OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa Martí Ribé

La Casa Martí Ribé és un edifici de Tarragona protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici d'habitatges amb tres importants façanes, una dona a la Rambla Nova, l'altra al carrer Roger de Llúria i l'altra al pati interior, exemples interessants de l'arquitectura historicista de finals del segle xix. Construït sota la direcció de l'arquitecte Magí Tomàs Secall al 1871 pel propietari Martí Ribé. Ocupa una parcel·la molt regular que permet obrir tres obertures a la Rambla i fins a cinc al carrer Roger de Llúria. La façana posterior està ordenada amb galeries. L'edifici és de planta baixa i tres pisos.
Amb l'ornamentació de la façana i la mida que es dona als balcons i altres obertures, es busca establir una ordenació jeràrquica a l'edifici. Destaquen els trencaaigües de caràcter historicista. El principal està format per una balconada seguida. La façana del carrer de Roger de Llúria hi ha un interès per ordenar la façana verticalment, per això a la part central s'ha disposat una finestra/balcó i a banda i banda una finestra i un balcó. L'acabament de l'edifici ve també donat per un coronament amb balustres de terra cuita, actualment tapiat. Cal destacar l'ús de respiralls a la zona superior. Pel tipus de material i la decoració es busca establir la importància de cadascun dels carrers.
Horitzontalment, la línia d'imposta col·locada a l'altura dels forjats dels pisos defineix les parts de l'habitatge. La utilització de la pedra (llisos) la trobem als baixos, a les cantonades, i al marc i llosanes dels pisos. A l'altura del coronament trobem una sèrie de respiralls de forma ovalada. Destaca l'acurat treball del ferro colat de les balconades. L'arrebossat de la façana era imitació de carreus escairats.
Tot l'interès de la construcció rau en la decoració de la façana de caràcter historicista, en la disposició simètrica de l'alçat, en l'acurat treball de serralleria, amb la bona qualitat de la pedra i en la disposició harmònica amb la resta d'alçats de la Rambla Nova.

## Referències

* 1 2 3 4 «Casa Martí Ribé». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 maig 2018].
# Casa de la plaça Major (la Secuita)

La Casa de la plaça Major és una obra eclèctica de la Secuita (Tarragonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta baixa, dos pisos i terrassa superior. La façana principal té una motllura que separa cada nivell i l'arrebossat fa diferents textures a cadascun d'ells. A la planta baixa, on hi ha la porta d'arc rebaixat i una finestra a banda i banda, fa línies horitzontals; al primer pis, on s'obren tres balcons, imita carreus de pedra; al segon pis, que té un balcó al mig i una finestra a cada costat, és llis. Les obertures tenen una motllura llisa que les emmarca. Corona la façana una balustrada d'obra. Les baranes i reixes són de ferro forjat.
Aprofitant l'angle que queda entre aquesta casa i la primera del carrer del Clos, hi ha un balcó triangular, també amb barana de ferro forjat.

## Referències

* 1 2 «Casa de la plaça Major». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 juliol 2018].
# Castell d'Arnes

El Castell d'Arnes és un edifici d'Arnes (Terra Alta) declarat Bé Cultural d'Interès Nacional.

## Descripció

Del castell d'Arnes només es conserven en l'actualitat restes de murs de carreus, alguns dels quals han estat aprofitats com a habitatges. A la part que dona al carrer Onze de Setembre encara es pot observar el sòcol rocós sobre el qual s'assenten els murs.

## Referències

* ↑ «Castell d'Arnes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 agost 2018].

## Enllaços externs

* «Castell d'Arnes». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Casa Serretes

La Casa Serretes és una obra de Gandesa (Terra Alta) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un exemple d'una tipologia d'habitatge molt repetida a Gandesa, del segle passat sobre restes anteriors com es pot comprovar als carreus de la seva base. De tres plantes, amb porta de pedra, d'arc rebaixat sobre la qual s'alça el balcó motllurat amb petites mènsules de la planta d'habitació. La planta baixa és magatzem.
La part superior és la que resulta més interessant, amb golfes, d'obertures de petits arcs rebaixats de maó. El ràfec de forma esglaonada amb maons i teules àrabs.

## Referències

* 1 2 «Casa Serretes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 agost 2018].
# Casa Roc

La Casa Roc és una edificació de Prat de Comte (Terra Alta) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge representatiu de gran part de les construccions de la vila, de pocs anys enrere. Realitzat amb còdols i algunes pedres treballades amb alguns carreus de reforç. Té petites finestres amb llindes de fusta i una porta original amb arc de mig punt a base de maons, encegada. Té ntramats de fusta amb revoltons de maó. La coberta és a dues aigües amb teula àrab.
Hi ha una ampliació adossada lateralment, posterior.

## Referències

* 1 2 «Casa Roc». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 agost 2018].

## Enllaços externs

* «Casa Roc». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Sant Pau de Vilalba dels Arcs

Sant Pau de Vilalba dels Arcs és una ermita de Vilalba dels Arcs (Terra Alta) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'ermita de Sant Pau es troba a l'esquerra del camí de Vilalba dels Arcs a Berrús. És una petita ermita de caràcter troglodític, de planta rectangular, que forma conjunt amb un habitatge que té adossat a la part posterior. És feta de maçoneria amb reforços de carreus. Com a sostre té la mateixa roca. La porta és de mig punt adovellada amb impostes motllurades. A l'interior hi ha un altar no venerat i una pila d'aigua de pedra. Pot ser una construcció del segle xviii.

## Referències

* ↑ «Sant Pau de Vilalba dels Arcs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 agost 2018].
# Capella de la Mare de Déu de Montserrat (Vilalba dels Arcs)

La Capella de la Mare de Déu de Montserrat és una edificació de Vilalba dels Arcs (Terra Alta) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de petites dimensions, situat al calvari, prop del cementiri. Té planta rectangular i és fet de maçoneria amb carreus als angles i obertures. La porta d'accés d'arc de mig punt, que arrenca d'impostes, és adovellada. Té l'arc i els brancals motllurats. Damunt la porta hi ha una inscripció que diu " LO QUE DEVEIS COENPAR CORAÇONES TIERNOS ES A CHRISTO SUPREMO JUEZ". Més amunt hi ha un òcul. Corona el conjunt un campanar d'espadanya.

## Referències

* ↑ «Capella de la Mare de Déu de Montserrat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 agost 2018].

## Enllaços externs

* «Capella de la Mare de Déu de Montserrat». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Arcs del carrer del Roser

Els Arcs del carrer del Roser és una obra del Pla de Santa Maria (Alt Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Conjunt de dos arcs de pedra, apuntats, que reposen directament sobre els murs. Formen un porxo que sosté un edifici de pisos molt modificat. En la façana més propera al carrer Major, els carreus estan resseguits per línies de pintura blanca, així com les dovelles de l'arc. A l'altra banda, el carrer queda tancat per uns edificis més moderns.

## Història

Els arcs corresponen, probablement, a una de les portes més antigues d'accés al clos murallat de la vila. L'antiguitat del conjunt ha quedat parcialment amagada per les transformacions experimentades a l'entorn immediat.

## Referències

* 1 2 «Arcs del carrer del Roser». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 agost 2018].

## Enllaços externs

* «Arcs del carrer del Roser». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Arcs del carrer Major (Cabassers)

Els Arcs del carrer Major és una obra gòtica de Cabassers (Priorat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta de dues arcades apuntades que suporten una casa. Són fets amb carreus ben tallats. Les dues bases extremes no semblen originals i són aparentment aprofitades d'algun altre indret. En algunes d'aquestes peces hi apareixen uns relleus circulars amb una mena de flor a l'interior.

## Història

D'origen clarament medieval, les arcades restaren obertes fins al segle passat i eren conegudes com "la plaça", constituint com un eixamplament del carrer Major. Dins hi havia un pedrís on prenia possessió l'alcalde del poble. Després de tancar-se, passaren a formar part de la casa que suporten, dins la que també hi ha d'altres arcades. Hi ha qui suposa que les bases amb els relleus podien haver format part del castell.

## Referències

* 1 2 3 «Arcs del carrer Major». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2018].
# Cal Trucafort

Cal Trucafort és una obra del Lloar (Priorat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici format per planta baixa, un pis i golfes. Destaca la portalada realitzada amb carreus de pedra a la planta baixa. Al primer pis hi ha tres balcons, amb baranes fetes de ferro forjat i de fundició, que es corresponen amb les tres finestres en arc de mig punt de les golfes de la part superior.
A la part dreta de la planta baixa, a la façana, es pot observar un pas que forma part del carrer Major, resultant una mena de galeria coberta per l'edifici en qüestió.

## Història

L'edifici data del darrer terç del segle xix,de temps abans de la fil·loxera, d'una època per tant d'esplendor per a la comarca del Priorat. La casa i la família propietària foren fins a la fi de segle xix de les més importants del municipi, essent molts membres de la mateixa alcaldes i regidors de l'ajuntament.

## Referències

* 1 2 3 «Cal Trucafort». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2018].

## Enllaços externs

* «Cal Trucafort». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Ajuntament (Albatàrrec)

LAjuntament és una obra d'Albatàrrec (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici en cantonera de planta baixa i dos pisos de composició inicialment simètrica, encara que avui desvirtuada. A la façana principal, les obertures de la planta baixa i el primer pis són d'arc rebaixat i les del segon pis quadrangulars però totes estan emmarcades per una motllura llisa, igual que la separació entre els diferents pisos. A la façana lateral totes les obertures són allindades però també estan emmarcades per la motllura llisa. A la primera planta de la façana principal hi ha un balcó corregut de pedra. El parament és de grans carreus de pedra ben escairats.

## Referències

* ↑ «Ajuntament». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 octubre 2018].
# Casa Cornadó

La Casa Cornadó és una obra de Llardecans (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge entre mitgeres que fa cantonada, de planta baixa i dos pisos. La planta baixa té una bona porxada. A l'entrada, enllosada, dos arcs carpanells amb una columna al mig donen accés a l'escala i als estables. Destaca la sala principal i un petit dormitori annex amb pintures de principis de segle. Les parets són en carreus irregulars arrebossats a la façana. Sota l'entrada hi ha el celler de volta.

## Història

Com es pot apreciar en l'emplaçament, la propietat es troba partida en dues. És així que la meitat esquerra ha estat totalment renovada, fent malbé la composició total amb façana horrible.

## Referències

* 1 2 «Casa Cornadó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 octubre 2018].
# Cases amb pati al carrer Rafael de Casanova, 45-49 (Santa Coloma de Gramenet)

Les Cases amb pati al carrer Rafael de Casanova, 45-49 és una obra noucentista de Santa Coloma de Gramenet (Barcelonès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un conjunt de cases entre mitgeres fent xamfrà, format per edificacions de planta baixa i pati al darrere ubicades en parcel·les de petites dimensions.
Les façanes presenten acabat en estuc imitant falsos carreus de pedra combinat amb arrebossat. Totes les cases presenten elements ornamentals de caràcter noucentista: esgrafiats, impostes ceràmiques, frontons, balustrades, estucs amb imitació de carreus de pedra o obra vista. Les finestres de grans dimensions, se situen, a banda i banda de la porta d'accés a la casa i estan protegides per reixes de ferro forjat. Les cobertes són planes.
L'autoria de les cases: Josep Alemany i Juvé cases 47 i 49, Lluís Colomer i Balot cases 4 i 6. Ampliació: J. Ustrell i Sort.

## Referències

* 1 2 3 «Cases amb pati al carrer Rafael de Casanova, 45-49». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2018].
# Can Creixell

Can Creixell és una masia neoclàssica de Santa Cristina d'Aro (Baix Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de tipologia clàssica que ocupa una gran superfície, tot i que resta dividida en dos per tal de permetre viure-hi dues famílies independentment. És d'estructura complexa, amb dos patis comunicats per una tanca amb porta. L'habitatge està format per dos cossos, un possiblement afegit més tard, amb coberta a dues vessants i el carener paral·lel a la façana principal. Té poques obertures, totes elles allindades a excepció de la porta principal d'arc rebaixat. Els murs són fets amb maçoneria, amb els angles reforçats per carreus de mida gran, i les obertures són totes de pedra
A l'esquerra del pati principal hi ha l'habitatge i a la dreta diverses dependències. A l'altre pati hi destaca un gran porxo amb arcades de maó.

## Història

A la porta de la tanca que divideix els dos patis hi consta la data 1850.

## Referències

* 1 2 3 «Can Creixell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 octubre 2018].
# Molí de Cornellana

El Molí de Cornellana és una obra de la Vansa i Fórnols (Alt Urgell) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Els molins d'Adraén, Cornellana i Fórnols són els tres principals molins de la Vansa i Fórnols. Es tracta de tres edificis mixtes, que comparteixen la residència del moliner i el molí pròpiament dit. Tots tres són molins fariners que posteriorment es van adaptar a la producció elèctrica. Són de propietat municipal.
El molí de Cornellana es troba a la dreta del torrent de Ribanegra, en a uns tres-cents metres del pont per on passa la carretera de la Seu d'Urgell a Tuixent. L'edifici és obert i mig ensorrat.
Edifici de planta rectangular, amb dues plantes i golfes, amb coberta a doble vessant, avui enfonsada. El mur meridional també està enrunat. És el típic exemple de molí amb habitatge a la primera planta. Els paraments dels murs són de reble, amb grans carreus a les cantonades. Presenta petites finestres a diversos punts de les façanes nord, sud i de ponent i una porta d'arc rebaixat. Hi ha una data al costat dret de la porta "18?0".
A causa del mal estat en què es troba no es pot interpretar l'estructura interior de l'edifici. Entremig de la runa es pot veure alguna mola.

## Referències

* 1 2 3 4 «Molí de Cornellana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 octubre 2018].
# Molí del Ribalta de Dalt

El Molí del Ribalta de Dalt és una obra d'Aguilar de Segarra (Bages) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Gran casal construït tot ell en carreus de pedra ben treballada. La casa és de planta rectangular i coberta de dos aiguavessos, però a la part del darrere hi ha un afegit posterior a l'època de construcció de la casa. Cal destacar l'ordenació de la façana principal totalment simètrica amb tres finestres d'ampit treballat i tres portes a la part inferior.
Cal destacar també l'existència prop de la casa, de dues grans basses fetes amb carreus de pedra, els murs de les quals fan gairebé 1m. de gruix, i també el molí, que encara es conserva.

## Referències

* 1 2 «Molí del Ribalta de Dalt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 novembre 2018].
# Torre dels Moros (Arbolí)

Torre dels Moros és una obra d'Arbolí (Baix Camp) declarada Bé Cultural d'Interès Nacional.

## Descripció

Torre de guaita prop de Gallicant. Només en queda la cantonada nord-est, feta de carreus ben tallats, bastant grans (40x40x60) i alguns amb encoixinat. La torre mesura uns 5x5 metres i la cantonada supervivent gairebé 9 metres d'alçada. Les altres restes estan molt confoses entre la bardissa.

## Referències

* ↑ «Torre dels Moros». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2018].

## Enllaços externs

* «Torre dels Moros». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Casa de Macià (Capafonts)

Casa de Macià és una casa de Capafonts (Baix Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa amb façana de pedra, de carreu, i arc del mateix material, a la clau del qual hi ha un escut amb un colom en el camp.

## Història

Casa deshabitada, amenaçant ruïna, amb senyals de canter en els carreus, de les del tipus del segle xiv.

## Referències

* 1 2 «Casa de Macià». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2018].

## Enllaços externs

* «Casa de Macià». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Pont dels Moros II (Deltebre)

Pont dels Moros II, també anomenat pont del Rei, és una obra neoclàssica de Deltebre (Baix Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Pont situat sobre un canal, té la forma d'un arc de triomf de un sol vano amb les dovelles i els carreus tallats regularment. Sembla que li falta l'àtic, doncs en el seu lloc es troba una massa de còdols amb argamassa i fang. La seva funció podria ésser de resclosa per a regular el pas de l'aigua d'un canal de navegació o bé per regular l'aigua d'unes salines.
Està situat ben a la vora de la carretera T-340 (km 15), al costat d'una petita àrea de pícnic a mig camí entre Deltebre i la urbanització Riumar.

## Referències

* ↑ «Pont dels Moros II». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 desembre 2018].

## Vegeu també

* Pont dels Moros I (Deltebre)
* GR 99

## Enllaços externs

* «Pont dels Moros II». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# L'Abadia (Paüls)

L'Abadia és una obra de Paüls (Baix Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Aquesta casa presenta un total de cinc plantes, però està situada sobre un solar amb tant fort desnivell que el carrer superior només en presenta dos. Ambdós portes d'accés són fetes de carreus amb toscs arcs de mig punt adovellats. Pel c/ Ca la vila presenta al pis més alt antiga golfa oberta.

## Història

L'antiga abadia és un edifici destacable dintre la part més antiga de Paüls; avui habitatge particular, tenia un origen medieval (s'hi va trobar una taula medieval a l'església vella). Fou reformada.

## Referències

* 1 2 «L'Abadia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 desembre 2018].

## Enllaços externs

* «L'Abadia». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Casa Sorra

La Casa Sorra és una obra amb elements barrocs de Tivenys (Baix Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de dos pisos, la façana és obra de maçoneria arrebossada, amb composició irregular de buits. Presenta un parament força allargat, de dimensions majors que la resta d'edificis que l'envolten. Té dues portes, la principal (central) presenta carreus i arc de mig punt adovellat, amb escut a la clau, sense cap inscripció. Una intervenció recent l'ha desfigurat. Coberta de teula a dues vessants, amb motllura sobre la façana.

## Història

Segons es diu al poble, aquesta casa era un convent (anterior a la urbanització del zona), amb un hort posterior que arribava fins al riu, però no tenim cap documentació, ara per ara, per poder-ho confirmar. Es troba front l'antiga Església de Sant Isidre, documentada almenys al segle xvi i segurament d'origen medieval.

## Referències

* 1 2 3 «Casa Sorra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 desembre 2018].

## Enllaços externs

* «Casa Sorra». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Palau Abacial del Pont de Suert

El Palau Abacial és una obra del Pont de Suert, a la comarca de l'Alta Ribagorça, protegida com a Bé Cultural d'Interès Local. A la darreria de l'any 2023 s'hi va instal·lar l'Arxiu Comarcal de l'Alta Ribagorça, després d'una àmplia reforma segons el projecte dels arquitectes Ramon Solana i Alejandro Royo.

## Descripció

Edifici aïllat, de planta rectangular, de quatre plantes d'alçària i coberta a dues vessants. Les obertures són finestres disposades irregularment als murs de carreus de pedra reblats i arrebossats. Es caracteritza pel campanar separat de l'antiga església i annex a la cantonada. Les cobertes són de teula àrab. El conjunt de casa rectoral amb campanar i l'església defineixen una placeta que s'obre en un mirador a la ribera de la Noguera Ribagorçana.

## Referències

* ↑ «Laura Borràs: "Amb l'arxiu de l'Alta Ribagorça es veurà completat un projecte que és necessari per al país""». Nota de Premsa. Generalitat de Catalunya, 02-03-2019. [Consulta: 8 abril 2024].
* ↑ «Palau Abacial del Pont de Suert». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 desembre 2018].
# Vallfort

Vallfort és una obra de Sant Jaume dels Domenys (Baix Penedès) declarada Bé Cultural d'Interès Nacional.

## Descripció

Masia amb fortificacions prop de Lleger. Edifici situat damunt un petit turonet a la vora de la riera de Marmellar, i molt a prop de Lleger.
S'hi accedeix mitjançant un baluard amb una porta d'arc rebaixat. L'estructura de l'edifici és sostinguda per contraforts. Els materials emprats són carreus irregulars. Cal destacar el seu caire defensiu.

## Història

És documentat un Bernat de Vallfort l'any 1213.
La masia ha estat recentment restaurada i ara funciona com a allotjament rural.

## Referències

* 1 2 3 4 «Vallfort». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 6 febrer 2019].

## Enllaços externs

* vallfort.com. Enllaç a la web de Masia Vallfort
* «Vallfort». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.