OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Xavi Benigni

Xavi Llambrich Franch (Deltebre, 11 de juny de 1998), també conegut com a Xavi Benigni, és l'autor d'Estima (2018). Als 14 anys va publicar la seva primera carta al director al Diari de Tarragona anomenada «Un somni d'un nen de 14 anys», la qual es va viralitzar. Als 15 anys va ser el guanyador dels premis Ebreliders en la categoria Joventut. Als 17 anys va sortir guanyador de la província de Tarragona al Festival de Curtmetratges VI Edició organitzat per Mans Unides. Als 18 anys va tornar a viralitzar-se a causa d'una notícia publicada a El Periódico.
Als 19 anys va publicar el seu primer llibre, Estima, el que el va convertir en l'autor més jove de les Terres de l'Ebre. Es tracta d'un recopilatori de pensaments i poesies d'autoajuda que va escriure durant una dura època de la seva vida. A l'abril del 2022, sempre seguint el vessant de l'autoajuda, va publicar amb l'editorial Círculo Rojo, Cartes a les estrelles.

## Publicacions

* Cartes a les estrelles (2022)
* Estima (2018)

## Referències

* El jove deltebrenc Xavi Benigni publica el seu primer llibre d'autoajuda 3 de maig de 2018
* Xavi Benigni: "Tots tenim paraules que necessitem que ens diguen" 23 de maig de 2018
* La Fundació Pere Mata Terres de l'Ebre col·labora en la presentació d'un llibre 8 de juny de 2018
* El deltebrenc Xavi Llambrich publica ‘Estima’, un poemari d'autoajuda 30 de maig de 2018
* El samaritano 'antibullying' 16 de gener de 2017
* Xavi Llambrich: «Quan pateixes assetjament escolar, el silenci és el teu pitjor aliat» 16 de gener de 2017
# Mitopoli

Mitòpoli (Μητόπολη) és una unitat municipal de Grècia, a Patres, Acaia.
Al segle xiii (i fins començament del XIV) fou una senyoria o baronia a la regió de Patres, una de les setze baronies del principat d'Acaia segons la Crònica de Morea. Guillem de Champlitte l'hauria concedit al cavaller Gibert de Cors (o d'Escors), amb quatre feus. Guillem hauria construit un castell del que encara es conserven algunes restes. Es va cassar amb Margarita de Neuilly, baronessa de Passavant i de part d'Akova amb la que va tenir dos fills, Guillem i Margarita. Gibert bva morir el 1258 a la batalla de Karydi. El seu fill Guillem fou senyor de Lisarea (herencia paterna) i segurament també de Mitòpoli; va morir abans de 1280, algun temps abans que la seva mare, i no va arribar a heretar les baronies d'aquesta (en tot cas Passava o Passavant ja estava en mans dels romans d'Orient des d'una data entre 1263 i 1278). L'herència, efectiva nomes en quant a la part d'Akova, va recaure en la filla Margarita de Cors que també va rebre del seu germà la senyoria de Lisarea i la senyoria o baronia de Mitòpoli. Margarita es va casar amb Payen de Sastenay, senyor de Moraina (un feu proper a Mitòpoli) i aquesta senyoria fou heretada per la seva esposa, però el terç de la baronia d'Akova fou venut per Payen a Odebert o Robert de la Trémoille o Dramelay baró de Calandritsa el 1280 (Calandritsa era propera a Mitòpoli). Margarita de Cors, ja vídua, fou casada amb Hug de Bruyéres, a canvi que aquest cedis un castell estratègic que havia ocupat, i pel matrimoni va adquirir les senyories de Moraina i de Lisarea i la baronia de Mitòpoli que després va transmetre a la filla Elena que per matrimoni les va aportar al baró d'Arcàdia Vilain II. El 1316 les Assises de Romania esmenten que el senyor de Mitòpolis era Nicolau de Dramelay que hauria heretat Calandritsa (podria ser un germà de les dues dames que van heretar la baronia quan ell va morir o el pare de la gran d'aquestes dames). El 1325, una meitat de Khlandritza fou venuda a Martí Zaccaria senyor de Quios que probablement per matrimoni va adquirir l'altra meitat. Mitòpolis se suposa que formaven part del l'adquisició. El castell de Mitòpolis no obstant s'esmenta per darrera vegada el 1316 i es creu que ja no s'utilitzava feia alguns anys, per lo que havia perdut tota importància.

## Bibliografia

* Antoine Bon,La Morée franque. Recherches historiques, topographiques et archéologiques sur la principauté d'Achaïe, 1969, De Boccard, París
* William Miller, The Latins in the Levant, a History of Frankish Greece (1204–1566), E.P. Dutton and Company, Nova York, 1908
* Teresa Shawcross, The Chronicle of Morea: Historiography in Crusader Greece Oxford Studies in Byzantium, Oxford University Press

## Referències

* ↑ Castell de Mitòpoli
# Velina

La tribu Velina va ser una de les 35 tribus de l'antiga Roma amb dret de vot a l'Assemblea Tribal Romana. Va ser una de les dues darreres tribus instituïdes, l'any 241 aC, sorgides després de la conquesta de la Sabina i l'ager Praetutianus el 290 aC. Deu el seu nom al Lacus Velinus, un antic llac avui dessecat que formava el riu Velino, i que tenia a la seva riba la ciutat de Rieti, per bé que la zona on s'establien era més al nord, i a partir del 268 aC amb la conquesta d'aquests territoris, i la plana costanera de l'ager gallicus a més del Picè.
Pertanyien a la tribu Velina Interamnia Praetutiorum, Firmum Picenum, Urbs Salvia, Potentia, Cingulum, Cupra Montana i Cupra Maritima. Després del Bellum Sociale, les colònies de dret llatí i altres itàlics es van distribuir entre les diverses tribus, i a la Velina hi van fer cap els de Pistoia i els lígurs del Sàmnium, i més tard els d'Aquileia, probablement per les relacions entre la zona d'aquesta ciutat i el Picè.
Les poblacions mallorquines de Palma i Pol·lència també pertanyien a la tribu Velina, probablement pel fet que van ser colonitzades amb gent de la zona del Picè.

## Referències

* ↑ Pena, 2004, p. 72.
* ↑ Pena, 2004, p. 73.
* ↑ Pena, 2004, p. 77-81.
* ↑ Vallori, 2018, p. 22-24.
* ↑ García Riaza, Enrique; Sánchez León, María Luisa. Roma y la municipalización de las Baleares. Palma: Universitat de les Illes Balears, 2000, p. 78-81. ISBN 8476326262.

## Bibliografia

* Pena, Maria José «La tribu Velina en Mallorca y los nombres de Palma y Pollentia». Faventia, 26/2, 2004 [Consulta: 19 març 2020].
* Vallori, Bartomeu «Palma (Mallorca, Balearic Islands). The location of a city from classical texts with reference to Ptolemy and archaeology». Journal of Ancient Topography, XXVIII, 2018 [Consulta: 21 març 2020].
* «The Dioscuri Collection». [Consulta: 30 setembre 2018].
# Alberto Bettiol

Alberto Bettiol (Poggibonsi, 29 d'octubre de 1993) és un ciclista italià, professional des del 2014. En el seu palmarès destaca, per damunt de tot, el Tour de Flandes de 2019 i una etapa al Giro d'Itàlia de 2021. Des del 2024 corre amb l'equip XDS Astana Team.

## Palmarès

* 2011
** Campió d'Europa júnior en Contrarellotge
** 1r al Giro della Lunigiana i vencedor de 2 etapes
* 2013
** 1r a la Florència-Empoli
** 1r al Giro de les dues Províncies
* 2019
** 1r al Tour de Flandes
* 2020
** Vencedor d'una etapa a l'Étoile de Bessèges
* 2021
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 2023
** Vencedor d'una etapa al Tour Down Under
* 2024
** Campió d'Itàlia en ruta
** 1r a la Milà-Torí
** 1r als Boucles de la Mayenne i vencedor d'una etapa

### Palmarès al Giro d'Itàlia

* 2016. 86è de la classificació general
* 2021. 30è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 2023. 48è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 2017. 90è de la classificació general
* 2019. 69è de la classificació general
* 2020. 62è de la classificació general
* 2022. 41è de la classificació general
* 2023. 83è de la classificació general
* 2024. No acaba (etapa 14)

## Referències

* ↑ Labarga, Nacho «Bettiol estrena su palmarés... ¡ganando el Tour de Flandes!». Marca, 07-04-2019 [Consulta: 25 abril 2019].
* ↑ esport3. «Bettiol s'emporta la victòria en solitari a Stradella en la divuitena etapa del Giro d'Itàlia», 27-05-2021. [Consulta: 5 juny 2021].
* ↑ Farrand, Stephen. «Alberto Bettiol set for mid-season transfer from EF Education to Astana Qazaqstan». CyclingNews, 08-08-2024. [Consulta: 4 gener 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Alberto Bettiol a ProCyclingStats
# Casa a la travessa de la Torre, 2 (Vinebre)

La Casa a la travessa de la Torre és una obra de Vinebre (Ribera d'Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat entre la travessa de la Torre i l'avinguda Pau Casals. Edifici cantoner de planta quadrangular i tres crugies. Consta de planta baixa, pis i golfes i té la coberta a dues vessans amb el carener paral·lel a la façana. S'hi accedeix per un portal d'arc de mig punt adovellat, amb una orla a la clau on hi ha inscrit "AVE / MARIA / SIN PECAD(O) / CONSEBIDA / ANY / 1745". Les finestres són totes d'arc pla arrebossat, les del primer pis amb ampit motllurat. Algunes de les obertures han estat reformades modernament, així com se n'ha afegit una de neogòtica biforada amb columneta central a la façana lateral. El ràfec està decorat amb una imbricació de rajols i teules ceràmiques. L'acabat exterior és arrebossat amb morter de calç i cantonades amb carreus escairats.

## Referències

* 1 2 «Casa a la travessa de la Torre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 14 març 2019].
# Roques de Santa Bàrbara

Les Roques de Santa Bàrbara és una muntanya de 988 metres que es troba al municipi de Vidrà, a la comarca d'Osona.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Muntanya de Pol

La Muntanya de Pol és una serra situada a cavall dels termes municipals de Moià i Collsuspina, a la comarca del Moianès. Té una elevació màxima de 1.032 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pedres Blanques (el Brull)

les Pedres Blanques és una muntanya de 1.271 metres que es troba entre els municipis d'El Brull, a la comarca d'Osona i de Tagamanent, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Mateus

La Serra de Mateus és una serra situada al municipi de Rupit i Pruit a la comarca d'Osona, amb una elevació màxima de 1.029 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Sant Ponç

La Serra de Sant Ponç és una serra situada al municipi de Sobremunt a la comarca d'Osona, amb una elevació màxima de 885 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra dels Llancers

La Serra dels Llancers és una serra situada al municipis de la Vall d'en Bas a la comarca de la Garrotxa i el de Sant Pere de Torelló a la comarca d'Osona, amb una elevació màxima de 1.281 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Roques Trabucaires

Les Roques Trabucaires és una muntanya de 840 metres que es troba al municipi de Taradell, a la comarca d'Osona.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Ballesta

El Serrat de la Ballesta és una serra situada al municipi de Rupit i Pruit a la comarca d'Osona, amb una elevació màxima de 902 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Fenosa

El Serrat de la Fenosa és una muntanya de 727 metres que es troba al municipi de Lluçà, a la comarca d'Osona.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat dels Tudons (L'Esquirol)

El Serrat dels Tudons és una serra situada entre els municipis de l'Esquirol i de Sant Pere de Torelló a la comarca d'Osona, amb una elevació màxima de 958 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Rovira (Sant Quirze de Besora)

El Serrat de la Rovira és una muntanya de 639 metres que del municipi de Sant Quirze de Besora, a la comarca d'Osona.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de Mont-rodon

El Serrat de Mont-rodon és una muntanya de 621 metres que es troba entre els municipis de Seva i de Tona, a la comarca d'Osona.
A l'extrem nord del serrat hi ha l'antic Casal de Mont-rodon que li dona el nom.
És un espai natural protegit que forma part dels Turons de la Plana Ausetana.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ http://mediambient.gencat.cat/ca/05_ambits_dactuacio/patrimoni_natural/senp_catalunya/espais_sistema/comarques_centrals/turons-plana-ausetana/
# Cap de la Baga del Castell

El Cap de la Baga del Castell és una muntanya de 1.216 metres que es troba entre els municipis de Borredà, a la comarca del Berguedà i de les Llosses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# L'Artigassa

L'Artigassa és una muntanya de 1.324 metres que es troba al municipi de Sant Julià de Cerdanyola, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Meranges

La Serra de Meranges és una serra situada al municipi de Castellar de n'Hug a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 1.456 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Moixera

La Moixera és una muntanya de 1.996 metres que es troba entre els municipis de Castellar de n'Hug, a la comarca del Berguedà i de Toses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Montderm

El Montderm és una muntanya de 1.532 metres que es troba entre els municipis de Castellar de n'Hug i de Guardiola de Berguedà, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de Vives

El Puig de Vives és una muntanya de 959 metres que es troba al municipi de la Quar, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc dels Llamps

El Roc dels Llamps és una muntanya de 1.835 metres que es troba al municipi de Saldes, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de Suquer

El Roca de Suquer és una muntanya de 1.639 metres que es troba al municipi de Gósol, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca-sança

El Roca-sança és una muntanya de 1.894 metres que es troba entre els municipis de Bagà i de Guardiola de Berguedà, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de les Comes (Gósol)

La Serra de les Comes és una serra situada al municipi de Gósol a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 2.080 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Montsent

La Serra de Montsent és una serra situada entre els municipis de Cercs i d'Olvan a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 894 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra Pedregosa (Bagà)

La Serra Pedregosa és una serra situada al municipis de Saldes i Bagà a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 2.451 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Cua de la Guilla

El Serrat de la Cua de la Guilla és una serra situada al municipi de Puig-reig a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 635 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Política Territorial i Obres Públiques, Generalitat de Catalunya, 01-09-2009.
# Serrat Negre (Saldes)

El Serrat Negre és una serra situada entre els municipis de Saldes i de Vallcebre a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 2.282 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Salla

El Turó de Salla és una muntanya de 636 metres que es troba al municipi de Viver i Serrateix, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Pleta Roja

La Pleta Roja és una muntanya de 2.033 metres que es troba entre els municipis de Castellar de n'Hug, a la comarca del Berguedà i de Toses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap del Pont

El Cap del Pont és una muntanya de 2.101 metres que es troba al municipi de Guardiola de Berguedà, a la comarca catalana del Berguedà.
Es troba a la serra de Moixeró i forma part del Parc Natural Cadí-Moixeró.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Gran (Olvan)

La Roca Gran és una muntanya de 755 metres que es troba al municipi d'Olvan, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó Sesportadores

El Turó Sesportadores és una muntanya de 1.603 metres que es troba entre els municipis de Viladrau, a la comarca d'Osona i de Montseny, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Parany (Tagamanent)

El Parany és una muntanya de 1.152 metres que es troba al municipi de Tagamanent, a la comarca del Vallès Oriental.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 293109001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra Llarga (Sant Pere de Vilamajor)

La Serra Llarga és una serra situada al municipi de Sant Pere de Vilamajor a la comarca del Vallès Oriental, amb una elevació màxima de 468 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Galaieta

El Serrat de la Galaieta és una muntanya de 828,5 metres d'altitud que es troba en el terme municipal de Sant Feliu de Codines, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Serrat de la Galaieta en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Mira

El Turó de la Mira és una muntanya de 257 metres que es troba al municipi de Sant Celoni, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Mas Miquel

El Turó de Mas Miquel és una muntanya de 312 metres que es troba al municipi de Vallromanes, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Santa Margarida

El Turó de Santa Margarida és una muntanya de 795 metres que es troba al municipi de Cànoves i Samalús, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Vegeu també

* Puig del Castell (Cànoves i Samalús)
# Turó del Canyadell

El Turó del Canyadell és una muntanya de 559 metres que es troba al municipi de Sant Celoni, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «Turó del Canyadell». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó d'en Ridemeia

El Turó d'en Ridemeia és una muntanya de 300 metres que es troba al municipi de la Roca del Vallès, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Bandera (Montmeló)

El Turó de la Bandera és una muntanya de 117 metres que es troba al municipi de Montmeló, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Bandera (Vidreres)

El Turó de la Bandera és una muntanya de 383 metres que es troba al municipi de Vidreres, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Comes (Olesa de Montserrat)

El Les Comes és una muntanya de 259 metres que es troba al municipi d'Olesa de Montserrat, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Solius

Les Solius és una muntanya de 531 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Penya Blanca (Begues)

El Penya Blanca és una muntanya de 523 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Castellar (Begues)

El Puig Castellar és una muntanya de 472 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de l'Antiga

El Puig de l'Antiga és una muntanya de 513 metres que es troba entre els municipis d'Olesa de Bonesvalls, a la comarca de l'Alt Penedès i de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Penyes Campmanyes

La Penyes Campmanyes és una serra situada al municipi de Cervelló a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 301 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca del Barret

La Roca del Barret és una muntanya de 299 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca dels Corbs (Collbató)

La Roca dels Corbs és una muntanya de 436 metres que es troba al municipi de Collbató, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Can Dolcet

La Serra de Can Dolcet és una serra situada entre els municipis dels Hostalets de Pierola a la comarca de l'Anoia i el de Collbató a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 425 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya