# Assam

Assam és un estat del nord-est de l'Índia. La capital n'és Dispur. El forma principalment la vall del Brahmaputra.

## Divisió administrativa

Els nou districtes existents amb els britànics (Sylhet va passar al Pakistan el 1947) es van incrementar a 10 després de 1970 amb la creació de Dibrugarh, separat de Lakhimpur. En els següents anys es van crear nous districtes; aquestes divisions administratives estan governades per jila-parishads (o panchayat de districte), i les àrees rurals i ciutats i viles per panchayats. Un total de 26.247 pobles són administrats per 2.489 panchayats. Els darrers districtes es van crear el 2001 (Baksa, Chirag, Udalguri i Kamrup Metropolità, passant la resta de Kamrup a ser anomenat Kamprup Rural). Assam està dividit actualment (2009) en 27 districtes (vegeu Districtes d'Assam):
* Baksa
* Barpeta
* Bongaigaon
* Cachar
* Chirang
* Darrang
* Dhemaji
* Dhubri
* Dibrugarh
* Goalpara
* Golaghat
* Jorhat
* Hailakandi
* Kamrup Metropolità
* Kamrup Rural
* Karbi Anglong
* Karimganj
* Kokrajhar
* Lakhimpur
* Marigaon o Morigaon
* Nagaon
* Nalbari
* North Cachar Hills
* Odalguri o Udalguri
* Sibsagar
* Sonitpur
* Tinsukia

### Territoris i districtes autònoms

* Bodoland Territorial Council
* Karbi-Anglong Autonomous Council
* North Cachar Hills Autonomous Council
* Tiwa Autonomous Council
* Rabha Autonomous Council
* Mising Autonomous Council
* Deori Autonomous Council
* Sonowal Kachari Autonomous Council
* Thengal Kachari Autonomous Council

## Moviments armats

* Front Unit d'Alliberament d'Assam (United Liberationb Front of Asom, ULFA), de l'ètnia dels assamesos (independentistes).
* Front Nacional Democràtic de Bodoland (Boroland National Democratic Front, BNDF), de l'ètnia dels bodo
* Front d'Alliberament dels Tigres de Bodoland (Bodoland Liberation Tigers Front, BLTF), de l'ètnia dels bodo
* Front Nacional Revolucionari Tiwa (Tiwa National Revolutionary Front, també Tiwa National Revolutionary Force, TNRF que podria ser la branca militar o el seu nom anterior), de l'ètnia lalung.
* Força dels Tigres Gurkhes (Gorkha Tiger Force, GTF), de l'ètnia gurkha
* Dima Halam Daogah (DHD), de l'ètnia dimasa
* Front d'Alliberament Nacional Bru (Bru National Liberation Front, BNLF), de l'ètnia reang o bru.
* Força dels Tigres bengalís (Bengali Tiger Force, BTF), de la minoria bengalina.
* Força de Seguretat Rabha (Rabha Security Force, RSF), de l'ètnia rabha
* United People's Democratic Solidarity (UPDS), de l'ètnia karbi
* Front Unit d'Alliberament de la Vall de Barak (United Liberation Front of Barak Valley, ULFBV, abans Barak Valley Youth Liberation Front, BVYLF), de les tribus dels districtes de Karimganj i Hailakandi.
* Organització d'Alliberament de Kamtapur (Kamtapur Liberation Organization, KLO), per les tribus koch-rajbongshi
* Força de Seguretat Adivasi (Adivasi Security Force, ASF) del grup social adivasi
* All Assam Adivasi Suraksha Samiti (AAASS), del grup social adivasi
* Bircha Commando Force (BCF) del grup social adivasi
* Adivasi Cobra Force (ACF) Adivasi Cobra Force
* Unió Musulmana d'Alliberament dels Tigres d'Assam (Muslim United Liberation Tigers of Assam (MULTA), de la minoria musulmana d'Assam
* Front Unit Musulmà d'Alliberament d'Assam (Muslim United Liberation Front of Assam, MULFA), de la minoria musulmana d'Assam
* Consell de Seguretat Musulmà d'Assam (Muslim Security Council of Assam, MSCA), de la minoria musulmana d'Assam
* Milícia Unida d'Alliberament d'Assam (United Liberation Militia of Assam, ULMA), de la minoria musulmana d'Assam
* Exèrcit Islàmic d'Alliberament d'Assam (Islamic Liberation Army of Assam, ILAA), de la minoria musulmana d'Assam.
* Força de Voluntaris Musulmans d'Assam (Muslim Volunteer Force, MVF), de la minoria musulmana d'Assam
* Exèrcit d'Alliberament Musulmà d'Assam (Muslim Liberation Army, MLA), de la minoria musulmana d'Assam
* Força de Seguretat Musulmana (Muslim Security Force, MSF), de la minoria musulmana d'Assam
* Islamic Sevak Sangh (ISS) de la minoria musulmana d'Assam
* Islamic United Reformation Protest of India (IURPI)
* Front Unit Musulmà d'Alliberament d'Assam (United Muslim Liberation Front of Assam, UMLFA) de la minoria musulmana d'Assam
* Comandos Revolucionaris Musulmans (Revolutionary Muslim Commandos, RMC)
* Força dels Tigres Musulmans (Muslim Tiger Force, MTF)
* Front Popular Unit d'Alliberament d'Assam (People's United Liberation Front, PULF) de la minoria musulmana d'Assam (actua principalment a Manipur sota el nom de Front Popular Unit d'Alliberament de Manipur)
* Harkat ul-Mujahideen de la minoria musulmana índia
* Harkat-ul-Jehad de la minoria musulmana índia
* Adam Sena (AS)

## Història

Fins al segle XIII formà el regne de Kamrup després dividits en petits principats que foren dominats pels ahom com estat dominant a la regió. Ahom va ser ocupat pels birmans el 1819 però aquestos foren derrotats a la guerra pels britànics i van cedir el territori. Fou part de la presidència de Bengala fins al 1874 i després província separada del 1874 al 1905, retornant a Bengala i altre cop província el 1919. El 1947 la major part va quedar dins l'Índia. L'estat es va reduir per reclamacions ètniques i es van formar nous estats: Nagaland el 1963, Meghalaya, Manipur i Tripura el 1972, i Arunachal Pradesh (abans North East Frontier Agency-NEFA com a territori des del 1972) i Mizoram (territori des del 1972) el 1987. La capital de l'estat Shillong va quedar dins de Meghalaya i el 1973 fou traslladada a Dispur, prop de Gawhati (Guwahati). Diversos grups van iniciar la lluita armada uns per aconseguir la independència d'Assam, altres per crear estats propis de les seves ètnies, i altres defensant als emigrants bengalís. La lluita més coneguda és la dels bodos.

## Governadors britànics
### Comandants britànics

* 1824 George McMorine
* 1824 - 1826 Arthur Richards

### Agents polítics

* 1826 - 1828 David Scott

### Comissionats

* 1828 - 1831 David Scott (abans agent polític)
* 1831 - 1834 Thomas Campbell Robertson
* 1834 - 1861 Francis Jenkins
* 1861 - 1874 Henry Hopkinson

### Caps comissionats

* 1874 - 1878 Richard Harte Keatinge
* 1878 - 1881 Stewart Colvin Bayley
* 1881 - 1885 Charles Alfred Elliott
* 1885 - 1887 William Erskine Ward
* 1887 - 1889 Dennis Fitzpatrick
* 1889 - 1891 James Wallace Quinton
* 1891 - 1896 William Erskine Ward (segona vegada)
* 1896 - 1902 Henry John Stedman Cotton
* 1902 - 1905 Joseph Bampfylde Fuller

### Tinents governadors de Bengala Oriental i Assam

* 1905 - 1906 Joseph Bampfylde Fuller
* 1906 - 1911 Lancelot Hare
* 1911 - 1912 Charles Stuart Bayley

### Caps commissionats

* 1912 - 1918 Archdale Earle
* 1918 - 1921 Sir Nicholas Dodd Beatson Bell

### Governadors

* 1921 Sir Nicholas Dodd Beatson Bell (abans cap comissionat)
* 1921 - 1922 Sir William Sinclair Marris
* 1922 - 1927 Sir John Henry Kerr
* 1927 - 1932 Sir Egbert Laurie Lucas Hammond
* 1932 - 1937 Sir Michael Keane
* 1937 - 1942 Robert Neil Reid
* 1942 - 1947 Sir Andrew Gourlay Clow
* 1947 - 1948 Sir Muhammad Salid Akbar Hydari (fins a 15 d'agost de 1947 sota autoritat britànica)
* 1948 - 1949 Sir Ronald Francis Lodge (interi)
* 1949 - 1950 Sri Prakasa
* 1950 - 1956 Jairamdas Daulatram
* 1956 - 1959 Sir Saiyid Fazl Ali
* 1959 - 1959 Chandreswar Prasad
* 1959 - 1960 Satyavant Mallannah Srinagesh
* 1960 - 1961 Vishnu Sahay
* 1961 - 1962 Satyavant Mallannah Srinagesh (segona vegada)
* 1962 - 1968 Vishnu Sahay (segona vegada)
* 1968 - 1973 Braj Kumar Nehru
* 1973 - 1981 Lallan Prasad Singh
* 1981 - 1984 Prakash Chandra Mehrotra
* 1984 - 1985 Triveni Sahai Misra
* 1985 - 1989 Bhishma Narain Singh
* 1989 1989 Harideo Joshi
* 1989 - 1990 Anisetti Roghuvir
* 1990 - 1991 D.D. Thakur
* 1991 - 1997 Loknath Mishra
* 1997 - 2003 S.K. Sinha
* 2003 Arvind Dave
* 2003 - 2008 Ajai Singh
* 2008 - 2009 Shiv Charan Mathur
* 2009 K. Sankaranarayanan
* 2009 Syed Sibtey Razi
* 2009 - Janaki Ballabh Patnaik

### Administració japonesa

* 1944 Mutaguchi Renya (comandant militar japonès, març a juliol)
* 1944 aC. Chatterjee (pel govern provisional de l'Índia Lliure, març a juliol)

### Ministres en cap

* 1937 - 1938 Maulavi Saiyid Sir Muhammad Saadulla (Lliga Musulmana)
* 1938 - 1939 Gopinath Bordoloi (Partit del Congrés)
* 1939 - 1941 Maulavi Saiyid Sir Muhammad Saadulla (segona vegada)
* 1941 - 1942 Administració pel governador
* 1942 - 1946 Maulavi Saiyid Sir Muhammad Saadulla (tercera vegada)
* 1946 - 1950 Srijut Gopinath Bordoloi (segona vegada) (a l'Índia independent des de 1950) (partit del Congrés)
* 1950 - 1957 Bishnuram Medhi (partit del Congrés)
* 1957 - 1970 Bimali Prasad Chaliha (partit del Congrés)
* 1970 - 1972 Mahendra Mohan Choudhury (partit del Congrés)
* 1972 - 1978 Sarat Chandra Sinha (partit del Congrés)
* 1978 - 1979 Golap Borbora (Janata Parishad)
* 1979 Jogendra Nath Hazarika (Janata Parishad)
* 1979 - 1980 Govern presidencial
* 1980 - 1981 Sra. Anwara Taimur (partit del Congrés)
* 1981 - 1982 Govern presidencial
* 1982 - 1982 Keshav Chandra Gogoi (partit del Congrés)
* 1983 - 1985 Hiteshwar Saikia (partit del Congrés)
* 1985 - 1990 Prafulla Kumar Mahanta (Asom Gana Parishad, Associació Popular d'Assam, regionalista)
* 1990 - 1991 Govern presidencial
* 1991 - 1996 Hiteshwar Saikia (segona vegada, partit del Congrés)
* 1996 Bhumidhar Barman (partit del Congrés)
* 1996 - 2001 Prafulla Kumar Mahanta (segona vegada, Asom Gana Parishad, Associació Popular d'Assam, regionalista)
18 May 2001 - Tarun Gogoi (partit del Congrés)

## Vegeu també

* Jhanzi
* Bogapani
* Jorabat
* Divisió de la Vall del Surma i Districtes Muntanyosos.
* Dinastia Barman
* Dinastia Mlechchha
* Dinastia Pala de Kamarupa.
* Duara Ningtyrmen

## Referències

* ↑ Prakash, Ved. Terrorism in India. Gyan Publishing House, 2009. ISBN 817835747X.