OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hipertext.net

Hipertex.net és una revista acadèmica electrònica i un espai en format digital creats per l'Àrea de Documentació de Mitjans i Formats Digitals del Departament de Comunicació de la Universitat Pompeu Fabra centrada en l'àmbit de la Informació i Documentació que comença a editar-se el 2003. És una de les revistes destacades en accés obert en biblioteconomia i documentació per la qualitat dels continguts i pel prestigi de les institucions que les editen i es troba valorada per CIRC (Clasificación Integrada de Revistas Científicas) dins del grup B i per CARHUS+ 2014 dins del Grup D.

## Referències

* ↑ «Hipertext.net». Revistes Catalanes en Accés Obert (RACO). [Consulta: 2 gener 2016].
* ↑ . Univ. Autònoma de Barcelona, juny 2007, p. 345. ISBN 978-84-490-2503-7.
* ↑ Atenas Rivera, Javiera «Revistes d'accés obert en biblioteconomia i documentació». BiD: textos universitaris de biblioteconomia i documentació, Núm. 15, 12-2005. ISSN: 1575-5886 [Consulta: 2 gener 2016].
* ↑ «Anuario Hipertrext.net». CARHUS Plus+ (Sistema de classificació de revistes científiques dels àmbits de les Ciències Socials i Humanitats). [Consulta: 2 gener 2016].
* ↑ «Hipertext.net». Dialnet. [Consulta: 2 gener 2016].

## Enllaços externs

* Hipertext.net Arxivat 2016-01-06 a Wayback Machine.
# Societat Estatal de Participacions Industrials

La Societat Estatal de Participacions Industrials (o SEPI, del castellà Sociedad Estatal de Participaciones Industriales) és una entitat espanyola de dret públic, adscrita al Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques, que agrupa empreses públiques industrials. Amb participació directa i majoritària en 16 empreses i indirecta i minoritària en més d'un centenar més.
Va ser creada el 1995, per Reial Decret Llei 5/1995, de 16 de juny, posteriorment aprovat com Llei 5/1996, de 10 de gener de 1996, de Creació de determinades Entitats de Dret Públic. Incorporà el TENEO i, més endavant (1997), les d'Agència Industrial de l'Estat. La seva creació es va dur a terme per gestionar les participacions industrials de titularitat pública procedents dels antics organismes Instituto Nacional de Industria (i TENEO) i Instituto Nacional de Hidrocarburos.
A gener de 2016, les empreses sota control parcial o total eren les següents:
* amb participació majoritària: Agència EFE, Alimentos y Aceites, CETARSA, Corporació RTVE, DEFEX, ENSA, Grup COFIVACASA, Grup Correos, Grup ENUSA, Grup Mercasa, Grup Navantia, Grup SEPIDES, Grup TRAGSA, Hipòdrom de la Zarzuela, IZAR Construcciones Navales en Liquidación, MAYASA i SAECA.
* amb participació minoritària: Airbus Group, NV - ALESTIS AEROSPACE, Enagás, ENRESA, Hispasat, INDRA, International Airlines Group, Red Eléctrica de España, Sociedad Estatal España, Expansión Exterior
* adscrites: ens RTVE
* fundació: Fundació SEPI
En el passat la SEPI va tenir control d'empreses com Repsol, Endesa, Telefónica, etc. que van ser privatitzades en pocs anys, majoritàriament sota els governs del Partido Popular i també sota els del PSOE.

## Referències

* 1 2 Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 630. ISBN 84-930048-0-4.
* 1 2 3 4 «SEPI». [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ «BOE.es - Documento BOE-A-1995-17056». [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ Pérez de Lama, 1998, p. 629.
* ↑ Álvaro Cuervo, García. La privatización de la empresa pública. Encuentro, 1997-12-10, p. 36. ISBN 9788474904611 [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ Mikel Navarro, Arancegui. El entorno económico y la competitividad en España. Universidad de Deusto, 2008, p. 298. ISBN 9788498306767 [Consulta: 17 gener 2016].
# Liudger d'Utrecht

Liudger d'Utrecht fou bisbe d'Utrecht a partit circa de 847/848 fins a 854/856.

## Biografia

Luidger estava probablement relacionat amb diversos altres bisbes d'Utrecht dels segles IX i X, inclòs el seu predecessor Alberik II. Que aquesta família no s'oposava al nepotisme es mostra en un certificat de l'any 850, on es demostrava que un oncle de Ludger nomenat Baldric hi havia planejant fundar un capítol que seria dirigit per Luidger, d'acord amb una estructura que li donaria avantatges clares per a la seva família. Luidger havia de ser succeït per un parent proper anomenat Kraft, però va declinar el càrrec perquè tenia por que la seva riquesa personal atrauria batudes de vikings. La data exacta de la seva mort és desconeguda. La tradició de l'Església diu que va morir l'any 856. Altres autors donen la data de la seva mort el 853. Va ser enterrat a l'església de Sant Salvador d'Utrecht.

## Referències

* ↑ Mooyer, Ernst Friedrich. Onomastikon chronographikon hierarchiae Germanicae: Verzeichnisse der deutschen bischöfe seit dem jahre 800 nach Chr. geb. nebst einem anhange die würdenträger einiger abteien und ritterorden enthaltend (en alemany), 1854; digitalitzat 2007 per la Universitat Harvard, p. 117 [Consulta: 26 gener 2016].
* ↑ «Hunger,bisschop van Utrecht (853-866)». [Consulta: 16 gener 2016].
* ↑ Blok, PJ; Molhuysen, PC. «Nieuw Nederlandsch biografisch woordenboek. Deel 4 (1918). Liudger, of Ludger». [Consulta: 26 gener 2016].
# Teodor d'Utrecht

Teodor d'Utrecht o Théodard va ser bisbe d'Utrecht entre el 784 i el 790.
Es creu que la causa del seu nom Théodard, igual que els seus predecessors Gregori i Alberic, és que estava relacionat amb la dinastia carolíngia. No n'hi ha res conegut de la seva administració durant el bisbat.
A Viena, hi ha un manuscrit del segle VI de Livi amb una nota des del segle VIII: Codex iste est episcopi Theutberti la Dorestat (traducció: 'aquest llibre és propietat de Theutbert, bisbe de Dorestat'). Va ser enterrat a Utrecht.

## Referències

* ↑ Abel, 1866, p. 393.
* ↑ Molhuysen, PC; Blok, PJ. «Nieuw Nederlandsch biografisch woordenboek. Part I.Théodard o Thiard». [Consulta: 27 gener 2016].

## Bibliografia

* Abel, Sigurd. Jahrbücher des fränkischen Reiches unter Karl dem Grossen (fortgesetzt von B Simson). (Jahrbücher d. deutschen Gesch.). Universitat d'Oxford, digitalitzat el 2007, 1866.
# David de Borgonya

David de Borgonya (Utrecht, 1427 - Wijk bij Duurstede, 1496) va ser un prelat de l'Església Catòlica Romana, i un dels nombrosos fills il·legítims del duc Felip III de Borgonya. Va ser bisbe d'Utrecht entre 1436 i 1496.

## Història

David de Borgonya va ser rector de la catedral de Sant Donacià a Bruges l'any 1439 i bisbe de Thérouanne el 1451. Quan Rodolf de Diepholt bisbe d'Utrecht va morir el duc Felip III va aprofitar aquesta oportunitat per enfortir el seu poder al Comtat d'Holanda mitjançant la col·locació del seu fill bastard com futur bisbe d'Utrecht. Però abans que el duc hagués pogut expressar el seu desig al papa, el capítol catedralici d'Utrecht va escollir a Gilbert de Brederode com el nou bisbe. La Casa Brederode era una antiga i influent família noble del comtat d'Holanda, l'adhesió d'un dels seus membres al bisbat hauria obstaculitzat la política centralitzadora que Borgonya volia implantar. El duc, després d'una apel·lació sense èxit al papa, per tant, va amenaçar en organitzar una expedició armada per instal·lar per força al seu fill a Utrecht. Per tant, Gilbert va decidir abandonar la seva elecció, a favor de David, 16 mesos després d'haver rebut el seu mandat. Així va ser com David va arribar al càrrec de bisbe d'Utrecht fins a la seva mort el 1496.

## Referències

* ↑ Barante, M. digitalitzada 2010 Histoire des ducs de Bourgogne de la maison de Valois. Brussel·les: Muquarat, 1839, p. 115 [Consulta: 1r febrer 2016].
* ↑ Voet, Paulus; Pailhot, B. «digitalitzada 2011 Origine, progrès et gestes mémorables, des illustres seigneurs de Brederode» p. 85, 1663. [Consulta: 1r febrer 2016].
# (116) Sirona

(116) Sirona és un asteroide que pertany al cinturó d'asteroides descobert el 8 de setembre de 1871 per Christian Heinrich Friedrich Peters des de l'observatori Litchfield de Clinton, als Estats Units d'Amèrica. Rep el nom per Sirona, una deessa de la mitologia grega. Orbita a una distància mitjana de 2,766 ua del Sol, i pot allunyar-se'n fins a 3,159 ua. Té una excentricitat de 0,1418 i una inclinació orbital de 3,563°. Completa una òrbita al voltant del Sol 1.680 dies.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* 1 2 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 24. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglés). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.

## Enllaços externs

* «(116) Sirona» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 16 juny 2015].
Viccionari
# Gerulf I

Gerulf I dit «el vell», se suposa que va néixer abans del 833, mort el 855, va ser comte, al pagus de Westrachi, territori situat a l'est del riu Vlie, a l'època del regnat de Lluís el Piadós.
Va poder ser fill d'un noble anomenat Teodoric, qui passava per descendir del rei frisó Radbod, que havia mort el 719.
Al final de la seva vida, es va retirar a un monestir on va morir el 855. Gerulf II el seu fill, o el seu net, va ser comte al Kennemerland en la Frísia occidental.

## Referències

* ↑ Cornet, 2011, p. 397.

## Bibliografia

* Cornet, Fernando María. Cosas de Familia. Trento: UNI Service, 2011. ISBN ISBN 978-88-6178-767-4.
# Teodoric VII d'Holanda

Teodoric VII d'Holanda (? - novembre de 1203), va ser comte d'Holanda des 1190 a 1203 Era fill de Florenci III, comte d'Holanda, i d'Ada de Huntingdon.
Al seu adveniment, el Sacre Imperi Romanogermànic estava esquinçat per la guerra entre l'emperador Enric VI i el seu rival el duc de Saxònia i de Baviera Enric XII. L'emperador necessitava el seu suport i va concedir a [Teodoric el dret a percebre impostos dels comerciants flamencs que acudien a Geervliet. Enric li va donar la Grote Waard (Dordrecht i els seus voltants) a compte del bisbat d'Utrecht. També va decidir que el comtat d'Holanda fos transmissible per línia femenina.

## La revolta de Guillem d'Holanda

El seu germà Guillem, que havia seguit al seu pare a la desafortunada tercera Croada, va romandre algun temps més en Palestina assistint a la presa d'Acre per part dels croats després d'un setge de dos anys.
El 1192, Guillem va tornar de Terra Santa i es va enfrontar |al seu germà. Va fer revoltar-se als frisons occidentals i va atacar amb ells el Kennemerland. Teodoric es preparava per combatre'l quan Flandes va envair Zelanda, el que el va obligar a dirigir-se contra els flamencs, deixant la seva esposa, Adelaida de Clèves, la tasca d'oposar-se al progrès de Guillem. Aquesta valerosa dona es va posar al capdavant de les tropes que li havia deixat el seu marit i, mentre que aquest llançava de Zelanda els flamencs, ella va atacar el seu cunyat i els frisons a la vora d'Alkmaar, aconseguint una completa victòria.
Aquesta victòria va obligar a Guillem a reconciliar-se amb el seu germà pel mig d'un tractat que van acordar a Haarlem. Teodoric va violar de seguida les condicions del tractat, perquè va donar ordres secretes a Enric de Kraan, comte de Kuinder, perquè arrestés a Guillem i el tanqués al castell Ter Horst de la diòcesi d'Utrecht. De Kraan va obeir; però algun temps després, Guillem, havent obtingut el favor d'aquell, es va retirar a Gueldre on es va casar amb Adelaida, filla del comte Otó de Gueldre. Aquesta aliança va posar a Guillem en condicions de plantar cara al seu germà. Teodoric va creure que li interessava posar-se d'acord amb el seu germà, perquè els seus assumptes l'obligaven a això. Amb la mediació del comte de Gueldre la reconciliació dels germans es va produir i les condicions de l'acord van ser, en endavant, respectades per tots dos.

## Matrimoni i descendència

El 1186, Teodoric es va casar amb Adelaida de Clèves, filla de Arnold I de Clèves, comte de Clèves i d'Ida de Lovaina. Van tenir dues filles:
* Adela, morta el 1203, promesa a Enric de Gueldre, primogènit d'Otó I de Gueldre
* Ada (1188 - 1223), comtessa d'Holanda, casada el 1203 amb Lluís II (? - 1218), comte de Looz

## Referències

* 1 2 Kerroux, 1778, p. 97.

## Bibliografia

* Kerroux, Louis Gabriel Florence. Abrégé De L'Histoire De La Hollande Et Des Provinces-Unies: Depuis Les Tems Les Plus Anciens Jusqu'A Nos Jours, Volum 1 (en francès), 1778.
# Tractat de Breda

Tractat de Breda va ser signat a la ciutat holandesa de Breda el 31 de juliol de 1667 entre França, Dinamarca, Anglaterra i les Províncies Unides dels Països Baixos.
Per ell es va posar fi a la Segona guerra Anglo-Holandesa entre Anglaterra i les Províncies Unides (1665-1667), a la vegada que les forces de Lluís XIV començaven a envair els Països Baixos espanyols, però deixava sense resoldre moltes disputes territorials. Era, per tant, un típic tractat ràpid Uti possidetis iure. A les últimes fases de la guerra havien prevalgut els neerlandesos. L'almirall De Ruyter virtualment controlava els mars prop de la costa sud d'Anglaterra, seguint el seu reeixit bloqueig del Tàmesi, i la seva presència va animar els comissionats anglesos a demanar la pau ràpidament. Les negociacions, llargament posposades abans d'aquest bloqueig, els va portar només deu dies després del bloqueig.
Mitjançant aquest tractat, Anglaterra i els Països Baixos es van intercanviar el territori de la costa est nord-americà dels Nous Països Baixos (actualment els estats de Nova York i Nova Jersey) pel territori de Surinam, a Guaiana, a més a més d'altres compensacions.
Anglaterra deixava sense efecte l'Acta de Navegació de 1651 respecte als vaixells neerlandesos.

## Referències

* ↑ «Archiefinventaris 1.01.02 inventarisnummer 12589.127». Nationaal Archief. [Consulta: 11 febrer 2016].
* 1 2 3 Le Bas, 1812, p. 330.

## Bibliografia

* Le Bas, M. Ph.. Tipographie de Firmin Didot Frères. Digitalitzat el 13 de març de 2007. L'Univers: histoire et description de tous les peuples. Dictionanaire Encyclopédique de La France (en francès), 1812.
# (148) Gallia

(148) Gallia, la nomenclatura del qual deriva del nom en llatí de França, és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides descobert el 7 d'agost de 1875 per Prosper Mathieu Henry des de l'observatori de París, França.
Situat a una distància mitjana de 2,772 ua del Sol, pot apropar-se fins a 2,261 ua i allunyar-se'n fins a 3,283 ua. Té una inclinació orbital de 25,31° i una excentricitat de 0,1843. Completa una òrbita al voltant del Sol en 1.685 dies.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* 1 2 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 26. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 28 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D.. Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglés). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(148) Gallia» (en anglés). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 13 juliol 2015].

## Enllaços externs

* «(148) Gallia» (en anglés). Minor Planet Center. [Consulta: 13 juliol 2015].
# (238) Hipàcia

(238) Hipàcia és un asteroide que s'hi troba al cinturó d'asteroides descobert per Víktor Karlovich Knorre des de l'observatori de Berlín, a Alemanya, l'1 de juliol de 1884. Anomenat així per l'astrònoma alexandrina Hipàcia.
Hipàcia orbita a una distància mitjana de 2,908 ua del Sol, i pot allunyar-se'n fins a 3,159 ua i apropar-se fins a 2,656 ua. La seva inclinació orbital és 12,39° i l'excentricitat 0,08657. Completa una òrbita al voltant del Sol al cap de 1.811 dies.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 17 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 34. Circumstàncies de la font: presumiblement. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 29 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(238) Hypatia» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 24 juliol 2015].

## Enllaços externs

* «(238) Hypatia» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 24 juliol 2015].
# Turó de la Dona Morta

El Turó de la Dona Morta és una muntanya de 177 metres que es troba al municipi de Maçanet de la Selva, a la comarca de la Selva.
La silueta d'aquesta muntanya sembla una dona morta vista des de certs angles, però també hi ha una llegenda que diu que una dona va ser assassinada en aquest mont en temps antics.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cal Miarnau (Lleida)

Cal Miarnau és una casa de Lleida protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres, de planta baixa i quatre pisos. Façana de maó molt treballada a sobre d'una planta baixa i primer pis de carreus de pedra. Tot tancat per un ràfec superior. Murs de càrrega, pilastres i frisos de maó vist, balcons i baranes de ferro.

## Història

Era la residència de la família Miarnau al segle xvii, quan la casa era només de planta baixa i primer pis. Alguns prohoms de la ciutat als segles xvii i xviii, com el doctor Antoni Miarnau, professor de la Universitat, van tenir un paper important a la vida de Lleida. Els comerços han desfigurat la planta baixa.

## Referències

* 1 2 «Cal Miarnau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 gener 2017].
# (117) Làmia

(117) Lomia és un asteroide que pertany al cinturó d'asteroides descobert per Alphonse Louis Nicolas Borrelly el 12 de setembre de 1871 des de l'observatori de Marsella, França. Va ser anomenat per Lamia, un personatge de la mitologia grega. Lomia és possiblement conseqüència d'un mal delletreig del nom original. Està situat a una distància mitjana de 2,991 ua del Sol, podent apropar-se fins a 2,906 ua. Té una inclinació orbital de 14,9° i una excentricitat de 0,02837. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 1889 dies.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 24. Circumstàncies de la font: presumiblement. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglés). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.

## Enllaços externs

* «(117) Lomia» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 23 juny 2015].
# 1053

El 1053 (MLIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Fi de la revolta dels petxenegs.

## Naixements

* Ramon Berenguer II, comte de Barcelona.
* Berenguer Ramon II, comte de Barcelona.
# Ratpenat nasofoliat de Peling

El ratpenat nasofoliat de Peling (Hipposideros dinops) és una espècie de ratpenat de la família dels rinolòfids. Viu a Papua Nova Guinea i Salomó. Habita les coves. Està amenaçat per la desforestació de les planes i la pertorbació de les coves.

## Referències

* ↑ Hamilton, S. Hipposideros dinops. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 17 maig 2016.
# Ratpenat frugívor franjat

El ratpenat frugívor franjat (Artibeus fimbriatus) és una espècie de ratpenat de la família dels fil·lostòmids. Viu a l'Argentina, el sud del Brasil i el Paraguai. S'alimenta de fruita. Habita els boscos. La desforestació és una amenaça per a la supervivència d'aquesta espècie en parts de la seva distribució. El seu nom específic, fimbriatus, significa 'franjat' en llatí.

## Referències

* ↑ Barquez, R.; Díaz, M. «Artibeus fimbriatus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2015. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2015-4.RLTS.T2126A21999829.en. [Consulta: 29 gener 2021].
* ↑ Entrada «Artibeus» d'Animalia (en anglès).
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Ratpenat de l'Índia

El ratpenat de l'Índia (Pipistrellus coromandra) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que es troba a l'Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Cambodja, l'Índia, Myanmar, el Nepal, el Pakistan, Sri Lanka i Tailàndia.

## Referències

* Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Pipistrellus coromandra. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 27 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
* Distribució mundial d'aquesta espècie. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Ratpenat de Java

El ratpenat de Java (Pipistrellus javanicus) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que es troba al sud i sud-est d'Àsia.

## Referències

* Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Ratpenat de Java. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 27 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
* Distribució mundial d'aquesta espècie. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Ratpenat d'orelles llargues d'Angola

El ratpenat d'orelles llargues d'Angola (Laephotis angolensis) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que es troba a Angola i a la República Democràtica del Congo.
Habita la sabana.

## Referències

* Wilson, D. E. i Reeder, D. M.: Mammal Species of the World. Smithsonian Institution Press Washington DC (Estats Units), 2005.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Ratpenat d'orelles llargues d'Angola. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 29 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
* Distribució mundial d'aquesta espècie. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :