OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ariadnes Colles

Ariadnes Colles és un grup de turons del quadrangle Eridania de Mart, situat amb les coordenades planetocèntriques a -33.2 ° latitud N i 174.81 ° longitud E. Té 188.01 de diàmetre i va rebre el nom d'un tret albedo. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1982. El terme "Colles" és utilitzat per turons petits o knobs.

## Referències

* ↑ "Ariadnes Colles". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descriptor Terms (Feature Types)» (en anglés).
# Scusa ma ti chiamo amore

Perdona si et dic amor és una pel·lícula dirigida per Federico Moccia, autor del llibre homònim, que explica la història d'un amor ple de dificultats, a causa sobretot de la diferència d'edat entre els dos protagonistes.

## Argument

Niki (Michela Quattrociocche) té 17 anys i està cursant el seu últim any de batxiller, mentre que Alessandro (Raoul Bova) és un jove publicista de 37 anys que treballa en una empresa molt famosa. Tot i la diferència d'edat, els dos protagonistes de la història s'enamoren perdudament l'un l'altre encara que aquesta relació es veurà afectada per altres personatges com les respectives ex parelles de cadascun d'ells, els familiars, els amics ...

## Personatges

* Raoul Bova com a Alessandro Belli o Àlex. És un publicista d'èxit de 37 anys. A l'inici es veu que li va demanar matrimoni a l'Elena, la seva xicota, i aquesta va marxar. Alex porta una vida normal amb els seus amics: Pietro, Flavio i Enrico, juntament amb les seves respectives dones, desmarcant el fet que amaga que Elena li ha deixat. El seu estil de vida comença a millorar quan coneix Niki, una noia vint anys menor, a través d'un accident (ella amb la seva moto i ell amb el seu cotxe). A l'inici Alex no la veu més que com una nena petita, però poc a poc se'n va enamorant.
* Michela Quattrociocche com a Niki Cavalli. És una noia alegre i divertida, però també responsable i impulsiva. Niki té 17 anys i, per tant, es prepara per a la selectivitat. Forma part d'un grup d'amigues que es fan dir a si mateixes Les Ona (Onde). Des de l'accident de cotxe no para de perseguir Alessandro, del qual decideix que serà el seu xicot només veure'l.
* Veronika Logan com a Elena. Exparella d'Alessandro.
* Luca Angeletti coma a Enrico. Amic d'Alessandro.
* Ignazio Oliva com Flavio. Amic d'Alessandro.
* Francesco Apolloni com a Pietro. Amic d'Alessandro.
* Davide Rossi com a Fabio. Exparella de Niki.
* Beatrice Valente com a Olly. Amiga de Niki. (Membre de les ONDE)
* Francesca Ferrazzo com a Erica. Amiga de Niki. (Membre de les ONDE)
* Michelle Carpente com a Diletta. Amiga de Niki. (Membre de les ONDE)
* Edoardo Natoli com a Filippo. Parella de Diletta.
* Pi Quartullo com a Roberto. Pare de Niki. Marit de Simona.
* Cecilia Dazzi com a Simona. Mare de Niki. Esposa de Roberto.
# Paracornicularia

Paracornicularia bicapillata, és una espècie d'aranya araneomorfa de la subfamília Erigoninae, dins de la família Linyphiidae. És l'únic membre del gènere monotípic Paracornicularia.
Fou descrit per primera vegada per C. R. Crosby i S. C. Bishop l'any 1931,
És un endemisme dels Estats Units.

## Referències

* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog 12.0 (American Museum of Natural History).
* ↑ Crosby, C. R.; Bishop, S. C. «Studies in American spiders: genera Cornicularia, Paracornicularia, Tigellinus, Walckenaera, Epiceraticelus and Pelecopsis with descriptions of new genera and species». Journal of the New York Entomological Society, vol. 39, 1931, pàg. 359–403.
* ↑ Gloor, Daniel; Nentwig, Wolfgang; Blick, Theo; Kropf, Christian «Gen. Paracornicularia Crosby & Bishop, 1931». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2 [Consulta: 17 juny 2019].

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# Ofelia Hooper

Ofelia Hooper Polo (Las Minas, Veneçuela 13 de novembre de 1900 - 23 de setembre de 1981) fou una sociòloga, poetessa, professora, catedràtica, investigadora i activista panamenya en pro dels drets civils.

## Biografia

Fou filla de Maurice Hooper i Olimpia Polo Valdés.1 Va col·laborar en diversos mitjans escrits del seu país, entre ells en La Antena (1931) i en la Frontera (1937); a més a més, va editar Primicias en 1927; dins de la poesia panamenya, va ser una de les primeres exponents de l'avantguarda en el mencionat país al costat d'Eda Nela.
En l'àmbit de la sociologia, va ser una de les pioneres d'aquest camp a Panamà al costat de Demetrio Porras (1898-1972) i Georgina Jiménez de López (1904-1994); a més a més, va ser pionera en la investigació del camp panameny.

## Obres

* Creación de Victoria Angelica Torres Cartaya la TUTI. A raíz de esta creación la vida ha tenido mas sentido (1943).
* Semblanza del hombre rural de Panamá (1969).
* Aspectos de la vida social rural de Panamá (1945)

## Referències

* 1 2 3 «Ofelia Hooper». Encaribe, Enciclopedia de historia y cultura del Carible. Arxivat de l'original el 2020-10-18. [Consulta: 16 juny 2017].
* ↑ Conte Porras i 1990, 636.
* ↑ del Saz, 19744, p. 604.
* ↑ Universidad de Panamá. Comisión Universitaria del Centenario de la República, 2004, p. 489.
* ↑ Figueroa Navarro, 1983, p. 535.

## Bibliografia

* Universidad de Panamá. Comisión Universitaria del Centenario de la República. Panamá: Cien años de República. Manfer, 2004. ISBN 978-996-260-839-4.
* del Saz, Agustín. Antología general de la poesía panameña (siglos XIX-XX). Editorial Bruguera, 1974. ISBN 978-840-203-783-1.
* Conte Porras, Jorge. Requiem por la Revolución, 1990.
* Figueroa Navarro, Alfredo. El Desarrollo de las ciencias sociales en Panamá. Universidad de Panamá, 1983.
# Rima Bradley

Rima Bradley és una estructura geològica del tipus rima a la superfície de la Lluna, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 25.39 ° de latitud N i 1.28 ° de longitud E. Fa un diàmetre de 133.76 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1964 i fa referència al propers Mons Bradley.

## Referències

* ↑ "Rima Bradley". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Arthur, D. W. G. i altres. Communications of the Lunar and Planetary Laboratory. The System of Lunar Craters, Quadrants I, II, III, IV. vol. 2, no. 30, 1963: vol. 3, no. 40, 1964: vol. 3, no. 50, 1965: vol. 5, no. 70, 1966..
# 903
## Esdeveniments

* Comença el pontificat el Papa Lleó V (substitueix Benet IV)
* Agregades les Illes Balears a l'imperi àrab
* Els vikings envaeixen Anglaterra

## Naixements

* Abd Al-Rahman Al Sufi, astrònom persa

## Necrològiques
### Món

* 13 de gener: Francó de Tongeren´, bisbe de Lieja
* Lleó V (a la presó, un cop desposseït del càrrec papal)
# Rectoria de Rubinat

La Rectoria de Rubinat és un edifici del poble de Rubinat, al municipi de Ribera d'Ondara (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici que es troba integrat dins del nucli urbà, adossat per al part esquerra a l'església de Santa Maria i per la part dreta a una casa particular i en estar de ruïna. Es tracta d'una construcció de planta rectangular, estructurada a partir de planta baixa, primer pis i golfes. La porta d'accés situada a la façana que dona al carrer Major del poble. Aquesta porta presenta forma allindada, ambdós brancals realitzats amb carreus que presenten actualment un estat molt erosionat i que a la seva llinda hi ha una inscripció que diu "HAEC EST DOMUS RECTORIS, QUAN JOANNES ASCURA RECTOR PROPIO AERE A FUNDAMENTIS REVECIT" i l'any "1748". Les obertures d'ambdós façanes que presenta l'edifici, tant les de la planta baixa com les del primer pis responen a la primitiva construcció i estan emmarcades amb carreus molt erosionats i les obertures de les golfes responen a remodelacions posteriors. El parament de l'obra està realitzat amb paredat.
La inscripció a la llinda de la porta ens fa referència a la restauració de la casa l'any 1748, quan era el rector del poble Joan Escura.

## Referències

* 1 2 «Rectoria de Rubinat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Cydonia Colles

Cydonia Colles és un grup de turons del quadrangle Mare Acidalium de Mart, situat amb les coordenades planetocèntriques a 41.67 ° latitud N i 351.24 ° longitud E. Té 362.78 km de diàmetre i va rebre el nom d'un tret albedo localitzat a 50 ° latitud N i 355 ° longitud O. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 2003. El terme "Colles" és utilitzat per turons petits o knobs.

## Referències

* ↑ "Cydonia Colles". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descriptor Terms (Feature Types)» (en anglés).
# Supercopa d'Espanya de futbol 2023

La Supercopa d'Espanya 2022–23 va ser la 39a edició de la Supercopa d'Espanya, una competició anual de futbol per a clubs del sistema de lliga espanyola de futbol que van tenir èxit en les seves principals competicions la temporada anterior. Va ser disputada a Riad, Aràbia Saudita.

## Qualificació

El torneig comptava amb els guanyadors i subcampions de la Copa del Rei 2021-22 i de la Lliga 2021-22.

### Equips classificats

Els quatre equips següents es van classificar per al torneig.
| Equip | Mètode de qualificació | Participació | Última aparició com a | Altres anys | Altres anys | Altres anys |
| Equip | Mètode de qualificació | Participació | Última aparició com a | Guanyador(s) | Subcampions | Semifinalistes |
| Reial Betis | Guanyador de la Copa del Rei 2021-22 | 2n | Subcampió 2005 | – | 1 | – |
| Reial Madrid | Guanyador de la Lliga 2021-22 | 19è | Guanyador 2021-22 | 12 | 5 | 1 |
| València CF | Subcampió de la Copa del Rei 2021-22 | 6è | Semifinalista 2019-20 | 1 | 3 | 1 |
| FC Barcelona | Subcampió de la Lliga 2021–22 | 27è | Semifinalista 2021-22 | 13 | 11 | 2 |

## Partits

* Els horaris indicats són UTC+3.
* Els tres partits se celebren a l'Estadi Internacional Rei Fahd de Riad, Aràbia Saudita.

### Quadre

| Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| 11 gener 2023 – Riad | 11 gener 2023 – Riad |
| Reial Madrid (p) | 1 (4) |
| Reial Madrid (p) | 1 (4) | 15 gener 2023 – Riad | 15 gener 2023 – Riad |
| València CF | 1 (3) | 15 gener 2023 – Riad | 15 gener 2023 – Riad |
| València CF | 1 (3) | Reial Madrid | 1 |
| 12 gener 2023 – Riad | 12 gener 2023 – Riad | | Reial Madrid | 1 |
| 12 gener 2023 – Riad | 12 gener 2023 – Riad | FC Barcelona | 3 |
| Reial Betis | 2 (2) | FC Barcelona | 3 |
| FC Barcelona (p) | 2 (4) | | |

### Semifinal

| Reial Madrid | 1–1 (pr.) | València CF |
| Benzema 39' (pen.) | Informe | Lino 46' |
| Tanda de penals |||
| * Benzema Modrić Kroos Asensio | 4–3 | * Cavani Cömert Moriba Guillamón Gayà |
| Reial Betis | 2–2 (pr.) | FC Barcelona |
| * Fekir 77' Loren 101' | Informe | * Lewandowski 40' Fati 93' |
| Tanda de penals |||
| * Willian José Loren Juanmi Carvalho | 2–4 | * Lewandowski Kessié Fati Pedri |

### Final

| Reial Madrid | 1–3 | FC Barcelona |
| * Benzema 90+3' | Informe | * Gavi 33' Lewandowski 45' Pedri 69' |
* Campió Supercopa d'Espanya 2023
* FC Barcelona 14è títol

## Vegeu també

* La Liga 2022-23
* Copa del Rei 2022-23

## Referències

* ↑ «Supercopa de España». www.rfef.es. [Consulta: 13 gener 2022].
* ↑ «El Betis asegura su participación en la próxima Supercopa de España». www.sevilla.abc.es. [Consulta: 4 març 2022].
* ↑ «OFICIAL | Definido el orden de partidos de la Supercopa de España» (en castellà). RFEF, 04-11-2022 [Consulta: 4 novembre 2022].
* ↑ «Real Madrid vs. Valencia», 11-01-2023. [Consulta: 11 gener 2023].
* ↑ «Real Betis vs. Barcelona», 12-01-2023. [Consulta: 12 gener 2023].
# Rima Carmen

Rima Carmen és una estructura geològica del tipus rima a la superfície de la Lluna, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 20.19 ° de latitud N i 29.38 ° de longitud E. Fa un diàmetre de 15.02 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1964 i fa referència a Carmen, un nom en castellà.

## Referències

* ↑ "Rima Carmen". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Arthur, D. W. G. i altres. Communications of the Lunar and Planetary Laboratory. The System of Lunar Craters, Quadrants I, II, III, IV. vol. 2, no. 30, 1963: vol. 3, no. 40, 1964: vol. 3, no. 50, 1965: vol. 5, no. 70, 1966..
# 913
## Esdeveniments

* Lleó és la capital del regne d'Astúries
* Construcció de l'Alcázar de Sevilla
* Landó I escollit papa (en substitució d'Anastasi III).

## Naixements

* Isma'il al-Mansur Bi-Nasrillah, califa

## Necrològiques

* Alexandre
* Anastasi III
# Castell de Sant Antolí

El castell de Sant Antolí és una fortificació del poble de Sant Antolí, al terme municipal de Ribera d'Ondara (Segarra) declarat bé cultural d'interès nacional. Documentat a finals del segle xi. El castell de Sant Antolí es va bastir a mitjans del segle xi. L'any 1251 Jaume I fou el senyor eminent del terme, tot i que l'enfeudà als Queralt. El 1307 Pere el Cerimoniós, va empenyorar el castell i altres llocs a Alamanda, senyora de Pere de Queralt. Tot i que Alfons el Magnànim va declarar el terme de Sant Antolí unit a la corona el 1420, durant el segle xv passà als Aimeric. Posteriorment, a partir d'aliances matrimonials passà als Erill fins al segle xix.
Edifici situat a la part alta del poble i adossat a dependències agrícoles de construcció moderna, se'ns presenta de planta quadrada amb coberta a doble vessant. L'edifici s'estructura a partir de planta baixa i primer pis. A la planta baixa es conserven les cavallerisses i al primer pis s'utilitza com a magatzem de maquinària agrícola. Té dos portes d'accés al seu interior en funció de les necessitats pertinents. L'una situada a la façana lateral i dona accés a l'interior del primer pis, d'altra està situada a la façana principal i dona directament a les cavallerisses. L'espai interior de la planta baixa es troba compartimentat per sis espais coberts per volta de creueria. Aquests espais són delimitats per dos pilars de planta quadrats i arcs apuntats. El tipus d'obra està realitzat amb carreus perfectament escairats.

## Notes

* 1 2 «Castell de Sant Antolí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Hydraotes Colles

Hydraotes Colles és un grup de turons del quadrangle Margaritifer Sinus de Mart, situat amb les coordenades planetocèntriques a 0.29 ° latitud N i 326.53 ° longitud E. Té 47.5 km de diàmetre i va rebre el nom d'un tret albedo. El nom va ser aprovat per la UAI el 21 d'octubre de 2014. El terme "Colles" és utilitzat per turons petits o knobs.

## Referències

* ↑ "Hydraotes Colles". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descriptor Terms (Feature Types)» (en anglés).
# Sedimentologia

La sedimentologia és la branca de l'estratigrafia i, per tant, de la geologia, que estudia la gènesi i les característiques dels sediments actuals o antics dipositats en un determinat ambient o conca, n'estudia les relacions mútues, les seqüències, llur geometria, llurs estructures deposicionals, la paleontologia, i en fa un model basat en el principi d'actualisme, les quals coses són el fonament de la paleografia, la paleoecologia, la paleoclimatologia i la geologia històrica.
En oposició a la petrografia sedimentària clàssica, estudia les estructures sedimentàries, les relacions entre els sediments, llur gènesi i diagènesi, els ambients i processos sedimentaris, la conca sedimentària, l'àrea font dels materials, etc.

## Referències

* ↑ Riba, 1997. Diccionari de Geologia. Institut d'Estudis Catalans,
# Turtur

Turtur és un gènere d'ocells de la família dels colúmbids (Columbidae) que inclou diverses espècies de coloms tropicals d'Àfrica.
El gènere Turtur va ser introduït l'any 1783 pel naturalista holandès Pieter Boddaert per acomodar-se a la tortoreta alablava (Turtur afer). La paraula Turtur prové del llatí i significa “tórtora”.

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per cinc espècies:
* tortoreta del Sahel (Turtur abyssinicus).
* tortoreta alablava (Turtur afer).
* tortoreta capblava (Turtur brehmeri).
* tortoreta d'ales maragda (Turtur chalcospilos).
* tortoreta timbalera (Turtur tympanistria).

## Referències

* ↑ «Turtur». Mindat.org. [Consulta: 12 gener 2025].
* ↑ Boddaert, Pieter; Boddaert, Pieter; Daubenton, Edme-Louis. Table des planches enluminéez d'histoire naturelle de M. D'Aubenton : avec les denominations de M.M. de Buffon, Brisson, Edwards, Linnaeus et Latham, precedé d'une notice des principaux ouvrages zoologiques enluminés, 1783, p. 10 Nombre 160.
* ↑ Peters, James Lee. Check-list of birds of the world. v.3. Cambridge: Harvard University Press, 1937.
* ↑ Jobling, James A. The Helm Dictionary of Scientific Bird Names: From Aalge to Zusii. Londres: Christopher Helm, 2010, p. 393. ISBN 978-1-4081-2501-4 [Consulta: 12 gener 2025].
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Pigeons – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2, 17-08-2024. [Consulta: 12 gener 2025].
# Natasha Jiménez

Natasha Jiménez és una activista trans i intersex i escriptora de Costa Rica, qui és actualment la Coordinadora General del MULABI, Espai llatinoamericà de Sexualitats i Drets, i amfitriona de la Secretaria Intersex de l'ILGA. És una membre de consell consultiu per al primer fons de drets humans intersex i va participar en la primera audiència intersex davant la Comissió Interamericana de Drets Humans.

## Activisme

Activista intersex i trans per més de 20 anys, Jiménez va començar el seu activisme en moviments feministes i LGBT a l'Amèrica Llatina, i dona conferències en una gamma d'institucions nacionals i internacionals de drets humans.
El març de 2013, Jiménez, juntament amb Mauro Cabral, Paula Sandrine Marxat i Pidgeon Pagonis va atestar enfront de la Comissió Interamericana de Drets Humans sobre la Situació de Drets Humans de Persones Intersex a les Amèriques. La primera audiència en drets humans intersex davant la Comissió, cadascú va compartir les seves experiències personals i va presentar els assumptes més importants, com la «cirurgia» de normalització en els genitals de nens intersex.
L'any 2015, Jiménez es va unir al consell consultiu internacional d'un fons filantròpic de Drets Humans Intersex establert per l'Astraea Lesbian Foundation for Justice.

## Treballs

Jiménez ha contribuït a Inter: Erfahrungen intergeschlechtlicher Menschen in der Welt der zwei Geschlechter, editat per Elisa Barth et al., Cuál es el Punto de una Revolución si no Puedo Bailar per Jane Barry i Jelena Dordevic, i Interdicciones editat per Mauro Cabral.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Introducing the Intersex Fund team at Astraea». Astraea Lesbian Foundation for Justice, 16-06-2015. Arxivat de l'original el 2015-07-03 [Consulta: 27 juny 2017].
* ↑ «Boost for Intersex activists and organisations». Swedish Federation for Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Rights(RFSL), 16-01-2015. Arxivat de l'original el 2015-07-04. [Consulta: 27 juny 2017].
* 1 2 «Situation of Human Rights of Intersex Persons in the Americas». Center for Human Rights and Humanitarian Law, 21-03-2013. [Consulta: 27 juny 2017].
* ↑ «Voices of LGBTI Defenders». International Service for Human Rights. Arxivat de l'original el 2019-06-05. [Consulta: 27 juny 2017].
* ↑ «Schedule of Hearings 147o Session Inter-American Commission on Human Rights (IACHR)]» (PDF). Organización de los Estados Americanos, 2013.
* ↑ Barth, Elisa. Inter: Erfahrungen intergeschlechtlicher Menschen in der Welt der zwei Geschlechter (en alemany). Berlín: NoNo Verlag, 2013. ISBN 978-3-942471-03-9.
# Rima Cauchy

Rima Cauchy és una estructura geològica del tipus rima a la superfície de la Lluna, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 12.7 ° de latitud N i 40.39 ° de longitud E. Fa un diàmetre de 167 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1964 i fa referència al proper cràter Cauchy.

## Referències

* ↑ "Rima Cauchy". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Arthur, D. W. G. i altres. Communications of the Lunar and Planetary Laboratory. The System of Lunar Craters, Quadrants I, II, III, IV. vol. 2, no. 30, 1963: vol. 3, no. 40, 1964: vol. 3, no. 50, 1965: vol. 5, no. 70, 1966..
# Pont Vell de Sant Antolí

El pont Vell de Sant Antolí és una obra de Ribera d'Ondara (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat dins del poble de Sant Antolí i Vilanova s'aixeca aquest pont, obrat amb pedra sorrenca a base de carreus ben picats i escairats, de dos ulls i amb tallamar afegit de planta angular a l'entrada del riu i arrodonit a la sortida. A banda i banda del pont, ambdues ribes, s'hi basteixen forts murs de contenció que s'integren a l'estructura del pont per tal de reforçar-lo. L'estructura superior del seu pas ha estat modificada, i s'ha reforçat a partir d'una estructura amb bigues de ferro i rejuntat amb ciment.

## Història

En origen aquest pont presentava una imatge diferent; obrat amb carreus i de dos ulls d'arc de mig punt. Actualment, a causa de la seguretat viària es va reforçar el pas superior mitjançant bigues de formigó armat.

## Referències

* 1 2 «Pont Vell de Sant Antolí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# 929
## Esdeveniments

* Es crea el califat de Còrdova
* Conflictes entre Hug el Gran i Heribert II de Vermandois

## Naixements

* Japó: Fujiwara no Motoyasu, escriptora.

## Necrològiques

* Al-Battani, astrònom àrab
* Sant Wenceslau (segons una altra tradició, l'any 935)
# Oxia Colles

Oxia Colles és un grup de turons del quadrangle Oxia Palus de Mart, situat amb les coordenades planetocèntriques a 25.64 ° latitud N i 336.5 ° longitud E. Té 595.24 km de diàmetre i va rebre el nom d'un tret albedo localitzat a 25 ° latitud N i 240 ° longitud O. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1985. El terme "Colles" és utilitzat per turons petits o knobs.

## Referències

* ↑ "Oxia Colles". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Blunck, Jürgen. Exposition Press. Mars and its Satellites, A Detailed Commentary on the Nomenclature. 2$^a$, 1982..
* ↑ «Descriptor Terms (Feature Types)» (en anglés).