OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Baramba

Baramba fou un estat tributari protegit de l'Índia a Orissa. Pagava un tribut de 1.398 rúpies. La capital era Baramba a 20° 25′ 15″ N, 82° 22′ 41″ E﻿ / ﻿20.42083°N,82.37806°E﻿ / 20.42083; 82.37806 i els únics pobles a destacar eren Giopinathpur, Maniabandh i Banamalipur, tots a la riba del Mahanadi.

## Geografia

La superfície era de 347 km². La població era de 29.772 habitants el 1881, 32.526 el 1891, i 38.260 el 1901, quasi tots hindús. Les castes principals eren els chases i els pans. La població estava repartida en 181 pobles el 1901 (186 el 1881). La principal explotació era la fusta que es baixava per riu Mahanadi cap a Cuttack i Puri.
Limitava al nord amb Hindol, a l'est amb Tigiria, al sud amb el districte de Cuttack i el principat de Khandpara (formava el límit el riu Mahanadi), i a l'oest amb Narsinghpur. El pic Kanaka (638 metres) era el més alt de l'estat a les muntanyes anomenades també Kanaka a la part nord a la frontera.

## Història

La tradició atribueix la fundació a un lluitador famós al que el rei d'Orissa va cedir dos pobles habitats per khonds o khands i savars el 1305. El lluitador va expulsar els khonds o khands i va estendre el seu territori; els seus successors posteriorment van rebre noves donacions. Raja Bisambhar Birbar Mangraj Mahdpatra, que va pujar al tron amb 2 anys el 1881, es considera de la casta dels rajputs kshattriya i raja número 21; durant la minoria els britànics van dirigir el govern. L'estat disposava d'un petit exèrcit de 709 homes (1881) i 188 policies.

## Bandera

La bandera era rectangular dividida en tres franges horitzontals iguals: blava, blanca i verda.

## Llista de sobirans

* Raja HATAKESHWAR RAWAT 1305-1327, the first King of Baramba.
* Raja MALLAKESHWAR RAWAT 1327-1345
* Raja DURGESWAR RAWAT 1345-1375
* Raja JAMBESWAR RAWAT 1375-1416
* Raja BHOLESWAR RAWAT 1416-1459
* Raja KANHU RAWAT 1459-1514
* Raja MADHAB RAWAT 1514-1537
* Raja NABIN RAWAT 1537-1560
* Raja BRAJADHARA RAWAT 1560-1584
* Raja CHANDRASHEKHAR MANGARAJ 1584-1617
* Raja NARAYAN CHANDA MANGARAJ 1617-1635
* Raja KRUSHNA CHANDA MANGARAJ 1635-1650
* Raja GOPINATH CHANDRA MANGARAJ 1650-1679
* Rawat BALBHADRA MANGRAJ 1679-1711
* Rawat FAKIR MANGRAJ 1711-1743
* Rawat BANADHAR MANGRAJ 1743-1748
* Rawat PADMANAVA BIRBAR MANGRAJ 1748-1793
* Rawat PINDIKA BIRBAR MANGRAJ MAHAPATRA 1793-1842
* Rawat GOPINATH BIRBAR MANGRAJ MAHAPATRA 1842-1869, married and had issue.
* Raja DASRATHI BIRBAR MANGRAJ MAHAPATRA 1869-1881
* Raja BISHAMBHAR BIRBAR MANGRAJ MAHAPATRA 1881-1922
* Raja Sri NARAYAN CHANDRA BIRBAR MANGRAJ MAHAPATRA 1922-1948 (+ 15 d'octubre de 1954)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Genealogia per H. Soszynski Arxivat 2009-05-22 a Wayback Machine.
# Duck Soup

Duck Soup (literalment, en català, "Sopa d'ànec") és una comèdia estatunidenca dirigida per Leo McCarey i estrenada el 1933.

## Argument

Rufus T. Firefly arriba al poder a Freedonia per les recomanacions de la sra. Teasdale. Però acumula les pífies fins al punt de provocar la guerra amb el país veí, Sylvania.

## Comentaris

L'últim film de l'etapa Paramount dels Marx va ser reivindicat per Groucho mateix com la millor obra dels germans Marx. La presència de McCarey va aportar matisacions sociològiques a l'humor surrealista dels Marx i va convertir aquesta comèdia en una sàtira contra les dictadures polítiques.

## Repartiment

* Groucho Marx: Rufus T. Firefly
* Harpo Marx: Pinky
* Chico Marx: Chicolini
* Zeppo Marx: Bob Roland
* Margaret Dumont: sra. Teasdale
* Louis Calhern: Trentino
* Raquel Torres: Vera Marcal
* Edgar Kennedy: El venedor de llimonada
* Leonid Kinskey: Un agitador de Sylvània
* Edmund Breese: Zander
* Charles B. Middleton: El procurador
* Verna Hillie: La secretària

## Entorn la pel·lícula

* Duck soup, títol original de la pel·lícula, és una expressió d'argot que defineix alguna cosa fàcil de fer.
* En la seva estrena (1933), aquesta pel·lícula es va classificar a la sisena plaça en recaptació.

## Referències

* ↑ «Duck Soup». The New York Times.
# Bashahr

Bashahr fou un estat tributari protegit de l'Índia a la província britànica del Panjab avui a Himachal Pradesh. Estava regat pel riu Sutlej. La superfície era de 8.907km² i la capital era Sarahan. La població el 1901 era de 80.582 habitants repartits en 70 pobles. Era el més gran dels 298 estats de les muntanyes de Simla. Els sobirans, d'origen rajput, tenien el títol de rana fins al 1803 i després del 1815 el de raja. Tenien dret a salutació de nou canonades.
Fou ocupat pels gurkhes de Nepal del 1803 al 1815. El 1815 els britànics van confirmar al sobirà local mitjançant un sanad de 6 de novembre de 1815, perdent, però, Rawain que fou transferit a Keunthal, a canvi d'un pagament de 22500 rúpies (1500 lliures) a l'any, tribut que fou reduït el 1847 a 5.910 rúpies a canvi de l'abolició dels drets de pas. El sobirà Shamsher Sing va abdicar el 1887 a favor del seu únic fill Raghunath Singh; els britànics van assolir l'administració el febrer de 1898 a la mort d'aquest; el 1906 hi va haver una revolta contra una nova taxa, que fou reprimida. Shamsher va morir el 5 d'agost de 1914 i el seu fill il·legítim Padam Singh, proclamat successor, fou reconegut com a raja el 30 de novembre de 1917 i va morir l'abril de 1947. Els tres fills grans l'havien premort i va pujar al tron el quart, Virbhadra Singh, de 13 anys, darrer sobirà abans de la definitiva incorporació a l'Índia.

## Llista de sobirans

* Râna
** segle XVII : Chatar Singh (110è sobirà)
** Segle xvii : Xxxx Singh (111è)
** Segle xvii : Kalyan Singh (112è)
** Segle xvii : Kehri Singh (113è)
** fins a 1708 : Vijay Singh (114è)
** 1708 - 1725 : Udai Singh (115è)
** 1725 - 1761 : Ram Singh
** 1761 - 1785 : Udar Singh
** 1785 - 1803 : Ugar Singh
** 1803 - 1815 : Ocupació dels gurkhes
* Râja
** 1815 - 1850 : Mahendra Singh
** 1850 - 1887 : Shamsher Singh (fill)
** 1887 - 1898 : Raghunath Singh (fill)
** 1898 - 1914 : Shamsher Singh (segona vegada)
** 1914 - 1947 : Padam Singh
** 1947 - 1950 : Virbhadra Singh

## Enllaços externs

* Genealogia per H. Soszynski
* The Imperial Gazetteer of India, 1885, Sir William Wilson Hunter, London, Trübner & co.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. , Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India. Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Vegeu també

* Ghusal.
* Kanethi.
# Bellavista (les Franqueses del Vallès)

Bellavista és el més nou dels 5 pobles que formen el municipi de les Franqueses del Vallès. Es troba entre el municipi franquesí i Granollers, amb qui comparteix l'estació de tren de les Franqueses - Granollers Nord. La majoria de la població de Bellavista provenen del sud de la Península Ibérica. El mercat del poble és el dimecres, i ocupa la meitat del carrer Aragó començant des de l'estació de tren. Bellavista va aparèixer pels volts de 1975 i va créixer ràpidament fins a ser durant uns anys el nucli més poblat de les Franqueses. El 2022 tenia 8.802 habitants.

## Referències

* 1 2 3 4 «Dades del municipi - Ajuntament de les Franqueses del Vallès». [Consulta: 5 febrer 2022].
* ↑ valles. «Ciutadans les Franqueses propone cambiar el emplazamiento del mercado de Bellavista | Revista Digital del Vallès» (en castellà). [Consulta: 5 febrer 2022].
# Berriobeiti

Berriobeiti (cooficialment en castellà Berrioplano) és un municipi de Navarra, a la comarca de Cuenca de Pamplona, dins la merindad de Pamplona. Limita amb els municipis d'Itza a l'est, de Txulapain al nord, Berriozar i Ezkabarte a l'oest, i Pamplona i Orkoien al sud. Comprèn els concejos de:
* Aizoain
* Añezkar
* Artika
* Ballariain
* Berriobeiti (Capital)
* Berriosuso
* Elkarte
* Larraketa
* Loza
* Oteiza de Berrioplano.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 1 057 | 1 038 | 1 171 | 1 213 | 1 278 | 1 345 | 1 469 | 1 641 | 1 629 | 2 347 | 2 906 |
| Sources: Berriobeiti i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||

## Història

El municipi va néixer el 14 de març de 1991, encara que pot considerar-se com l'hereu més directe de l'antic municipi de la Cendea de Ansoáin. Fins llavors els seus pobles havia estat integrats en el municipi de la Cendea de Ansoáin, que agrupava 12 petits llogarets de l'entorn rural de la ciutat de Pamplona. A partir de la dècada de 1960, en terrenys d'alguns d'aquests llogarets van començar a crear-se nous barris-dormitori de la capital navarresa (Berriozar Nou i Antsoain Nou). Això va produir importants desequilibris dintre del municipi, que va passar a estar format en part per nuclis de tipus urbà, que superaven àmpliament en població als tradicionals nuclis rurals de la Cendea de Ansoáin. A principis de la dècada de 1990 es va portar a terme una reorganització del municipi. El concejo de Antsoain, que amb els seus nous barris superava ja els 5000 habitants, es va segregar del municipi de la Cendea de Ansoáin i es va convertir a l'octubre de 1990 en municipi independent. Els restants pobles del municipi es van veure forçats a canviar el nom del municipi, ja que no era pràctic que aquest se seguís denominant Ansoáin, si la població que duia aquest nom era precisament la qual s'havia separat. A més Berriozar (amb una població que també superava els 5000 habitants) es trobava en una situació similar a la del poble de Antsoain, ja que per si solament duplicava la població de les restants poblacions del municipi.
Va ser així com el 14 de març de 1991 es creen 2 nous municipis a partir del de la Cendea de Ansoáin: Berriozar i Berriobeiti. El primer està compost pel poble de Berriozar i el segon pels 10 pobles restants que formaven la Cendea de Ansoáin (Aizoain, Añezcar, Artika, Ballariain, Berriobeiti, Berriosuso, Elkarte, Larraketa, Loza i Oteiza). Es denomina Berriobeiti perquè aquest poble exerceix de capital del municipi. Malgrat aquesta capitalitat, no ostenta Berriobeiti la condició de major poble del municipi. El poble de Artica, situat entri Berriozar i Ansoáin, va quedar convertit en un exclavament del municipi de Berrioplano. A més, en ser el més proper a Pamplona està sofrint en l'actualitat un desenvolupament urbanístic similar al que van sofrir en el seu moment Berriozar i Antsoain, per aquests dos factors no és descartable que a mitjà termini es transformi en un municipi independent.
# Bhadaura

Bhadaura fou un estat tributari protegit de l'agència de l'Índia Central, sota el resident polític a Gwalior (subagència de Guna o Goona). Tenia una població el 1901 de 2.275 habitants (3365 habitants el 1881) i una superfície de 130 km² amb 16 pobles. Encara que la nisssaga que governà el principat va tenir les seves possessions familiars a Bhadaura des de vers 1720 quan Jagat Singh Sesòdia, fill d'Himmat Singh d'Umri, no van rebre el títol fins al 1820 junt amb la concessió de 5 pobles feta per Dawlat Rao Sindhia, amb la mediació del resident britànic; l'afavorit, Man Singh, s'havia compromès amb els britànics a posar fi a les depredacions de la banda de bandits del giràsia Sohan Singh.
El sobirà era descendent dels sesòdia rajputs d'Udaipur o Mewar i portava el títol de raja i thakur. El 1881 governava el menor Madho Singh sota una regència dirigida pel kamdar o ministre sota supervisió del subagent britànic a Guna fins a la majoria. El 1901 va pujar al tron Ranjit Singh, que igualment era menor d'edat i es va establir una regència dirigida per un ministre o kamdar sota supervisió del resident britànic. Pels cinc pobles concedits per Gwalior, Bhadaura pagava un tribut a aquest estat de 230 lliures.
La capital era Bhadaura a 24° 48′ N, 77° 24′ E﻿ / ﻿24.800°N,77.400°E﻿ / 24.800; 77.400 a 18 km al nor de Guna, que tenia 647 habitants el 1901.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Bhadrajun

Bhadrajun fou un estat tributari protegit de l'Índia, un jagir de Jodhpur, format per 27 pobles, i regit per la dinastia del sub clan Jodha dels rajputs rathor amb títol de thakur (noble).
L'estat fou fundat el 1596 per Kunwar Mukund Das, net de Rao Maldeo de Marwar (Jodhpur). Al segle XIX el thakur Bakhtawar Singh fou succeït per Indra Bhan (segurament el seu fill) que va governar fins al 1856. El seu successor fou el fill Sangram Singh. L'estat fou integrat a l'Índia el 1949.

## Referències

Genealogia per H. Soszynski
# Bhainsrorgarh

Bhainsrorgarh o Bhainsrorgah fou una thikana o jagir de l'antic principat de Mewar. La formaven la seva capital homònima, 127 pobles i una fortalesa. Bhainsrorgarh era a la confluència entre els rius Bamani i Chambal a uns 190 km a l'est/nord-est de Mewar. L'estat pertanyia a un thakur (noble) de primera classe de Mewar, amb títol de rawat, membre de la família Chandawat del clan sisòdia dels rajputs, descendents de Lal Singh, fill jove de Kesri Singh de Salumbar, que va obtenir el jagir com a estat separat de Salumbar el 1741, per concessió de Jagat Singh II de Mewar. La ciutat hauria agafat el seu nom d'un comerciant de nom Bhainsa, i d'un portador de nom Rora i es va construir per protegir les caravanes que viatjaven per una antiga ruta comercial entre Mewar i Haraoti. Bhainsrorgarh fou conquerida per Ala al-Din el 1303 i els seus temples i palaus foren destruïts, però més tard foren reconstruïts. Molts dels temples estan datats entre el segle viii i el X, i tenen magnifics exemples d'escultura hindú, entre els quals una figura de Vishnu reposant al sesh sheyya (llit de la serp) considerada la figura d'art escultòric hindú més perfecte de tots els temps.

## Llista de rawats

* Lal Singh 1741-?
* Man Singh
* Raghunath Singh vers 1820
* Amar Singh
* Bhim Singh ?-1881
* Pratap Singh 1881-1897
* Inder Singh 1897-1946
* Himmat Singh 1946-1948 (+1972)

## Referències

* ↑ Day, Upendra Nath. Mewar Under Maharana Kumbha, 1433 A.D.-1468 A.D. (en anglès). Rajesh Publications, 1978, p. 20.
# Bhindar

Bhindar fou una thikana o jagir de l'antic principat de Mewar, formada per 100 pobles i una vila. La capital era Bindar a uns 51 km a l'est-sud-est de Mewar que tenia 5172 habitants el 1901. L'estat era governat per un thakur (noble) de primera classe de Mewar, i portava el títol de maharaj; pertanyia al clan sisòdia dels rajputs, subclan sakhtawat, família Bhanawal.

## Llista de maharajs

* Bhan 1594-1605
* Puran Mal 1605-1611
* Sabal Singh 1611-1635 (general de l'exèrcit imperial)
* Mokham Singh I 1635-1681
* Amar Singh 1681-1709
* Jait Singh 1709-1727
* Umaid Singh 1727-1753
* Kushal Singh 1753-1765
* Mokham Singh II 1765-1810
* Zorawar Singh 1810-1827
* Hamir Singh 1827-1878
* Madan Singh 1878-1887
* Kesri Singh 1887-1901
* Madho Singh 1901-1919
* Bhopal Singh 1919-1928
* Kesar Singh 1928-1949 (+1952)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Bhinga

Bhinga (urdú: بھنگا) fou un antic estat tributari protegit, una de les talukes d'Oudh, i és actualment una vila nagar panchayat capital del districte de Shrawasti a Uttar Pradesh, Índia. Està situada a 27° 43′ N, 81° 56′ E﻿ / ﻿27.72°N,81.93°E﻿ / 27.72; 81.93 i la seva població és de 20.400 habitants (cens del 2001; el 1881 eren 4895 habitants i el 1901 eren 5.972 habitants).

## Història

Vers 1483 la regió estava dominada a la part de la comarca Dangdun per un raja bhil anomenat Udat Singh i a la part de la comarca de Bhera per Raja Sangram Sah, raja de Rajhat, una comarca veïna, mentre la part del territori abans del riu Rapti (Cis Rapti) estava governat pel raja d'Ikana. En els següents anys el raja d'Ikana va estendre els seus dominis per l'altra banda del Rapti (Trans Rapti) i en temps de l'emperador Shah Jahan governava 92 pobles a la comarca de Dangdun i alguns més a la comarca de Bhera i es va fundar la ciutat de Bhinga (segle XVI); els pobles d'aquests comarques foren concedides en feu a una branca menor de la família. però la zona estava oberta als atacs dels banjares i el talukdar tenia problemes per mantenir el control i finalment va cedir els seus drets a la família de rages de Gonda amb la que estava emparentat. La ciutat de Bhinga va adquirir certa importància quan va passar a la nissaga de Gonda sent concedida a Bhawani Singh Bisen, germà petit del raja Dutt Singh de Gonda, del clan Bisen, vers el 1720. La va posseir com a talukdari en feu del nawab d'Oudh amb seu al fort de la ciutat, amb amplis dominis a la rodalia; el 1856 va passar a sobirania britànica, efectiva a finals del 1858 formant part del districte de Bahraich; el raja governant fins al 1884, Krishna Dutt Singh, era el sisè governant (en línia directa) des de Bhawani Singh Bisen; a finals del segle XIX i començament del XX el raja de Bhinga, vivia retirat a Benares. El maharaja de Balrampur posseïa també terres a la regió.

## Llista de rages

* Bhawani Singh Bisen vers 1720-?
* Sarv Daman Singh
* Sheo Singh
* Jagat Singh
* Sarbjit Singh
* Krishna Dutt Singh ?-1884 (+24 d'abril de 1884)
* Udai Pratap Singh 1884-?
* Rajendra Bahadur Singh
* Virendra Kant Singh

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Bhor

Bhor fou un estat tributari protegit de l'Índia a l'Agència de Satara, i després de l'Agència de Poona, i finalment de l'Agència del Dècan (sempre a la presidència de Bombai), amb una superfície de 3862 km² (1881) o 2.357 km² (1901) i una població de 145.892 habitants el 1881 (468 pobles), 155.669 el 1891 i 137.268 el 1901, en una ciutat Bhor (4.178 habitants el 1901), el municipi de Shirwal (amb unes coves budistes) i 483 pobles el 1901.

## Geografia

Des de les muntanyes Mahadeo al districte de Satara, l'estat anava al nord-oest cap als Ghats Occidentals, al sud-oest de Poona i a l'est de Kolaba en una profunditat de 55 km al sud i 25 al nord; a la zona dels Ghats corrien els rius Mutha al nord i el Nira al sud, i a les muntanyes el Amba corria al sud-oest.

## Govern

La família reial arranca d'una concessió en feu del raja de Satara Raja Ram al braman Shankraji Narayan, jagirdar pant sachiv, el 1697. Els successius rages van portar el títol de jagirdar, de pandit i de pant sachiv. El seu exèrcit era de 535 homes. El tribut a pagar era de 527 lliures (10000 rúpies el 1901). El protectorat britànic es va establir el 1820 i va esdevenir feudatari quan Satara va ser annexionat pel lapse el 1849. Fin el 1887 va estar governat dins l'agència de Satara i després fou traslladat a l'agència de Poona El sobirà tenia dret a salutació de 9 canonades (des de 1903) per la seva lleialtat i bon govern. El 1896, 1897, 1899 i 1900 va patir de greus fams alguna acompanyada de plagues. El 1905 tenia 125 policies.

## Capital

La capital era Bhor, avui un municipi del districte de Pune a Maharashtra, Índia a 18° 10′ 0″ N, 73° 51′ 0″ E﻿ / ﻿18.16667°N,73.85000°E﻿ / 18.16667; 73.85000 amb 17.882 habitants el 2001.

## Llista de sobirans

* Pant sachiv Chimnajirao ?–1827
* Pant sachiv Raghunathrao Chimnajirao 1827–1837
* Pant sachiv Chimnajirao Raghunathrao 1837–1871 (+ 12 de febrer de 1871)
* Pant sachiv Shankarrao Chimnajirao 1871–1922 (+juliol de 1922)
* Raja Shrimant Sir Raghunathrao Shankarrao Bhausaheb Pandit Pantsachiv (fill) (1922–1951)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Boda

Boda fou un notable estat tributari protegit de l'Índia del tipus zamindari, feudatari del raja de Koch Behar.
La superfície era de 1230 km² i la població (1881) de 194.915 habitants repartits en 288 pobles. La capital era la vila de Boda situada a 26° 12′ N, 88° 38′ E﻿ / ﻿26.200°N,88.633°E﻿ / 26.200; 88.633.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Borasambar

Borasambar o Borasamber fou un estat tributari del tipus zamindari del gruo dels divuit Garhjats que fou agregat al districte de Sambalpur a les Províncies Centrals (després Províncies Centrals i Berar). Tenia una població el 1881 de 65.837 habitants (405 pobles) i una superfície de 2.178 km². El tribut pagat era de 30 lliures i els ingressos de 1480.
L'ètnia principal de la zona eren els binjwars, tribu aborigen. El zamindari fou concedit segons la tradició abans de l'any 400 pel senyor Gajapati de Pun a Dasmat Barhea, la família del qual el va conservar fins a l'abolició dels drets de zamindari a la segona meitat del segle XX a l'Índia independent. La concessió inicial era una comarca a l'entorn de Borasambar però en els segles següents la família regnant va ampliar el domini amb conquestes a caps tribals veïns amb els quals van estar sovint en lluita.

## Darrers rages

* Raja Lal Rajindra Singh ?-1938 (+ 4 de gener de 1938)
* Lal Sadanand Singh 1938-1948 (fill)

## Vegeu també

* Bargarh

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Dasymys montanus

Dasymys montanus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds d'entre 2.600 i 3.800 msnm a les muntanyes Ruwenzori d'Uganda i, possiblement, les parts adjacents de la República Democràtica del Congo. Els seus hàbitats naturals són els boscos tropicals montans, els herbassars montans i les zones humides. Està amenaçat per la destrucció del seu medi a conseqüència de l'expansió dels camps de conreu i la tala d'arbres. El seu nom específic, montanus, significa ‘muntanyenc’ en llatí.

## Referències

* ↑ Kennerley, R. Dasymys montanus. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 31 desembre 2017.
* ↑ Entrada «Dasymys» d'Animalia (en anglès).
# Ratpenat cuallarg de Railer

El ratpenat cuallarg de Railer (Mops thersites) és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids, que viu a Sierra Leone, Libèria, Costa d'Ivori, Ghana, Nigèria, el Camerun, Zaire, Ruanda, l'illa de Bioko, a Guinea equatorial, i possiblement a Moçambic.
Està amenaçat per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* ↑ Distribució (anglès)

## Enllaços externs

* The Taxonomicon (anglès)
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :