# Teodemir (bisbe)

Teodemir (en gallec: Teodomiro; en llatí: Theodemirus) va ser bisbe de la diòcesi d'Iria Flavia a principis del segle ix, des de l'any 818 fins a la seva mort l'any 847.
Va ser qui el va posar en coneixement de la cort d'Alfons II d'Astúries el descobriment del sepulcre de l'Apòstol Jaume.
La data de la troballa no es pot determinar amb precisió i és un tema controvertit tant per la doctrina catòlica com per la historiografia tradicional. La primera proposa els anys 814, 820, 829, 830 i 835, mentre que l'altra s'inclina per l'any 813.
Segons la llegenda, el bisbe Teodemir va ser informat de la troballa a través de l'ermità Pelai, habitant de l'actual Solovio. Després de diversos dies de pregària i de dejuni, el bisbe va entrar a la farga i va trobar la tomba de pedra que guardava tres cossos, identificats com les restes mortals de l'apòstol Jaume i de dos dels seus deixebles, Teodor i Atanasi.
Ho va comunicar al rei, que ràpidament va arribar des d'Oviedo per visitar el lloc.
El 4 de setembre de 834, el monarca va oferir al bisbe la donació de tres milles al voltant de la tomba, més tard duplicada a sis pel rei Ordoni I. Per la importància de la troballa, el bisbe va traslladar la seu episcopal a Compostel·la.
La làpida sepulcral del bisbe va ser trobada durant les excavacions realitzades per Chamoso Lamas al soterrani de la catedral de Santiago de Compostel·la, prop de la suposada tomba de l'apòstol. A la làpida, descoberta el 17 de setembre de 1955 es registra la data de la seva mort, el 20 d'octubre de 847.

## Referències

* ↑ Monsalvo Antón. Historia de la España medieval. Universidad de Salamanca, 2018, p. 124. ISBN 978-84-1311-016-5.
* ↑ Fletcher, R.A. (1984) Saint James's catapult : the life and times of Diego Gelmírez of Santiago de Compostela. Clarendon Press: Oxford. isbn=978-0198225812
* ↑ Fletcher. A vida e o tempo de Diego Xelmírez. Ed. Galaxia, 1993, p. 78. ISBN 84-7154-862-3.
* ↑ Flórez. España Sagrada. 19, 1765, p. 67.
* ↑ López Alsina. La ciudad de Santiago en la alta edad media, Santiago de Compostela. 28. Centro de Estudios Jacobeos. Museo Nacional de las Peregrinaciones, 1988, p. 110.
* ↑ Sánchez Sánchez, Xosé M. Annuarium Sancti Iacobi, 1, 2012, pàg. 361-370. ISSN: 2255-5161.
* ↑ Vidal. La historia secreta de la iglesia. ESB, 2014. ISBN 978-84-9019-772-1.
* ↑ Barreiro Rivas, Xosé Luís Grial Revista Galega de Cultura, XLII, 161, Xaneiro- Febreiro-Marzo 2004, pàg. 36.
* ↑ Mauro. Historia del Apóstol de Iesvs Christo Sanctiago Zebedeo patron y capitán general de las Españas, 1610.
* 1 2 Portela Silva. Historia da Cidade de Santiago de Compostela. Concello de Santiago, 2003, p. 124. ISBN 84-9750-140-3.
* ↑ Díaz y Díaz. Escritos Jacobeos. Universidad de Santiago de Compostela, 2010, p. 152. ISBN 978-84-9887-459-4.
* ↑ Ojea. Historia del Glorioso Ápostol Santiago, patrón de España.
* ↑ Pena López. A Arte. Ed. Galaxia, 1992, p. 77 (Biblioteca Básica da Cultura Galega). ISBN 84-7154-761-9.
* ↑ Sánchez y Casado. Prontuario de Historia de España, 1896, p. 90.
* ↑ González López. Grandeza e decadencia do Reino de Galicia. Ed. Galaxia, 1978, p. 118. ISBN 84-7154-303-6.
* ↑ Elías de Tejada; Pércopo. El Reino de Galicia hasta 1700. Ed. Galaxia, 1966, p. 56.
* ↑ López Ferreiro. Historia de la Santa A.M. Iglesia de Santiago de Compostela. 2, 1899, p. 19.
* ↑ Carriedo Tejedo. Relaciones ultrapirenaicas de la Provincia «Gallaeciae» (714-1074): Roma y el «Locus Apostollicus»», Rudesindus. Miscelanea de arte e cultura, 2009, p. 55.
* ↑ Armesto. Galicia Feudal. Ed. Galaxia, 1969, p. 40. ISBN 9788471541871.
* 1 2 3 Singul. Historia cultural do Camiño de Santiago. Ed. Galaxia, 1999, p. 33. ISBN 84-8288-274-0.
* ↑ De la Iglesia González. Estudios Arqueológicos. CSIC, 2008, p. 238. ISBN 978-84-00-08621-3.
* ↑ Casas. Historia y Arte en las catedrales de España, 2013. ISBN 9788468632018.
* ↑ Álvarez Palenzuela. Historia de España de la Edad Media. Ariel, 2002. ISBN 978-84-344-6668-5.
* ↑ Rey Olleros. Reminiscencias del culto al Apóstol Santiago. Universidade de Santiago de Compostela, 2010, p. 14. ISBN 9788498873078.
* ↑ Almazán. Seis ensaios sobre o Camiño de Santiago. Ed. Galaxia, 1992, p. 69. ISBN 84-7154-825-9.
* ↑ Fraguas. Romaría e Santuarios. Ed. Galaxia, 1989. ISBN 84-7154-602-7.
* ↑ Bernárdez Unha historia de arte galega. Ed. Laiovento, 2023. ISBN 978-84-8487-618-2.