# Josep Fageda

Fra Josep Fageda (Vic, octubre de 1608 — Tortosa, 1685). Religiós jerònim, Bisbe de Girona i de Tortosa.

## Biografia

Nascut a Vic, fou batejat en la catedral el 13 d'octubre de 1608, fill de Miquel Fageda, metge, i Isabel.
Entra el 18 de juny de 1628 en el monestir de Sant Jeroni de la Murtra. Estudia filosofia, teologia i matemàtiques en la universitat de Barcelona, i després anà a Salamanca, on fou catedràtic i prior del monestir de la Mare de Déu de la Victòria. El 16 de setembre de 1653 fou elegit prior de Sant Jeroni de la Murtra, i més tard, prior del monestir de la Solana de Sigüenza, i en 1660 estava de visitador de l'orde en Castella.
El 6 d'octubre de 1660 pren possessió del bisbat de Girona, i entra a la seu el 25 de novembre. Era un home auster i intransigent, que vivia com un monjo i estava acostumat a manar i a ser obeït, i així mantingué diversos plets amb al Capítol de la catedral per defensar la jurisdicció i els drets de la dignitat episcopal. Entre 1661 i 1663 realitza una visita pastoral per la diòcesi.
En 1664 és promogut al bisbat de Tortosa. En 1666 realitza visita pastoral per la diòcesi. Entre 1671 i 1673 fou diputat eclesiàstic en les corts de València. El 17 de març de 1672 fra Fageda posa la primera pedra de la capella de la Cinta de la catedral. Assistí als concilis tarraconenses de 1664, 1670, 1678 i 1685.
Mor a Tortosa en 1685, i fou soterrat a la nau central de la catedral.

## Referències i notes

* ↑ Merino — Canal 1826: p. 161.
* ↑ Merino — Canal 1826: pp. 161-162.
* ↑ Merino — Canal 1826: p. 162.
* ↑ Busquets Dalmau 1994: pp. 561-562.
* ↑ Merino — Canal 1826: pp. 162-165.
* ↑ Solà i Colomer 2006: p. 113.
* ↑ Solà i Colomer 2003: p. 72.
* ↑ Pitarch i Almela 2001: p. 133.
* ↑ Querol Coll 2006: p. 27.
* ↑ Costa y Borrás 1866: pp. 98, 110, 117 i 121.

## Bibliografia

* Busquets Dalmau, Joan. La Catalunya del barroc vista des de Girona: La crònica de Jeroni de Real (1626-1683). vol. I. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1994. ISBN 84-7826-513-9 [Consulta: 10 octubre 2014].
* Costa y Borrás, José Domingo. Concilios tarraconses (en castellà i llatí). vol. II. Barcelona: Imprenta del heredero de D. Pablo Riera, 1866 [Consulta: 10 octubre 2014].
* Franquet i Bernis, Josep Maria. Apunts i entremesos de la terra meva. Tortosa: l'autor, 2009. ISBN 978-84-93036-46-1 [Consulta: 10 octubre 2014].
* Merino, Antolín; Canal, José de la. España Sagrada. Theatro geográfico-histórico de la Iglesia de España. Origenes, divisiones y límites de todas sus provincias. Antigüedad, traslaciones, y estado antiguo y presente de sus sillas, con varias diseraciones críticas (en castellà). Tomo XLIV. Madrid: En la imprenta de Don José del Collado, 1826 [Consulta: 10 octubre 2014].
* Pitarch i Almela, Vicent. Llengua i església durant el barroc valencià. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2001. ISBN 84-8415-302-9 [Consulta: 10 octubre 2014].
* Querol Coll, Enric. Estudis sobre cultura literària a Tortosa a l'Edat Moderna. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-8415-862-4 [Consulta: 10 octubre 2014].
* Solà i Colomer, Xavier. El Santuari de la mare de Déu de la Font de la Salut. Vall d'Hosteles-Collsacabra. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2003. ISBN 84-8415-480-7.
* Solà i Colomer, Xavier. La Reforma Catòlica a la muntanya catalana a través de les visites pastorals: els bisbats de Girona i Vic (1587-1800). [Tesi doctoral]. Girona: Universitat de Girona. Departament de Geografia, Història i Història de l'Art, 2006. ISBN 84-689-8280-6 [Consulta: 10 octubre 2014]. Arxivat 17 October 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.