OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Topònims romans dels Països Catalans

Aquesta és una llista incompleta dels topònims que van utilitzar els romans per anomenar alguns dels noms de lloc del territori dels Països Catalans, acompanyats del seu nom actual.
* Aeso: Isona
* Allon: la Vila Joiosa
* Aquae Calidae: Caldes de Malavella o, probablement, Caldes de Montbui
* Ausa: Vic
* Baetulo: Badalona
* Bàrcino: Barcelona
* Bergium: sembla que la Castrum Bergium citada per Titus Livi podria ser Berga
* Blanda: Blanes
* Caput Aquae: Caudete de las Fuentes
* Castrum Octavianum: fortalesa romana situada a l'actual Sant Cugat del Vallès (nom medieval)
* Dertosa: Tortosa
* Diànium: Dénia
* Ebussus: ciutat d'Eivissa
* Edeta: Llíria
* Egara: Terrassa
* Emporiae: Empúries
* Gerunda: Girona
* Iesso: Guissona
* Ilerda: Lleida
* Ilici: Elx
* Iluro: Mataró
* Iulia Libica: Llívia
* Juncaria: la Jonquera
* Lucentum: Alacant
* Municipium Sigarrensis: els Prats de Rei
* Paeniscla: Peníscola
* Pol·lència: Alcúdia
* Portus Ilicitanus: Santa Pola
* Portus Sucronensis: Cullera
* Rode: Roses
* Rubricatum: riu Llobregat
* Ruscino: Castell Rosselló, a tocar de Perpinyà
* Saetabis: Xàtiva
* Saguntum: Sagunt
* Sepelaci: Onda?
* Sicoris: riu Segre
* Sucro: riu Xúquer. A més a més, com a topònim del nucli habitat se la disputen des del segle xvi quatre municipis: Albalat de la Ribera, Alzira, Cullera i Sueca
* Tarraco: Tarragona
* Valentia: València

## Referències

* ↑ Rodà de Llanza, Isabel. Urbanisme: Roma i les ciutats a Catalunya. Barcelona: UOC, 2014, p. 61. ISBN 978-84-9064-032-6.
* ↑ «www.tarraconensis.com». (en castellà). [Consulta: 23 març 2016].
* ↑ Rodà de Llanza, Isabel. Urbanisme: Roma i les ciutats a Catalunya. Barcelona: UOC, 2014, p. 66. ISBN 978-84-9064-032-6. La seva localització exacta s'ha de prendre "amb precaució encara (...) que la rica sèrie de pedestals amb inscripció duen a situar als Prats de Rei "
* ↑ Montalbán Carmona, Toni «L'oppidum romà de Sucro: estat de la qüestió sobre la seua possible ubicació». Clapir (Joves Historiadors Valencians), 2-2013 [Consulta: 23 març 2016].

## Vegeu també

* Itinerari d'Antoní
* Llista de jaciments arqueològics de Catalunya.
* Període romà a Catalunya.
# 2 de 6 aixecat per sota

El 2 de 6 aixecat per sota, o torre de 6 aixecada per sota és un castell de 6 pisos d'alçada i dues persones per pis en el seu tronc, excepte els dos darrers pisos compostos per l'acotxador i l'enxaneta. Respecte al 2 de 6 té la peculiaritat que el castell s'inicia des de la part de dalt i després es van afegint pisos per sota que es van aixecant un per un amb l'ajuda directa de tres persones per cada pilar i el suport de la pinya.

## Colles

Actualment hi ha 7 colles castelleres que han aconseguit carregar el 2 de 6 aixecat per sota, de les quals totes l'han descarregat al primer intent. La taula següent mostra la data (any/mes/dia), diada i plaça en què les colles el carregaren i/o descarregaren per primera vegada en el segle xx o xxi:
| Núm. | Colla | Carregat | Diada | Plaça | Descarregat | Diada | Plaça |
| 1 | Colla Vella dels Xiquets de Valls | | | | | | |
| 2 | Castellers de Montcada i Reixac | 29 d'agost de 1993 (1993-08-29) | Festa del barri Horts de Miró | Reus | 29 d'agost de 1993 (1993-08-29) | Festa del barri Horts de Miró | Reus |
| 3 | Castellers d'Esplugues | 17 de setembre de 2000 (2000-09-17) | Diada dels Castellers d'Esplugues | Plaça Pare Miquel d'Esplugues, Esplugues de Llobregat | 17 de setembre de 2000 (2000-09-17) | Diada dels Castellers d'Esplugues | Plaça Pare Miquel d'Esplugues, Esplugues de Llobregat |
| 4 | Castellers de Mallorca | 4 de maig de 2004 (2004-05-04) | | Sa Granja d'Esporles, Esporles | 6 de maig de 2004 (2004-05-06) | | Sa Granja d'Esporles, Esporles |
| 5 | Margeners de Guissona | 7 de juny de 2009 (2009-06-07) | Diada de la Integració | Poble Nou, Barcelona | 7 de juny de 2009 (2009-06-07) | Diada de la Integració | Poble Nou, Barcelona |
| 6 | Arreplegats de la Zona Universitària | 17 de maig de 2012 | Diada dels Xoriguers de la UdG | Girona | 17 de maig de 2012 | Diada dels Xoriguers de la UdG | Girona |
| 7 | Engrescats de la URL | 12 de maig de 2016 | Diada dels Engrescats de la URL | Barcelona (Forum) | 12 de maig de 2016 | Diada dels Engrescats de la URL | Barcelona (Forum) |

## Vegeu també

* 2 de 7 aixecat per sota

## Referències

* ↑ «Castells de gamma alta de sis: 3de6s». castell.manies.cat. [Consulta: 9 novembre 2012].
* ↑ Efren Garcia. «Terrassa reuneix tres estructures inèdites». lamalla.cat, 17-11-2008. [Consulta: 15 gener 2012].
* 1 2 Paco Duran. «La torre de sis per sota». Peus Negres. Castellers d'Esplugues, 2010. Arxivat de l'original el 2016-09-17. [Consulta: 22 agost 2016].
* 1 2 «Resultats de les actuacions castelleres del mes de juny de 2009». la xarxa=, 2009. [Consulta: 22 agost 2016].

## Enllaços externs

* Castells de gamma alta de 6: 2de6s (castell.manies.cat)
* Imatge d'un 2 de 6 aixecat per sota (Flickr)
Construccions castelleres :
Castells de la gamma de nou i deu :
Castells de la gamma de vuit :
Castells de la gamma de set :
Castells de la gamma de sis :
Els pilars, malgrat no tenir igual nombre de pisos que els castells de la mateixa gamma, sí que comparteixen un nivell de dificultat semblant als castells de la gamma corresponent. *: La cursiva indica castells mai assolits. :
# Nicola Conci

Nicola Conci (Trento, 5 de gener de 1997) és un ciclista italià. Actualment corre a l'equip XDS Astana Team.
Membre de l'equip Gazprom-RusVelo, l'equip va perdre la seva llicència el març de 2022 arran de la invasió russa d'Ucraïna. El maig va firmar per l'equip Alpecin-Fenix Development, segon equip de l'Alpecin-Deceuninck.

## Palmarès

* 2015
** 1r al Trofeu Emilio Paganessi
** Vencedor d'una etapa al Giro de la Lunigiana
* 2017
** 1r al Trofeu Ciutat de San Vendemiano
** 1r al Gran Premi de Poggiana

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2018. No surt (16a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2019. 63è de la classificació general
* 2020. 52è de la classificació general
* 2023. No surt (7a etapa)
* 2024. 23è de la classificació general

## Referències

* ↑ Weislo, Laura. «How the latest moves in the transfer market have shaped the relegation battle in 2025». CyclingNews, 21-10-2024. [Consulta: 4 gener 2025].
* ↑ ; Ostanek, Daniel«UCI bans Russian, Belarusian teams from competition 'until further notice'» (en anglès), 01-03-2022. [Consulta: 3 juny 2022].
* ↑ Nicolas Gauthier. «Transfert - Alpecin-Fenix Development recrute l'Italien Nicola Conci», 20 maig022.
* ↑ «Nicola Conci leaves Gazprom and joins Alpecin-Fenix» (en anglès), 19-05-2022. [Consulta: 3 juny 2022].
* ↑ «Nicola Conci per direct naar Alpecin-Fenix Development Team» (en neerlandès), 18-05-2022. [Consulta: 3 juny 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Nicola Conci a ProCyclingStats
# Sergio Higuita García

Sergio Andrés Higuita García (Medellín, 1 d'agost de 1997) és un ciclista colombià, professional des del 2016. Actualment corre a l'equip XDS Astana Team. En el seu palmarès destaca una victòria d'etapa a la Volta a Espanya de 2019 i la Volta a Catalunya del 2022.

## Palmarès

* 2019
** Vencedor d'una etapa a la Volta a l'Alentejo
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Espanya
* 2020
** Campió de Colòmbia en ruta
** 1r al Tour Colombia i vencedor d'una etapa
* 2022
** Campió de Colòmbia en ruta
** 1r a la Volta a Catalunya
** Vencedor d'una etapa a la Volta a l'Algarve
** Vencedor d'una etapa al Tour de Romandia
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Polònia
* 2023
** Vencedor d'una etapa de la Volta al País Basc

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2019. 14è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 2022. 23è de la classificació general
* 2023. 43è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 2020. Abandona (15a etapa)
* 2021. 25è de la classificació general

## Referències

* ↑ Weislo, Laura. «How the latest moves in the transfer market have shaped the relegation battle in 2025». CyclingNews, 21-10-2024. [Consulta: 4 gener 2025].
* ↑ Piedrabuena, Celes «Épica victoria de Higuita, Roglic acaricia la Vuelta y Valverde supera a Nairo». El Mundo Deportivo, 11-09-2019 [Consulta: 3 desembre 2019].
* ↑ esport3. «Sergio Higuita conquista la seva primera Volta a Catalunya», 27-03-2022. [Consulta: 2 maig 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Sergio Higuita García a ProCyclingStats
# Max Kanter

Max Kanter (Cottbus, 22 d'octubre de 1997) és un ciclista alemany professional des del 2016 i actualment a l'XDS Astana Team. Combina la pista amb la carretera.

## Palmarès en ruta

* 2015
** 1r al Copa del President de la Vila de Grudziądz
** 1r als Tres dies d'Axel
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la Baixa Saxònia júnior
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Rüebliland
* 2017
** Campió d'Alemanya en ruta sub-23
* 2018
** Campió d'Alemanya en ruta sub-23
** Vencedor de 2 etapes a l'Olympia's Tour
* 2024
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Turquia

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2020. 112è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2021. 116è de la classificació general
* 2023. 110è de la classificació general

## Palmarès en pista

* 2016
** Campió d'Alemanya en scratch

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Max Kanter a ProCyclingStats
# Fausto Masnada

Fausto Masnada (Bèrgam, 6 de novembre de 1993) és un ciclista italià. Professional des del 2017, actualment milita a l'equip XDS Astana Team. En el seu palmarès destaca una victòria d'etapa al Giro d'Itàlia de 2019.

## Palmarès

* 2014
** 1r al Giro del Valdarno
* 2015
** 1r al Piccolo Giro de Llombardia
* 2016
** 1r al Giro del Medio Brenta
** 1r al Giro del Valdarno
* 2018
** 1r al Tour de Hainan i vencedor d'una etapa
* 2019
** Vencedor de 2 etapes al Tour dels Alps
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 2022
** Vencedor d'una etapa al Tour d'Oman

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2018. 26è de la classificació general
* 2019. 20è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 2020. 9è de la classificació general
* 2021. Abandona (12a etapa)

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2022. 57è de la classificació general

## Referències

* ↑ Ostanek, Dani. «Astana announce 12th new rider for 2025 as Fausto Masnada joins new-look Chinese-backed team». CyclingNews, 28-10-2024. [Consulta: 4 gener 2025].
* ↑ «Masnada se lleva la etapa y Conti se convierte en el nuevo líder» (en castellà), 16-05-2019. [Consulta: 23 febrer 2022].

## Enllaços externs

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a cyclebase.nl
* Resultats a museociclismo.it
* Fausto Masnada a ProCyclingStats
# Ormisdes

Ormisdes o Hormisdes o Ormuz (Hormozd), príncep i general sassànida, germà del rei Sapor II (307-379). Era fill (un dels 8 coneguts) del rei Ormuz II. Zosim diu que tenia molt de coratge i un bon talent militar.
Quan els nobles van proclamar rei a Sapor II, va ser empresonat per aquests nobles juntament amb altres dos germans. Al cap d'un temps va aconseguir escapar amb l'ajut de la seva mare i la seva esposa i va arribar a Armènia i d'allí a Bizanci on l'emperador Constantí el va rebre amb honors i el va nomenar comandant de cavalleria, esperant utilitzar-lo com a pretendent contra el seu germà Sapor II. Aquest, per a evitar-ho, li va enviar a l'esposa que l'havia ajudat a escapar; però Osmisdes havia esdevingut un partidari decidit dels romans d'Orient i va servir amb lleialtat i eficàcia. En la campanya de Julià a Pèrsia li va servir de guia i conseller, i va dirigir el flanc esquerre obtenint diverses victòries locals sobre els perses; dels quals va rebre tota mena de crítiques i insults. Va caure en una emboscada, però es va poder escapar per la crescuda del riu Eufrates que va impedir que fos empaitat. Julià el volia instal·lar com a rei client però l'expedició no va aconseguir l'objectiu, i l'emperador romà va resultar mort. Aleshores, Ormisdes va tornar a l'imperi.
No consta l'any de la seva mort. Va deixar un fill també anomenat Ormisdes que va arribar a procònsol. La família va a passar a formar part de l'aristocràcia romana i segurament hi pertanyia el pretorià Hormisdes, prefecte d'Orient del 448 al 450 i també el papa Hormisdes (20 de juliol del 514 a 6 d'agost d3l 523).

## Bibliografia

* A. H. M. Jones, The Later Roman Empire 284-602: A Social, Economic and Administrative Survey, 2 vols., Baltimore, 1986.
* Zosimus, Historia nova, traduïda a l'anglès per Ronald T. Ridley com "New History", Byzantina Australiensia 2, Canberra 1982.
# Escorta (Peloponès)

Escorta (grec: τὰ Σκορτὰ, francès: Escorta) va ser el nom usat en els segles xiii i xiv, durant el període de domini franc al Peloponès, per designar la meitat occidental muntanyosa de la regió de l'Arcàdia, que separava les valls costaneres de l'oest (Èlida) i del sud-oest (Messènia) de l'altiplà Peloponès d'Arcadia a l'interior. el nom apareixt principalment en les diferents versions de la Crònica de Morea . Apareix també, com Escodra i Escorda (Σκορδὰ, Σκοδρὰ), a la crònica del Pseudo-Doroteu de Monembasia.
La part nord d'aquesta zona, al voltant d'Akova (Matagrifon), també era conegut pel nom grec de Mesarea (Μεσαρέα, un terme comú a Grècia per llocs de l'interior); en alguns casos, quan es juxtaposa amb Mesarea, el topònim Escorta està limitada a la part sud, al voltant de Karítena. La població local era famosa pel seu caràcter rebel i mai es va sotmetre plenament als prínceps francs d'Acaia. Freqüentment s'alçaven en rebel·lió, amb l'ajuda dels romans d'Orient de la província de Mistra. Com a resultat, dues de les baronies més poderoses d'Acaia van ser establertes per controlar la regió, la Baronia d'Akova al nord i la Baronia de Karítena (també anomenada d'Escorta) al sud.
La regió d'Escorta es va alçar en rebel·lió al voltant de 1302, quan el príncep Felip de Savoia va establir nous impostos a la noblesa local grega. Aprofitant l'absència del mariscal de Principat, Nicolau III de Sant Omer, que portava amb ell moltes tropes per a una campanya a Tessàlia, i amb l'ajuda dels romans d'Orient de Mistra, els rebels van prendre i van cremar el territori dels castells de Santa Elena i de Crèvecoeur, i van posar setge al castell de Beaufort. Tanmateix, quan el príncep amb les lleves dels seus feudataris es van mobilitzar contra els grecs, aquests van optar per retirar-se, i el domini franc va ser ràpidament restablert sobre la regió.

## Referències

* ↑ Bon 1969, pàg. 363-365
* ↑ Bon 1969, p. 363
* ↑ Bon 1969, p. 364 (Nota # 3)
* ↑ Bon 1969, pàg. 364-365
* ↑ Bon 1969, pàg. 104-105, 365-366
* ↑ Bon 1969, p. 178
* ↑ Longnon, 1969, pàgs. 266–267.

## Fonts

* Bon, Antoine (1969), La Morée Franque: Recherches Historiques, Topographiques et Archéologiques sud la Principauté d'Achaïe, Paris: De Boccard
* Longnon, Jean (1969), "The Frankish States in Greece, 1204-1311", in Wolff, Robert Lee & Hazard, Harry W., A History of the Crusades, Volume II: The Later Crusades, 1189-1311, University of Wisconsin Press, pàg. 234-275
# Vilis Daudziņš

Vilis Daudziņš (Riga, RSS de Letònia, 7 de novembre de 1970) és un actor de cinema, teatre i televisió letó. En el món del teatre, ha aparegut en diverses obres d'Alvis Hermanis i Māra Ķimele, realitzades al Teatre Nou de Riga. Està casat amb l'actriu letona Zane Daudziņa i tenen dos infants: Kārlis un Matīss.

## Filmografia

| Any | Pel·lícula | Paper | Notes |
| 2007 | Neprāta cena | Armands | Sèrie de TV (165 episodis) |
| 2007 | Monotonija | | |
| 2007 | Rīgas sargi | Paulis | |
| 2009 | The Courageous Heart of Irena Sendler | oficial de la Gestapo | |
| 2010 | Seržanta Lapiņa atgriešanās | Ervīns Meijers | |
| 2012 | Dream Team 1935 | Rihards Dekšenieks | |

## Premis i nominacions
### Premis

* 2009: Spēlmaņu nakts gada aktieris per Vectēvs
* 2018: Gran Premi Kristaps al Millor actor per Ar putām uz lūpām.

### Nominacions

* 2018: Actor de l'Any al Spēlmaņu nakts.

## Referències

* ↑ Mālniece, Zanda. «Karš, kurš bija un kura nebija» (en letó). Neatkarīgā Rīta Avīze, 16-01-2009. [Consulta: 4 febrer 2011].
* ↑ «Vilis Daudziņš — apbalvojumi» (en letó). JRT.lv. Arxivat de l'original el 22 juliol 2011. [Consulta: 3 febrer 2011].
* ↑ «Paziņoti Nacionālās kino balvas “Lielais Kristaps” laureāti» (en letó). Lielaiskristaps.lv. Arxivat de l'original el 16 novembre 2018. [Consulta: 13 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Vilis Daudziņš al web del Teatre Nou de Riga Arxivat 2011-07-22 a Wayback Machine. (letó)
# Districte de Canara

El districte de Canara o Kanara (de vegades Karavali ಕರಾವಳಿ) fou una antiga divisió administrativa de l'Índia, durant el període britànic, formada el 1799 i que va existir fins al 1861 quan va ser dividida en South Canara i North Canara. Posteriorment en l'Índia independent, foren anomenats Uttara Kannada (Nord) i Dakshina Kannada (Sud), i d'aquest es va segregar l'agost del 1997 el districte d'Udupi. Ocupava la costa del Konkan amb una longitud de nord a sud d'uns 300 km i una amplada entre 30 i 110 km. Després del 1861 la regió en general va seguir sent anomenada costa de Canara o Kanara.
La població local era anomenada tuluva (tuluves) potser derivat del tàmil tolal (el que roda per l'entorn). La llengua dominant al nord era el konkani i al sud el tulu. La religió era l'hinduisme.

## Vegeu també

* Districte de North Kanara
* Districte de South Kanara

## Referències

* Silva, Severine; Stephen Fuchs. The Marriage Customs of the Christians in South Canara (PDF, 2.48 MB). 24. Asian Folklore Studies, Nanzan University (Japó), 1965 (2) [Consulta: 23 abril 2009]. Arxivat 2012-02-22 a Wayback Machine.
* Silva, Severine. History of Christianity in Canara. I. Kumta o Coompta, North Canara: Star of Kanara Press, 1961 [Consulta: 23 abril 2009].

## Enllaços externs

* Yakshagana
* Karavali festival Arxivat 2016-10-02 a Wayback Machine.
# Biòpsia líquida

La biòpsia líquida és un tipus de biòpsia, en la qual no és necessària l'extracció de teixit tumoral, per determinar l'evolució del càncer d'un pacient. Aquest nou mètode permet obtenir uns resultats fins i tot més precisos que amb la biòpsia tradicional, amb una simple anàlisi de sang.

## Funcionament

Els tumors alliberen petits fragments d'ADN a la sang, i aquest és el principi bàsic en el qual es fonamenta la biòpsia líquida. A partir de l'anàlisi de mostres de sang, es pot detectar el tumor i obtenir-ne informació. Aquesta informació és molt precisa, ja que s'analitza tot el tumor, i no només un fragment com en la biòpsia convencional.
La biòpsia liquida aporta informació sobre el volum del tumor, fet que permet veure l'evolució del càncer. També permet observar la resistència als fàrmacs i així ajustar-ne les dosis. Quan no hi hagi presència d'ADN provinent d'un tumor en el torrent sanguini vol dir que el pacient està curat.

## Avantatges

* Menys agressiva: La biòpsia tradicional és una prova complicada, i dolorosa i incòmoda per al pacient, ja que es tracta del tall d'un tros de teixit, i en molts casos requereix una intervenció quirúrgica. En canvi la biòpsia liquida només necessita una mostra de sang.
* Més precisa: Al contrari que la biòpsia tradicional, proporciona informació de tot el tumor, i no només de d'una part com en el cas de biòpsia tradicional. A més, com és procediment poc invasiu, es pot repetir amb molta freqüència i, per tant, obtenir dades molt especifiques i actualitzades de l'estat d'un pacient.
* Més ràpida: els resultats es poden obtenir en 2 o 3 dies o fins i tot en hores.

## El VHIO

El Vall d'Hebron Institut d'Oncologia ha estat clau en el desenvolupament de la biòpsia liquida, ja que ha estat el primer centre de recerca del món a fer servir aquesta tècnica.
Quan es superi l'aprovació de Conformitat Europea podrà començar-se a aplicar-se en hospitals.

## Referències

* 1 2 «Biòpsia líquida». [Consulta: 16 desembre 2018].
* ↑ «Diccionario de cáncer» (en castellà), 02-02-2011. [Consulta: 16 desembre 2018].
* 1 2 3 4 TV3. «La biòpsia líquida, una anàlisi de sang que dona molta informació del càncer». [Consulta: 16 desembre 2018].
* ↑ «Un projecte del VHIO busca validar la biòpsia líquida per a la vigilància de l'evolució clonal del càncer colorectal». [Consulta: 16 desembre 2018].
* ↑ «El VHIO dispondrá de la biopsia líquida en investigación del cáncer colorrectal» (en castellà). [Consulta: 16 desembre 2018].
# 888

El 888 (DCCCLXXXVIII) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

## Esdeveniments
### Països catalans

* Es consagra el primer temple dedicat a Santa Maria a Ripoll.

### Món

* Arnulf de Caríntia dona l'abadia de Lobbes bisbe de Lieja, Francó de Tongeren
# Aisha (pel·lícula)

Aisha és una pel·lícula dramàtica del 2022 escrita i dirigida per Frank Berry. La pel·lícula és protagonitzada per Letitia Wright i Josh O'Connor. S'ha doblat i subtitulat al català.
Aisha es va estrenar al Festival de Cinema de Tribeca l'11 de juny de 2022 i es va estrenar al Regne Unit el 17 de novembre de 2022 a càrrec d'Sky Cinema.

## Referències

* ↑ Grater, Tom. «First Look At Letitia Wright In Drama 'Aisha' Co-Starring Josh O'Connor; Cornerstone Boards Sales», 01-06-2021. Arxivat de l'original el 5 juny 2021. [Consulta: 4 juny 2021].
* ↑ Ritman, Alex. «Letitia Wright, Josh O'Connor to Star in Irish Refugee Feature 'Provision' (Exclusive)]», 18-03-2021. Arxivat de l'original el 18 març 2021. [Consulta: 18 març 2021].
* ↑ «'Aisha' Review: Letitia Wright Shows Her Range in Irish Immigration Drama», 12-06-2022. Arxivat de l'original el 21 octubre 2022. [Consulta: 21 octubre 2022].
* ↑ Aisha a la Base de dades de cinema en català
* ↑ Goldsmith, Jill. «Tribeca Festival Lineup Includes 'Corner Office' With Jon Hamm, Ray Romano's 'Somewhere In Queens', More», 19-04-2022. Arxivat de l'original el 6 octubre 2022. [Consulta: 19 abril 2022].
* ↑ Barfield, Charles. «'Aisha' Trailer: Letitia Wright Is A Nigerian Woman Struggling To Navigate Immigration In Upcoming Drama», 05-10-2022. Arxivat de l'original el 6 octubre 2022. [Consulta: 6 octubre 2022].

## Enllaços externs

* Tràiler en català
# Santes Creus (poble)

Santes Creus és la capital del municipi d'Aiguamúrcia, a l'Alt Camp. Està situat a la riba esquerra del Gaià, al voltant del Reial monestir de Santa Maria de Santes Creus, una de les joies de l'art cistercenc del segle xii a Catalunya, per la qual cosa el poble se centra en les activitats turístiques i d'estiueig i segona residència.
Amb 191 habitants l'any 2007 (158 al poble mateix i 33 de disseminats), era el nucli més poblat del terme municipal. Està comunicat per carreteres locals amb Aiguamúrcia, les Pobles i el Pont d'Armentera. El travessa el sender de gran recorregut GR-7-2.
Creat el 1843 a les antigues dependències del monestir, el poble comprèn diversos llocs d'interès relacionats amb l'edifici monàstic, com el pont de pedra fet construir el 1549 per l'abat Jaume Valls, la creu de terme gòtica (del segle xiv), la petita església barroca de Santa Llúcia (de mitjan segle xviii) o l'antic celler cooperatiu modernista.
Seguint el carrer principal, que porta al monestir, al desviament d'on surt la carretera d'Aiguamúrcia, hi ha la coneguda albereda de Santes Creus, única com a bosc de ribera de tot Catalunya, declarada espai d'interès natural per la Generalitat. Aquesta massa arbòria, que ocupa 12 hectàrees, és un dels indrets més visitats del poble, juntament amb el monestir.
Aigües avall del Gaià, a la confluència amb el torrent de Rubió, vora l'antic molí de Santes Creus, hi ha la urbanització dels Manantials o de la Plana del Molí.

## Vegeu també

* Poll negre de l'albereda de Santes Creus.

## Enllaços externs

* Els monestirs de Catalunya: monestir de Santes Creus.
* Monestir de Santes Creus.
* Real monasterio de Santes Creus (castellà).