe de Tarragona fan una visita l'any 1314 a Santa Eulàlia de Servoles. En una dècima del bisbat d'Urgell de 1391, el capellà de Servoles és adscrit al deganat de Senterada. Cap al 1526 n'era rector Pere Aragall, dins de l'oficialitat de Tremp. En aquestes dues referències no s'esmenta l'advocació de l'església que, l'any 1904, era ja dedicada a Sant Aventí, i pertanyia a l'arxiprestat de la Pobla de Segur. Actualment depèn de la parròquia de la Pobleta de Bellveí.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya
* 1 2 «Sant Aventí de Cérvoles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2017].
# Ratpenat de cua de beina gros

El ratpenat de cua de beina gros (Emballonura furax) és una espècie de ratpenat de la família dels embal·lonúrids que viu a l'illa de Nova Guinea, i que està amenaçada per la pèrdua d'hàbitat.

## Referències

* ↑ Theodore H. Fleming; Paul A. Racey Island Bats: Evolution, Ecology, and Conservation. University of Chicago Press, 15 març 2010, p. 541–. ISBN 978-0-226-25331-2.
# Ratpenat de cua de beina de Seri

El ratpenat de cua de beina de Seri (Emballonura serii) és una espècie de ratpenat de la família dels embal·lonúrids, que viu a Papua Nova Guinea e Indonèsia, on el seu hàbitat natural són les coves.
# Ratpenat de cara negra

El ratpenat de cara negra (Tomopeas ravus) és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids, dins del gènere monotípic Tomopeas i la subfamília monotípica Tomopeatinae. És endèmic del Perú i es troba amenaçat per la pèrdua d'hàbitat.

## Taxonomia

La classificació d'aquesta espècie ha estat històricament problemàtica, ja que molts autors l'han situat dins la família dels vespertiliònids, mentre que d'altres la situaven dins de la dels molòssids. No obstant això, actualment tots els autors coincideixen a situar-la dins de la subfamília Tomopeatinae com a únic membre.

## Referències

* ↑ Distribució (anglès)
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :
# Ratpenat cuallarg de Barnes

El ratpenat cuallarg de Barnes (Molossus barnesi) és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids. És endèmic de la Guyana francesa.
Fou anomenat en honor del naturalista estatunidenc Claude Teancum Barnes.

## Referències

* ↑ Beolens, Watkins i Grayson, 2009, p. 29.

## Bibliografia

* Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). The Johns Hopkins University Press, 2009. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :
# Ratpenat llengut bru

El ratpenat llengut bru (Lichonycteris obscura) és una espècie de ratpenat de la família dels fil·lostòmids. Viu a Centreamèrica i la meitat nord de Sud-amèrica. És l'única espècie del gènere monotípic Lichonycteris.

## Distribució i hàbitat

Aquesta espècie viu a Mèxic, l'est de Guatemala, el sud de Belize, Hondures, Panamà, l'oest de Veneçuela, Guaiana, el nord del Perú, Bolívia, i la selva amazònica del Brasil. Viu des del nivell del mar fins als 1.000 metres. Se sap que a Bolívia viu fins als 500 metres sobre el nivell del mar, mentre que a l'Equador i al Perú viu fins als 900 i 800 metres respectivament. Al sud del Brasil hi viu una població aïllada.

## Referències

* ↑ Distribució (anglès)
* 1 2 Reid, F. A. A field guide to the mammals of Central America and southeast Mexico. Nova York: Oxford University Press, 1997, p. 334 pp. (anglès)
* ↑ Eisenberg, J. F. & K. H. Redford. Mammals of the Neotropics, 3. The central Neotropics. Chicago, IL: University of Chicago Press, 1999, p. 609 pp. (anglès)

## Enllaços externs

* Infonatura Arxivat 2009-06-24 a Wayback Machine. (anglès)
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Comtat de Bastogne

El comtat de Bastogne fou una jurisdicció feudal establerta al segle IX en territori de Lotaríngia en territori avui belga a tocar de Luxemburg. El rei Lluís II d'Alemanya confirmava el 20 d'octubre del 871 unes donacions del comte Otbert de Bastogne o Bastnach. Hauria restat al poder sota Zuentibold i després de la mort d'aquests (900) quan els magnats feudals es van dirigir a Lluís IV d'Alemanya l'Infant en busca de protecció. Encara era comte el 6 d'abril del 907 quan es va confirmar un acord per una cessió a l'abadia de Stavelot. Otbert estava casar amb Hildegarda.
Apareix seguidament Reginar o Reiner o Renyer, fill de Goteló comte de les Ardenes; el seu pare és esmentat en una carta del 943 com a recent traspassat. No se l'esmenta amb títol comtal el 18 de maig del 963 però si el 985 (comes Reinharius) quan ja probablement era mort i a més no és clar si es refereix al fill de Goteló o al comte Reginard IV d'Hainaut, i se suposa que es refereix al primer perquè una altra carta esmenta a Reginard IV com a Hainao Reniero. Reginard va deixar tres fills, Bardó, Adalberó bisbe de Laon que va ocupar Verdun el 985, i Gozeló o Goteló, el successor que va reunir el comtat de Bastogne (985 o poc abans) i Verdun (985) i més tard va rebre el comtat de les Ardenes (1005). Encara el 19 d'abril del 1028 era esmentat com a comte de Bastogne (llatí Bastonia, alemany Bastnach). El 1033 fou nomenat duc de l'Alta Lorena. Va morir el 1044. Va deixar una filla Cunegunda, casada vers 1028 amb un magnat anomenat Otó de Saxònia del que es va divorciar algun temps després.

## Referències

* Genealogia
# Can Fàbrega (Canet d'Adri)

Can Fàbrega és una obra de Canet d'Adri (Gironès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

La construcció és de planta rectangular desenvolupada en planta baixa i dos pisos superiors. La coberta és de teula àrab a dues vessants, acabada amb un ràfec de doble filera, a base de rajols plans i teules. Les parets exteriors són de pedra i morter de ciment, quedant vistos els carreus que emmarquen les obertures i les cantonades.

## Referències

* ↑ «Can Fàbrega». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 octubre 2016].
# 730

El 730 (DCCXXX) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià. L'ús del nom «730» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments

* Expedició musulmana a Sicília
* Es prohibeix el pelegrinatge a Roma a les dones perquè no es prostitueixin pel camí per aconseguir diners
* Fundació d'Alcantarilla (Múrcia)
# 743

El 743 (DCCXLIII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* A València, Atanagild succeeix a Teodomir. Es ratifiquen les capitulacions del 713.

## Necrològiques

* Teodomir, duc visigot.
# 764

El 764 (DCCLXIV) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments

* Es publica el Hyakumanto Darani, considerat el primer text imprès amb mitjans mecànics.

## Necrològiques

* Abd Allah ben Alí, militar.
# 774
## Esdeveniments

* Silo de Astúries accedeix al tron i trasllada la capital del Regne a Pràvia. El jove Alfons segueix sent considerat immadur.
* Carlemany derrota a Desideri d'Ístria, últim rei de llombards i s'apropia dels seus títols i el Regne Longobard.
* Carlemany conquereix Còrsega.

## Defuncions

* Aureli rei d'Astúries.
# 788
## Esdeveniments

* Hi ha una revolta a la Frontera Superior de l'Àndalus. Hi ha fortes repressions.
* Vers el 788, els comtats d'Urgell i de Cerdanya esdevingueren part d'allò que posteriorment va rebre el nom de marca hispànica.

## Necrològiques

* Còrdova, Espanya: Abderramán o Abd al-Rahman I, Emir de Còrdova, (n. Damasco, Àfrica 731)
# 795
## Esdeveniments

* Es va crear la marca hispànica unint els comtats de Girona, Cardona, Osona i Urgell, dins el ducat de Septimània.
* El bisbat d'Urgell s'incorpora a l'arquebisbat de Narbona.
# 798
## Esdeveniments
### Països Catalans

* És nomena el primer comte del Comtat d'Urgell en Borrell I d'Osona.
* Creació del Comtat de Cerdanya, és nomena el primer comte en Borrell I d'Osona.
* Creació del Comtat d'Osona, és nomena el primer comte en Borrell I d'Osona.
* Atacs pirates sobre les Illes Balears
* Els habitants de les Balears remeten ambaixades a Calemany oferint la seva submissió a canvi d'ajuda contra els atacs dels pirates musulmans.
* Els francs ocupen Cardona, Casserres i Vic.
* Un cabdill rebel, Bahlul ibn Marzuq, ocupa Tortosa i es vol aliar amb els francs conra l'emirat de Còrdova

### Món

* Harun ar-Raixid sotmet l'Imperi Romà d'Orient a tribut.
# 827
## Esdeveniments

* 9 d'octubre - Catalunya: Ubayd Allah Abu Marwan, al capdavant d'un exèrcit de l'emirat de Còrdova, ataca la Catalunya central i Barcelona i assetja Girona sense aconseguir d'entrar-hi.

## Naixements

* Sant Cirili, expert en teologia que predicà a les terres eslaves

## Necrològiques

* Abu l-Fadl Nasr al-Muzahim, historiador àrab xiïta.
# 849

El 849 (DCCCXLIX) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* Creació (probable) del comtat de Tolosa de Llenguadoc
* Construcció de la gran mesquita de Samarra
* Traducció a l'àrab de la Metafísica d'Aristòtil
# 859
## Esdeveniments

* Fam a Itàlia
* Victòria asturianes contra els musulmans a Abelda
* Universitat d'Al-Qarawiyin a Fes, la més antiga del món
* Els normands saquejen Mallorca, Menorca i Formentera.

## Necrològiques

* Odalric, comte de Barcelona, Girona, Rosselló, Empúries i Narbona, i marquès de Gòtia.
# 873

El 873 (DCCCLXXIII) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Fam a la península Ibèrica
* Baptisme i conversió obligatòria per als jueus de l'Imperi Romà d'Orient

## Necrològiques

* 15 d'agost, Xina: Emperador Yizong de Tang (n. 833)
# 892

El 892 (DCCCXCII) fou un any de traspàs començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* El duc de Turíngia és deposat per Arnulf de Caríntia.
* Lambert II de Spoleto és coronat coemperador.

## Naixements

* Matilda de Ringelheim, esposa d'Enric I d'Alemanya
# 9 aC
## Esdeveniments
### Imperi romà

* Facundus Novus col·loca en el Camp de Mart a Roma un obelisc amb forma de solarium.
* Pannonia és incorporada a l'Imperi Romà com a part de la Il·líria.
* Tiberi continua la Conquesta de Germània.
* S'acaba l'Ara Pacis o "Altar de la Pau", que havia sigut iniciada quatre anys abans.

### Judea

* Herodes acaba la reconstrucció del Temple de Jerusalem.

## Necrològiques

* Setembre - Drus el Jove, fill de l'emperador August.
# 1108
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Olèrdola (Comtat de Barcelona): L'assemblea de Pau i Treva és convocada pel comte Ramon Berenguer III.

### Món

* 29 de maig - Uclés (Castella): Es desferma la batalla d'Uclés entre castellans i almoràvits, amb la victòria d'aquests darrers i l'ocupació de la vila.
* 19 de juliol - Trípoli (Líban): Els croats ocupen la ciutat.
* França: Lluís VI el Gros esdevé rei per la mort del seu pare Felip I.

## Naixements

* Barcelona: Berenguera de Barcelona, infanta, filla de Ramon Berenguer III, que per matrimoni amb Alfons VII de Castella esdevindrà reina de Castella, Lleó i Galícia (m. 1149).

## Necrològiques
### Països Catalans

* Girona: Mafalda de Pulla-Calàbria, comtessa de Barcelona, vídua de Ramon Berenguer II.

### Món

* 26 de gener - Cîteaux (França): Sant Alberic de Cîteaux, monjo cofundador de l'Orde del Cister.
* 29 de juny - Melun (França): Felip I de França, rei.
* Tunísia: Tamim ibn al-Muïzz, emir zírida d'Ifríqiya.
# 854

El 854 (DCCCLIX) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

## Esdeveniments

* Basili és nomenat paracemomen de la cort romana d'Orient.
* Primera menció escrita de Nóvgorod
* Revolta a Aquitània
# 717

El 717 (DCCXVII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Gran terratrèmol a Síria
* Carles Martell és nomenat Majordom de palau de Nèustria
* Destrucció de la primera comunitat del Monestir de Sant Cugat
# 645

El 645 (DCXLV) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià. L'ús del nom «645» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments

* Lluites internes pel tron al Japó, amb assassinat dels principals hereus.
* Revolta d'Oxirrinc.
* Reformes Taika al Japó.
# 295

El 295 (CCXCV) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

## Necrològiques

* Sebaste (Armènia): Sants Eustraci, Ausensi, Eugeni, Mardari, Orestes i Antíoc, màrtirs.
* Roma: Susanna de Roma. Màrtir cristiana.
# 348
## Esdeveniments

* Jerusalem (Palestina): Màxim és deposat com a patriarca de la ciutat a instàncies dels arrians.
* Antioquia (Síria): Lleonci és nomenat bisbe arrià de la ciutat.

## Naixements

* Cesaraugusta o Calagurris (Tarraconense): Aureli Climent Prudenci, poeta i polític. (m. 408)

## Necrològiques

* 9 de maig - Pbow (Egipte): Sant Pacomi de Tabenna, anacoreta i monjo, fundador del monaquisme cenobític.
# Teatre contemporani

El teatre contemporani és el teatre fet des dels anys 60 del segle xx fins a l'actualitat. En aquesta època encara es fa teatre clàssic tradicional, a més d'altres estils de teatre, de vegades anomenat "noves dramatúrgies", que pot barrejar diverses arts escèniques i que sobretot trenca amb els preceptes tradicionals, com per exemple el focus únic o les dites tres unitats aristotèliques. S'inscriu dintre de l'art contemporani.
Com a les arts plàstiques, a partir dels anys seixanta les arts escèniques a Europa van viure una revolució que va trencar amb les representacions tradicionals i el psicologisme i l'estètica realista que es valorava fins aleshores. Aquests canvis van afectar totes les arts escèniques, incloent el teatre, la dansa, l'òpera i el circ, sense oblidar l'aparició d'un tipus d'espectacle diferent: el happening i l'art d'acció o performance. Després apareixerien grups alternatius com els de Peter Brook i Jerzy Grotowski, i més tard propostes com les de Tadeusz Kantor i Bob Wilson.
La dansa es va renovar totalment, més enllà de l'estil neoclàssic, incorporant accions físiques quotidianes o tretes d'oficis, arts marcials, jocs i esports, per exemple; i incorporant el text en diverses formes, incloent fins i tot la veu. A més es considera l'atzar, la forma per la forma (dance is motion, not emotion) i la independència de la música, que ocorre al mateix temps però no supedita a la dansa a ella. D'altra banda, els directors teatrals també experimenten amb nous conceptes de l'espai i el temps, a més de la relació amb el text, que pot ser independent del cos (en l'ús de la veu en off, per exemple). Els dramaturgs van acostar el text a la parla quotidiana, el van fer més ritual, en van buscar l'essència, la musicalitat, el ritme i també el van desconstruir. Les arts audiovisuals s'incorporen, a més de tota mena de tecnologia.

## Referències

* 1 2 Mercè Saumell, El teatre contemporani, editorial UOC, 2006. ISBN 8497884027 (català)

## Vegeu també

* Arts vives

## Enllaços externs

* Aproximació a una cronologia del teatre català, de la postguerra al segle XXI RACO, Revistes Catalanes amb Accès Obert, coordinat pel Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya i la Biblioteca de Catalunya. Patrocinat per la Generalitat de Catalunya. Document pdf. (català)
# 358
## Esdeveniments

* Ctesifont (Pèrsia): L'emperador sassànida Sapor II signa la pau amb els nòmades quionites i reinicia la guerra contra els romans.
* Nicea (Bitínia): La ciutat sofreix un gran terratrèmol quedant parcialment destruïda.
# 393
## Esdeveniments

* 23 de gener - Milà (Itàlia): Honori és nomenat August d'Occident pel seu pare Teodosi I el Gran.
* Olímpia (Grècia): Se celebren els Jocs Olímpics per darrera vegada perquè l'emperador romà Teodosi els considera una manifestació pagana.
* Roma: La poetessa romana Falcònia Proba dedica a Honori el seu Cento Virgilianus.
* Barcelona (Tarraconense): Sant Paulí de Nola és nomenat prevere.

## Naixements

* Atenes (Grècia): Eudòxia Augusta, emperadriu, dona de Teodosi II. (m. 461)
* Antioquia (Síria): Teodoret de Cir, bisbe i escriptor. (m. 457)
# 417
## Esdeveniments

* 1 de gener - Roma: L'emperador Honori casa la seva germana Gal·la Placídia amb Constanci, per associar-lo al poder.
* 18 de març - Roma: Zòsim I és escollit papa, substituint el difunt Innocenci I.
* 31 d'octubre - Òstia (Itàlia): El poeta romà Rutili Claudi Namacià s'embarca de retorn cap a la Gàl·lia en un viatge que quedarà immortalitzat en el seu famós poema De Reditu Suo.

## Necrològiques

* 12 de març - Roma: Sant Innocenci I, papa.
# 464
## Esdeveniments

* Gàl·lia: Amb la mort d'Egidi, Teodoric II (rei dels visigots ocupa les terres fins al riu Loira i el Roine.
* Sicília: Els romans de Marcel·lí d'Il·líria expulsen els vàndals de l'illa.

## Necrològiques

* Gàl·lia: Egidi, general romà, governador de la província, independent de fet.
# 1657
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Perpinyà: El cardenal Giulio Raimondo Mazzarino crea el regiment Regiment Català Mazarí format per dos batallons.

### Resta del món

* Liparit III Dadiani esdevé mtavari de Mingrèlia succeint al seu germà Levan II Dadiani quan aquest va morir.
* Mont-real, Quebec: és fundada l'església de Notre-Dame-de-Bon-Secours, tot i que l'edifici actual és de 1771.

## Naixements
### Països Catalans

* 16 de setembre, Martorell: Gabriel Manalt i Domènech, sacerdot, organista, mestre de capella i compositor.
* Barcelona: Joan Baptista Rocabert, mestre de capella de l'abadia de Montserrat

### Resta del món

* 11 de juliol, Kaliningrad: Frederic I de Prússia, Margrave elector de Brandenburg, Rei de Prússia, primer rei de Prússia.
* 15 de desembre, París: Michel Richard Delalande, compositor, organista i violinista francès.
* Graz: Guido Starhemberg, militar austríac lluità contra en batalles contra els turcs.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 24 de març: Philippe de La Mothe-Houdancourt, comte de la Mothe-Houdancourt, militar francès, duc de Cardona, mariscal de França i virrei de Catalunya, que lluità a la Guerra dels Segadors i en diversos escenaris de la Guerra dels Trenta Anys.
* Perpinyà: Llàtzer Tramulles, escultor català feu els retaules de Cameles, Brullà, Trullars, Santa Maria d'Arles i Sant Jaume de Perpinyà (al Rosselló).

### Resta del món

* 2 d'abril Jean-Jacques Olier, sacerdot francès, representant de l'escola espiritual francesa i fundador de la Companyia dels Sacerdots de Sant Sulpici.
* 29 d'abril, París: Jacques Stella, pintor del Classicisme francès; les seues obres es caracteritzen per elegants figures de modelat escultòric.
* 6 d'octubre, Imperi Otomà: Katib Çelebi, historiador bibliògraf i geògraf turc.
* Levan II Dadiani, mtavari de Mingrèlia.
* Viena: Ferran III del Sacre Imperi Romanogermànic, Emperador del Sacre Imperi Romanogermànic, arxiduc d'Àustria, rei d'Hongria i rei de Bohèmia.
* Jean de Lascaris-Castellar, Gran Mestre de l'Orde de Malta.
# 488
## Esdeveniments

* Pèrsia: Els nobles deposen el rei sassànida Balash i lliuren la corona al seu nebot Kobad I.
* Isàuria (Àsia Menor): El rebel Il·los i l'usurpador Lleonci I són vençuts per l'exèrcit de l'emperador Zenó, capturats i decapitats.
* Dàcia: Els ostrogots de Teodoric el Gran inicien la seva emigració massiva cap a Itàlia. Pel camí tenen enfrontaments amb huns, gèpides i sàrmates.
* Pannònia: Els longobards, liderats per Gedeoc aconsegueixen la independència dels huns i s'estableixen a les terres entre el Vístula i l'Oder.

## Necrològiques

* Isàuria (Àsia Menor): Il·los, general romà d'Orient, decapitat.
* Isàuria (Àsia Menor): Lleonci I, usurpador al títol d'emperador romà oriental, decapitat.
* Constantinoble: Acaci, patriarca de la ciutat.
# 548
## Esdeveniments

* setembre - Itàlia: El general Belisari ha de deixar la seva campanya contra els ostrogots per tornar amb urgència cap a Constantinoble.
* Toledo (Regne de Toledo): Amb la mort del rei Teudis, és succeït per Teudisel.
* Reims (Austràsia): Teodobald hereta del seu pare Teodobert I la corona merovingia.
* Numídia: L'emperador romà d'Orient Justinià I n'acaba la conquesta dels vàndals.

## Naixements

* Regne de Powys (Gal·les): Sant Tysilio, príncep i bisbe.

## Necrològiques

* 28 de juny - Constantinoble: Teodora, emperadriu romana d'Orient amb el seu espòs Justinià I, de càncer.
* Toledo (Regne de Toledo): Teudis, rei visigot, assassinat.
* Reims (Austràsia): Teodobert I, rei merovingi.
* Coserans (Gàl·lia): Sant Lliceri, bisbe de la ciutat.
# 863

El 863 (DCCCLXIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Els vikings arriben a Kíev.
* Carles II el Calb obté la fidelitat dels bretons.

## Necrològiques

* Carles de Provença
# 1432
## Esdeveniments

    Països Catalans
    Resta del món
* La infanta de Savoia Margarida de Savoia esdevé reina consort de Nàpols pel seu casament amb Lluís III de Provença.
* La dinastia Djalayàrida deixa de governar el Baix Iraq.
* Hushang Shah (Alp Khan) deixa de ser sultà de Malwa.
* Donatello esculpeix el «Retrat de Niccolò da Uzzano», terracota policromada.

## Naixements

Països Catalans
Resta del món
* 17 de gener: Antonio Pollaiuolo, pintor, escultor, orfebre i gravador italià del renaixement, que perfeccionà la tècnica de l'esmaltat.
* 30 de març: Mehmet II, soldà de l'Imperi Otomà (1444 - 1446 i 1451 - 1481) durant el seu regnat succeí la caiguda de Constantinoble que marcà l'inici de l'edat moderna.
* Alfons V de Portugal dit «l'Africà», rei de Portugal.
* Isabel de Coïmbra, infanta de Portugal i reina consort de Portugal (1448 - 1455).
* Ōta Dōkan, samurai descendent de Minamoto no Yorimasa.
* Giuliano da Maiano, arquitecte, escultor i artesà de mosaics italià.

## Necrològiques

Països Catalans
* Barcelona: Berenguer de Bardaixí i López de Sesé, cavaller i jurista aragonès del llinatge dels Bardaixí, senyor de Saidí.
# 562

El 562 (DLXII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments

* Turíngia (Germània): El rei Sigebert I d'Austràsia aconsegueix frenar l'expansió dels àvars cap a Occident.
* Dara (Armènia): Els perses del rei sassànida Cosroes I signen un tractat de pau amb els romans d'Orient de l'emperador Justinià I.
* Constantinoble: El general Belisari és acusat de corrupció i els seus béns són confiscats.