OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 850

El 850 (DCCCL) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Lleis anticristianes a Egipte.

## Necrològiques

* Ramir I d'Astúries
* Guillem de Septimània, Comte de Barcelona i Empúries.
# 68 aC
## Esdeveniments
### República Romana

* Quintus Marcius Rex i Luci Cecili Metel són cònsols
* 6 d'octubre - Luci Licini derrotar Tigranes II en la batalla d'Artaxata.
* Gai Antoni Hibrida, és elegit pretor.

## Naixements

* Princesa Arsinoe IV d'Egipte, filla de Ptolemeu XII Auletes i probablement de Cleòpatra V (també podria ser en el 68 aC).

## Necrològiques

* Antíoc d'Ascaló, filòsof grec.
* Cornèlia, dona de Juli Cèsar.
* Huo Guang.
# 66 aC
## Esdeveniments
### República Romana

* Marc Emili Lèpid i Luci Volcaci Tul·le són cònsols.
* Luci Sergi Catilina és acusat de conspirar contra la república Romana.
* Es trenca l'aliança entreMitridates VI i Tigranes II.
* Batalla de les Lycus - Pompeu doorat a Mitridates VI posant fi així a la Tercera Guerra Mitridàtica.
* Ciceró esdevé pretor a Sicília.

### Món
## Necrològiques

* Gai Licini Macer, analista i historiador romà.
# 61 aC
## Esdeveniments
### Hispània

* Juli Cèsar pren el control de la península Ibèrica.

### República Romana

* Marc Pupi Pisó i Marc Valeri Messal·la Níger són cònsols.
* 29 de setembre - Gneu Pompeu Magne celebra el seu tercer triomf de victòries sobre els pirates i al final de les Guerres Mitridàtiques.

## Naixements

* Ptolemeu XIII Filopàtor, faraó. (també pot haver sigut en el 62 aC.)
# 54 aC
## Esdeveniments
### República Romana

* Appi Claudi Pulcre i L. Domici F. Cn. N. Aenobarb són cònsols.
* Gneu Pompeu Magne construeix el primer teatre permanent de Roma.
* Marc Licini Cras Dives I arriba a Síria com a procònsol.
* Octàvia la Menor i Gai Claudi Marcel Menor es casen.

## Naixements

* Seneca d'Elder (data aproximada)
* Tibul, poeta romà. (data aproximada)

## Necrològiques

* Huo Chengjun, emperador de la Xina durant la dinastia Han.
* Júlia filla de Juli Cèsar.
* Luci Valeri Flac
* Mitridates III rei de l'Imperi Part.
# 53 aC
## Esdeveniments
### Armènia

* Artavasdes II és coronat rei d'Armènia.

### República Romana

* Marc Valeri Messal·la i Gneu Domici Calví Màxim II són cònsols.
* Guerra parta:
** Marc Licini Cras Dives I va saquejar els temples de Polisperms de Frígia i de Jerusalem.
** Batalla de Carrhae: Derrota dels romans i assassinat de Marc Licini Cras Dives I a mans de Surena.
* Guerra de les Gàl·lies:
** Juli Cèsar derrota una revolta encapçala per Ambiòrix.
** Vercingetorix, encapçala una revolta contra el Cèsar a la Gal·lià Central.

## Naixements

* Yang Xiong, filòsof xinès.

## Necrològiques

* Marc Licini Cras Dives I.
* Abgar II príncep d'Osroene.
# 49 aC
## Esdeveniments
### República Romana

* Luci Corneli Lèntul Crus i Gai Claudi Marcel Major són cònsols.
* El poblat de Verona és declarat municipi.
* S'inicia la segona guerra civil romana

## Necrològiques

* Gai Escriboni Curió (suïcidi)
* Xuan, emperador de la Xina durant la dinastia Han.
* Lucreci, poeta i filòsof romà.
* Zheng Ji
# 40 aC
## Esdeveniments
### Grècia

* Atenodor Cananita, un filòsof escriu: trobant un fantasma a Atenes. Sent una de les primeres històries Poltergeist de la història.

### República romana

* Gai Asini Pol·lió i Gneu Domici Calví Màxim II són cònsols.
* Tractat de Brundisium, acord entre Octavi i Marc Antoni, dividint el món romà entre ells i Lèpid el triumvir, el tractat va ser cimentat amb el casament entre Antoni i Octavia Menor, germana d'Octavi.
* Guerra de Perusa

### Judea

* Imperi Part conquereix Jerusalem. Hircà II és destronat del seu poder, mentre Antígon de Judea és coronat rei de Judea.
* Herodes el Gran fuig de Jerusalem a Roma.

### Xina

* Es publica el diccionari Jiu Ji Pian, durant la Dinastia Han és la primera referència coneguda a la potència hidràulica del viatge martell dispositiu.

## Naixements

* Cleòpatra Selene i Alexandre Heli: fills bessons de Cleòpatra VII i Marc Antoni. (també podria haver sigut en el 41 aC).

## Necrològiques

* Fúlvia: dona de Publius Clodius Pulcher i Marc Antoni.
# 39 aC
## Esdeveniments
### Imperi romà

* Gai Calvisi Sabí i Luci Marci Censorí són cònsols.

## Naixements

* Antonia Major filla de Marc Antoni.
* Júlia filla d'August.

## Necrològiques

* Quint Labiè, assassinat.
# 37 aC
## Esdeveniments
### Àsia

* El regne de Goguryeo a Corea és fundat pel rei Dongmyeong.

### Imperi romà

* Luci Canini Gal i Marc Vipsani Agripa són cònsols.
* Marc Vipsani Agripa crea el "portus Julius" avui submergit a la ciutat de Puteoli (a prop de Nàpols).
* Octavi ingeniera el Pacte de la Segona Terentum la que es va renovar el Triunvirato per un període addicional de cinc anys.
* Roma conquereix Jerusalem dels partes. Herodes el Gran es converteix en rei de Judea. Jonathan Aristobulus III es converteix en sumu sacerdot.

## Necrològiques

* Antígon de Judea executat per ordre de Marc Antoni.
* Empress Shangguan
* Jing Fang, matemàtic i músic xinès.
# 30 aC
## Esdeveniments
### Imperi romà

* L'Imperi Romà s'annexiona Egipte
* Octavi és consol romà per quarta vegada.
* Amb el suposat suïcidi de Cleòpatra VII i l'execució de Cesarió de la dinastia Ptolemaica, l'última dinastia de l'antic Egipte arriba a la seva fi.

## Necrològiques

* Alexandre Heli
* Cleopatra VII (es creu que es va suïcidar).
* Marc Antoni, militar romà (suïcidi)
* Marc Antoni Antillus, fill de Marc Antoni.
# 24 aC
## Esdeveniments

* August funda la ciutat de Nicòpolis d'Egipte.
* Es funda la colònia romana de Cesaraugusta (actual Saragossa).
* Comença l'era Yangshuo (陽朔 py. yáng shùo), durant el regnat de l'Emperador Cheng de la Xina, Dinastia Han.

## Necrològiques

* Estrabó, geògraf
# 23 aC
## Esdeveniments
### Llocs
#### Egipte

* En resposta a les incursions a Mèroe a l'Alt Egipte, les legions romanes es mouen al sud i arrasen a Napata.

#### Judea

* Herodes el Gran construeix a Jerusalem la fortalesa de Herodian a la ciutat de Judea.

### Temàtiques
#### Arquitectura

* Vitruvi publica el primer tractat conegut sobre arquitectura.

## Naixements

* Dong Xian.

## Necrològiques

* Marc Claudi Marcel fill d'Octavia Minor i nebot d'August.
# 11 aC

L'11 aC fou un any del calendari romà prejulià.

## Esdeveniments
### Imperi romà

* Batalla del riu Lupia, les forces del cèsar August guanyen a la Germània.

### Món
## Necrològiques

* Octavia Minor, germana d'August
# 92

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu noranta-dos.

## Esdeveniments

* L'exèrcit romà es mou cap a Mesopotàmia

## Necrològiques

* Dou Xian, polític xinès
* Ban Gu, historiador xinès (n. 32)
* Yuan An, estadista xinès
# 229

El 229 (CCXXIX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Jianye (Xina): Sun Quan, rei de Wu Oriental es proclama emperador.
* Regne del Bòsfor: Sauromates III succeeix en el tron el seu germà Cotis III.
# 234

El 234 (CCXXXIV) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

## Esdeveniments

* L'emperador romà, Alexandre Sever, i la seva mare, Júlia Mamea, es traslladen a Mogontíacum (actual Magúncia), capital de la Germània Superior, on els seus generals han preparat una ofensiva militar i han bastit un pont per travessar el Rin. Tanmateix, Alexandre prefereix negociar la pau pagant un subsidi als alamans, decisió que suscita la ira de les legions i li costa la confiança de les tropes.
# 281

El 281 (CCLXXXI) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* Imperi Romà: Marc Aureli Probe derrota l'usurpador Pròcul i el fa executar.

## Necrològiques

* Imperi Romà: Tit Eli Pròcul, usurpador del títol imperial, executat per ordre de Probe.
# Chiara

Chiara Siracusa (La Valeta, 25 de setembre de 1976) és una cantant d'origen maltès, coneguda com "La Veu de Malta".
Va representar a l'illa mediterrània en el Festival de la Cançó d'Eurovisió 1998, amb la balada "The one that I love" quedant en tercera posició, només per darrere d'Israel amb la Cantant Dana International i la cançó "Diva" i la representant del Regne Unit. Fins a l'última votació Chiara tenia possibilitats de guanyar.
L'any 2005 va tornar a representar a Malta en el Festival d'Eurovisió a Kíev, amb la cançó "Angel", quedant en segona posició, tan sols per darrere de la cantant grega Helena Paparizou.
Al 2009 va tornar a Eurovisió per tercera vegada interpretant el tema "What if we?" a Moscou. Encara que va superar la semifinal, en aquesta ocasió no va repetir els èxits anteriors i va finalitzar 22a.

## Discografia

* 1998 Shades Of One
* 2000 What You Want
* 2003 Covering Diversions
* 2005 Here I Am

## Referències

* ↑ «The Singer as Individual: Pop Singers, Music and Political Propaganda in Contemporary Maltese Electoral Campaigns» (en inglés), 2016. [Consulta: 3 octubre 2018].
* ↑ Pardo, José Ramón. El libro de los grandes éxitos del Festival de Eurovisión (en castellà). Cyanuro, p. 87. ISBN 84-607-4162-1.
* ↑ «Chiara represents Malta for the second time» (en anglès). esctoday.com, 07-05-2005. [Consulta: 7 gener 2023].
# Turó de Sant Joan (Blanes)

El Turó de Sant Joan és una muntanya de 168 metres que es troba al municipi de Blanes, a la comarca de la Selva.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 304112001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cal Marfà

Cal Marfà, abans Cal Ferrer Vell, és una construcció de Monistrol de Calders (Moianès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una típica construcció catalana de 3 plantes. Els baixos amb les seves dependències per estables, tines... Al primer pis s'hi troba l'habitatge i al superior les golfes. El material de construcció és maçoneria que posteriorment ha estat arrebossada. Els baixos presenten 2 portes d'entrada (una d'arc de mig punt i l'altra rectangular) i 3 finestres. Al primer pis hi ha 4 obertures més i a les golfes 3. Totes les obertures estan envoltades per carreus ben treballats i la majoria amb inscripcions a les llindes (Ex: De mano y pluma de Joseph Puig Martí Ferrer), essent la més interessant la de la porta rectangular. Coberta a doble vessant. A la façana es conserva un interessant rellotge de sol de 1892. L'interior està parcialment modificat.

## Història

Es creu que havia estat una casa aïllada, avui és entre mitgera formant part del carrer Fèlix Estrada. Es tracta de les primeres cases de l'actual nucli urbà. La primera notícia és de 1615, data que es conserva en una llinda que es troba a l'interior de l'habitatge amb un dibuix amb altre relleu d'una ferradura amb la inscripció de Puigmartí. Tant l'ofici com el cognom van perdurar a la casa doncs en les ampliacions fetes a finals del XVIII segons les llindes, encara en quedava constància. A principis del s XX serví d'allotjament a les monges Carmelites de Monistrol que van adaptar les serves dependencies a l'ensenyament.

## Referències

* 1 2 «Cal Marfà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 març 2017].
# Gerulf II

Gerulf II (cap a 850 - 895 o 916), també anomenat Gerulf el Joven, comte de Frísia Occidental també conegut com a comte de Kennemerland, probablement va ser el pare de dos fills: Teodoric I de Frísia Occidental i Waldger, aquest últim era comte del pagus «Lake et Isla» -territori entre els rius Lek i IJssel- que va transmetre al seu fill Radbod, segons un diploma de l'emperador Otó I de l'any 944. Gerulf va poder ser fill o net de Gerulf I, comte de Frísia cap a 833 durant el regnat de l'emperador Lluís el Piadós.
Gerulf II que va estar subordinat al duc normant Jofre de Frísia, qui, alhora, va ser vassall de Carles el Calb del que havia rebut terres en feu, va enviar a Gerulf a tractar amb l'emperador Carles III el Gras noves condicions per assegurar la defensa del seu regne enfront de les invasions normandes.

## Història

Gerulf va formar part, junt amb el comte Everard, i d'altres nobles frisons de la conspiració, tramada per l'emperador, i van matar el cap viking Jofre el Viking a Herespich (actualment Spijk) el 885.
Segons altres fonts, Gerulf no seria frisó sinó originari de Gant. Així es desprèn de la crònica en vers d'Holanda, atribuïda a Melis Stoke, segons la qual l'emperador Arnulf de Caríntia l'hauria cridat des de Flandes perquè conquerís la Frísia occidental, i posteriorment aquest sobirà l'investiria com a governador, amb la jurisdicció de totes les prerrogatives lligades a l'antiga jurisdicció del Zuidhardes-hage, -nom del riu, que se situa al voltant de Noordhardeshegge a Egmond- i va obtenir d'ell vuit feus en parceria, enclavats en els seus dominis situats entre el Rin i el ja citat Zuidhardes-hage, territori nomenat pels antics geògrafs el «comtat de Gerulf».

## Vegeu també

* Comtat d'Holanda

## Referències

* ↑ Cornet, 2011, p. 397.
* 1 2 Documens pour servir à l'histoire monétaire des Pays-Bas. Frédéric Verachter. Ed: T.G. de Braey. Amberes.1840. p. 60. /en francés
* ↑ Geografia moderna universale ovvero descrizione fisica, statistica. Giuseppe R. Pagnozzi. Florencia. Ed. Vicenzo Batelli e comp. 1825. Vol IX. p.243 /en italià.
* ↑ Histoire des expéditions maritimes des Normands, et de leur ..., Volumen 1. George Bernard Depping p. 258 / en francès.
* ↑ Documens pour servir à l'histoire monétaire des Pays-Bas. Frédéric Verachter. Ed: T.G. de Braey. Amberes.1840. p. 63. /en francès

## Bibliografia

* Cornet, Fernando María. Cosas de Familia. Trento: UNI Service, 2011. ISBN ISBN 978-88-6178-767-4.
# Corneli Àtic

Corneli Àtic (llatí: Cornelius Atticus) fou un atleta pancratista d'època romana del qual només se sap allò que diu la lauda funerària trobada a Pol·lència arran de les excavacions realitzades l'any 1933. El seu nom suggereix que seria d'origen grec i que la seva mort hauria causat consternació a la ciutat, com ho provaria el fet que no hi hagi altre exemple de poesia epigràfica trobat a les Illes Balears. Hom ha conjecturat que pogués ser un esclau o un llibert; en qualsevol cas, feia part de les capes més baixes de la població.
Es tracta del primer registre documentat sobre la pràctica de l'esport i d'un esportista a les Balears, per la qual cosa el Govern va crear la Distinció Cornelius Atticus en reconeixement dels esportistes més rellevant de les Illes.

## Text de la làpida

Es tracta d'una làpida quadrangular, d'escriptura monumental clara, amb lletres de grans dimensions en capital quadrada i petites decoracions en forma de fulles d'heura i de palmera. Per les característiques epigràfiques de la inscripció es tendeix a datar-la del segle iii. Fou trobada el 1933 durant les excavacions de Pol·lència a la zona de Can Tous, dirigides per Isasi i Llabrés. Es tracta d'un poema en hexàmetres dactílics amb inspiració en els models d'Ovidi i Virgili i amb certs desajustaments i faltes a la mètrica clàssica. De 1987 ençà es conserva al Museu de Pol·lència.
| « | D(is) M(anibus) Cor(nelii) Attici e firmo signo / pancrati. Hic iacet infelix fato / deceptus iniquo. Solitus / assiduis durare membra / palaestris, arte quoque si/gni sui populo placuitque / frequenter. Qui terra fruge creatus et igne ac fumo / crematus, iam nihil existis / nisi quod superfuit igni. / Ossa atque cinis / iacent sub te/gmine saxi. | Als déus manes de Corneli Àtic, ben conegut com el pancracista. Aquí jeu el malaurat, enganyat pel fat injust. Avesat a endurir els seus membres en contínues palestres, complagué el poble moltes vegades amb l'art del seu sobrenom. Tu que fores creat de la terra com a fruit i cremat com a foc i fum, ara ja no ets res més que allò que el foc no consumí: ossos i cendres que jeuen sota un dosser de pedra. | » |
| — CIBAL 30 ||||

## Referències

* ↑ Janer Torrens, Antoni. «Cornelius Atticus, el primer esportista conegut a Mallorca». Batecs Clàssics, 02-04-2014. Arxivat de l'original el 29 de novembre 2021. [Consulta: 9 febrer 2022].
* ↑ Marín Bonachera, Josefina «Lápida romana de un atleta mallorquín». Saitabi, 5, 25-26, 1947, pàg. 163-166.
* 1 2 3 4 «Decret 22/1996 pel qual es crea la distinció Cornelius Atticus». BOCAIB, 27, 29-02-1996 [Consulta: 9 febrer 2022].
* ↑ Gómez Pallarès, Joan. Poesia epigràfica llatina als Països Catalans (Tesi). Universitat Autònoma de Barcelona, 1995-1997, p. 64-70.
* ↑ «Epitafio de Cornelius Atticus». Hispania Epigraphica. [Consulta: 9 febrer 2022].
# Jaume Qués Vanrell

Jaume Qués Vanrell (1913-1987) va ser un capellà de la ciutat d'Alcudia (Mallorca).
Nasqué el 17 d'octubre de 1913, Fill del metge i batlle Bernardo Qués i Capellà. El 1935, com a alumne del seminari, va inventariar els monuments prehistòrics del terme parroquial d'Alcùdia. Fou ordenat l'any 1936, fou vicari in "càpite" de l'església de Son Fe des de 1941 fins a 1947.
També va fer les funcions de capellà castrense del destacament militar del Cap de Pinar. Entre les activitats més destacades que va dur a terme, podem assenyalar les següents: Va fer l'Inventari artísticoarqueològic de l'església parroquial, fundà la Congregació Parroquial Catòlica, posà en marxa l'escola parroquial de batxillerat. Fundà l'escola infantil de futbol. Obtingué el premi del certamen en el Seminari Conciliar. Fou un entusiàstic impulsor dels “cursillos de cristiandad” d'Alcúdia. Col·laborà amb les tasques arqueològiques de Pol·lència. Impulsà l'actual Museu Parroquial de Sant Jaume. El 2018, l’Ajuntament d’Alcúdia el nomenà Fill predilecte per la seva contribució educativa, històrica, fotogràfica i d’ajuda als primers immigrants; i li dedicà una Plaça.

## Referències

* ↑ Meliá, Cristóbal Veny. Las cuevas sepulcrales del bronce antiguo de Mallorca (en castellà). Editorial CSIC - CSIC Press, 1968, p.29. ISBN 978-84-00-02403-1.
* 1 2 «Ques Vanrell, Jaume». Bisbat de Mallorca. [Consulta: 31 desembre 2021].
* ↑ «Alcúdia baixa l'IBI per segon any consecutiu i congela la resta dels tributs». Ara Balears, 22-10-2018. [Consulta: 31 desembre 2021].
* ↑ Frau, Joan. «Alcúdia celebra el día de Sant Esteve y declara como Hijo Predilecto a Jaume Qués» (en castellà). Diario de Mallorca, 26-12-2018. [Consulta: 31 desembre 2021].
# Cees Bol

Cees Bol (Zaandam, Zaanstad, 27 de juliol de 1995) és un ciclista neerlandès. Actualment corre a l'XDS Astana Team. En el seu palmarès destaca la Nokere Koerse de 2019, així com diverses etapes en curses d'una setmana.

## Palmarès

* 2016
** 1r a l'Olympia's Tour
* 2018
** 1r a la Fletxa ardenesa
** Vencedor d'una etapa al Tour de Bretanya
* 2019
** 1r a la Nokere Koerse
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Califòrnia
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Noruega
* 2020
** Vencedor d'una etapa a la Volta a l'Algarve
* 2021
** Vencedor d'una etapa a la París-Niça
* 2022
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la Gran Bretanya

### Resultats al Tour de França

* 2019. No surt (17a etapa)
* 2020. 140è de la classificació general
* 2021. 140è de la classificació general
* 2023. 149è de la classificació general
* 2024. 138è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2022. No surt (14a etapa)

## Referències

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a cyclebase.nl
* Resultats a museociclismo.it
* Cees Bol a ProCyclingStats
# Serra de l'Ombria

La Serra de l'Ombria, també coneguda com a Serra de la Solana, és una formació muntanyenca situada dins de la Serralada Prebètica, al sud del País Valencià. La serra té una longitud aproximada de 8 km. i està enquadrada en disposició nord-est - sud-oest. Es troba repartida entre els municipis d'Elda, Salines i Monòver. La major altura és el bec "Alt de les Pedreres" (a Monòver) amb 920 msnm.
La composició del sòl és principalment de roca calcària, que en moltes zones està coberta per argiles, guixos i afloraments salins. El vessant oriental de la serra està tallat per nombrosos i accidentats barrancs que li donen una peculiar panoràmica, que és la que li dona l'àlies de Barrancades. El vessant occidental, amb formes més suaus, descendeix cap a una conca plena per aigua que forma la Llacuna de Salines. Des d'aquesta serra naixen algunes de les rambles que desguassen en el Vinalopó a l'altura d'Elda, com la Rambla de la Melva (a Elda), la del Derramador (a Monòver), o la del Gobernador (a Salines).

## Fauna i Flora

És una de les zones més verdes i humides del municipi de Monòver. En la vegetació arbòria sol predominar el pi blanc, acompanyat d'alguns exemplars d'alzina, coscoll o arboç, entre d'altres. A nivell d'arbustos, es troben infinitat d'espècies típiques dels ecosistemes mediterranis: romaní, timó, llentisc, ginebre, arç negre, estepa, bruc, aladern i moltes altres varietats, entre aromàtiques i d'altres endèmiques en perill.
Quant a la fauna, se solen trobar xicotets mamífers com el conill, l'esquirol, la mostela o, fins i tot, espècies de major grandària com la rabosa i el senglar. És molt comú la presència d'aus com la perdiu, i d'algunes rapaces com l'àguila perdiuera, el falcó, el mussol, l'òliba o varietats de corb.

## Referències

* ↑ «Serra de l'Ombria» (en castellà). [Consulta: 22 abril 2020].
* ↑ «Sierra de la Umbría» (en castellà). Geoelx, 08-02-2010. [Consulta: 22 abril 2020].
* ↑ «Estudio ambiental y territorial estratégico del Plan General Estructural de Monòver (Alicante)» (en castellà), 01-01-2019. [Consulta: 22 abril 2020].
# Metròpolis de Lídia

Metròpolis de Lídia (en grec antic Μητρόπολις, també coneguda com a Metròpolis de Jònia) era una ciutat de Lídia, situada a la plana del riu Caïstre, prop de l'actual Torbalı, al camí entre Esmirna i Efes, a una distància de 120 estadis d'Efes i 180 d'Esmirna i segons Estrabó i Plini el Vell, les terres de vora la ciutat produïen un vi molt apreciat.
La ciutat es troba a uns 40 quilòmetres al sud-est de la moderna metròpoli turca d'Izmir. El professor Recep Meriç, de la Universitat Dokuz Eylül a Izmir, va començar amb el treball de camp a la ciutat el 1972. Les excavacions iniciades el 1989 han tret a la llum restes dels períodes hel·lenístic, de l'antiga Roma, l'Imperi Romà d'Orient i de l'Imperi Otomà. És possible que els habitants de Metròpolis haguessin mantingut contactes amb els primers habitants de Troia, en el neolític tardà. Hi ha restes que confirmarien una possible influència dels hitites; de fet, hi havia un Regne hitita tan sols a 30 km d'aquest indret.

## Galeria

* El teatre de Metròpolis
* Part de les fortificacions de Metròpolis

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Metropolis». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 2 juny 2021].
* ↑ Meriç, Recep. Metropolis: city of the mother goddess. Izmir: Metropolis Sevenler Derneği, 2004, p. 38-39. ISBN 9789759226916.

## Enllaços externs

* Kulturhistorisk Museum Universitetet i Oslo Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine. (anglès).
# Yakup bin Ali Şir

Yakub Beg I o Yakup bin Ali Şir fou bei o emir fundador del Beylik de Germiyan-oğhlu o Germiyan.
Executat Kaykhusraw III pels mongols el 1284, va pujar al tron Masud, al que es creu que els germiyanoğulları, segurament ja dirigits per Yakub, no van reconèixer. Va esclatar la guerra però la caiguda de Masud la va aturar i es va restablir la situació, ja que una inscripció del 1299 diu que Yakub ibn Ali Shir era vassall de Kaykubad III. Yakub es va fer de fet independent encara que primer com a vassall seljúcida i després mongol de Pèrsia (nominalment fins al temps del seu fill, després del 1335, quan el poder dels il-kànides perses es va diluir).
Sembla que exercia certa autoritat sobre els emirs veïns d'Aidin, Sarukhan i Karasi, i per exemple Mehmed Beg d'Aidin havia estat abans un general seu (subashi). Va cobrar tribut a l'Imperi Romà d'Orient. La seva capital era Kutahya i dominava la major part de Frígia incloent la regió de Toñuzlu-Ladik i la regió de Kara Hisar.
Els catalans li van arrabassar Simaw i Kula, però quan van marxar el seu fill Mehmed les va reconquerir als romans d'Orient. Va assetjar Filadelfia, darrer enclavament romà d'Orient, però l'arribada dels catalans li va impedir ocupar-la (1304), no obstant el 1314 ja dominava la ciutat.
La data de la seva mort no és coneguda però era viu encara el 1320. El va succeir el seu fill Mehmed Beg.

## Bibliografia

* Claude Cahen, L'origen des Germiyan, 1951
Beilicats d'Anatòlia :