OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Arxiu del Regne de Mallorca

L'Arxiu del Regne de Mallorca és el principal dipòsit documental de Mallorca i les Illes Balears. Compta amb 157 fons procedents generalment d'institucions però també alguns arxius privats. Té el seu origen l'any 1851 amb el nom d'Arxiu Històric de les Balears gràcies a l'impuls de Josep Maria Quadrado, que demanà personalment davant la reina Isabel II la tutela de l'Estat per a uns documents en perill de disgregació. Actualment té la seu al carrer Ramon Llull 3 de Palma.

## Història

La conquesta catalana de Mallorca (1229) per part de Jaume el Conqueridor suposà la fundació d'un regne insular amb institucions pròpies que convivien amb les de caràcter reial. Aquesta estructura jurídica pren com a punt de partida la Carta de Privilegis i Franqueses de la que emanen institucions com la Universitat del Regne de Mallorca, òrgan municipal que agrupava la Ciutat i tota l'illa.
El procés de repoblament que es portà a terme durant els segles xiii i xiv va fer obligatòria una reestructuració institucional. Les viles de la Part Forana havien pres personalitat amb les Ordinacions de Jaume II (1300) i el 1315 s'agruparen amb una Universitat Forana separada del Consell de la Ciutat. La Universitat del regne produïa un nombre important de documents, especialment conservats a partir del segle xv. Per això una resolució del Gran i General Consell de 1585 ordenava per la custòdia i conservació del fons que s'habilités un arxiu a la Casa de la Universitat.
Els Decrets de Nova Planta (1715) després de la guerra de successió on vencé Felip V suposà la liquidació del règim foral mallorquí i l'aparició de noves institucions. La universitat del regne fou substituïda per l'ajuntament de Palma format per regidors i restringit a la capital. L'antic arxiu de la universitat hauria desaparegut si no fos per la continuïtat d'algunes institucions com l'Executor o la Universal Consignació. La mort del rei Ferran VII i l'arribada al poder dels liberals comportà la creació de la Diputació Provincial, aquesta es va fer càrrec de l'arxiu de l'extingit regne i conservà el fons documental fins a 1851.
Aquest any el Ministeri de Comerç Instrucció i Obres Públiques disposaren la creació de l'Arxiu Històric de les Illes Balears a iniciativa de l'arxiver de la diputació. Aquest era Josep Maria Quadrado que realitzant gestions davant la reina aconseguí posar sota tutela estatal el fons i en fou nomenat primer arxiver. El 1859 s'incorporà al feia poc format Cos Facultatiu d'Arxivers i Bibliotecaris.
Des de llavors el fons no deixà de créixer amb problemes per incorporar el Patrimoni Reial a la Casa Consistorial el 1933.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Arxiu Històric del Regne de Mallorca

## Enllaços externs

* Arxiu del Regne de Mallorca - Lloc web oficial
# Ban

«Ban» té aquests significats:
* Ban (dret), poder que tenien els reis germànics d'obligar i de castigar
* Ban (geografia), devesa de muntanya, una partida de prats i bosc situat a les muntanyes properes a un poble
* Ban (títol), títol nobiliari
* Ban (administració), disposició, crida o proclama dirigida per una autoritat a la població.
* Toponímia:
** Ban o Wan riu de Maharashtra (Índia)
** Ban-de-Laveline municipi francès al departament dels Vosges
** Ban-sur-Meurthe-Clefcy, municipi francès al departament dels Vosges
** Le Ban-Saint-Martin municipi francès al departament de Mosel·la
** Ban-de-Sapt municipi francès al departament dels Vosges
** Barranc del Ban, barranc del terme de la Torre de Cabdella, Pallars Jussà
** Serrat del Ban, serrat de la zona central-nord de Conca de Dalt, Pallars Jussà

## Referències

* ↑ «ban». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
Viccionari
# L'Avellana (Pinell de Solsonès)

L'Avellana és una masia situada al municipi de Pinell de Solsonès, a la comarca catalana del Solsonès. Es considera que pot ser del segle xv. Possiblement al segle xviii va ser ampliada, ja que a la dovella central de la porta principal hi ha inscrita la data de 1761. Posteriorment ha estat restaurada en època moderna.
Està situada a 657 m d'altitud

## Història

La casa es considera que pot ser del segle xv basant-se en alguns del seus elements arquitectònics. Possiblement al segle xviii va ser ampliada, ja que a la dovella central de la porta principal hi ha inscrita la data de 1761. Posteriorment ha estat restaurada en època moderna.

## Descripció

És un edifici de planta rectangular que consta de planta baixa i dos pisos superiors. Adossada a la façana sud hi ha una terrassa parcialment tancada que devia pertànyer a un antic conjunt de coberts. Es troba fonamentada sobre la codinera. Els materials de construcció són bàsicament la pedra i el ciment blanc. Hi ha alguna part, poques, remolinada a causa de la seva dificultat de recuperació- La teulada té dues vessants i està coberta amb teula del país. La porta principal és a la façana sud i es tracta d'una porta amb arc de mig punt lleugerament apuntat i emmarcat per grans dovelles. Al lateral oest hi ha una segona porta rectangular on a la llinda hi ha inscrites les dates de consolidació modernes: 1952 i 2008. Arquitectònicament cal destacar que es tracta d'una casa restaurada conservant molt bé l'antiga constitució externa de la casa. N'és una prova la reconstrucció alguns ampits motllurats idèntics als que ja hi havia.

## Referències

* 1 2 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «L'Avellana (Pinell de Solsonès)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 Ajuntament de Pinell de Solsonès Pla d'ordenació urbanística municipal de Pinell de Solsonès - Catàleg de masies i cases rurals (expedient 2009 / 037061 / N) [Pinell de Solsonès], 2014, pàg. 113-114 [Consulta: gener 2022].
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Cots (Pinell de Solsonès)

Cots és una masia situada al municipi de Pinell de Solsonès, a la comarca catalana del Solsonès.
Està situada a 754 m d'altitud.

## Referències

* 1 2 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «Les Cots (Pinell de Solsonès)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Maçana (Pinell de Solsonès)

Maçana és una masia situada al municipi de Pinell de Solsonès, a la comarca catalana del Solsonès.
Està situada a 630 m d'altitud.

## Referències

* 1 2 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «Maçana (Pinell de Solsonès)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Xarpell

Xarpell o Xerpell de la Costa és una masia de Pinell de Solsonès (Solsonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Situació

Està situada a 778 m d'altitud al sud del terme municipal, al caire de la costa del Xarpell que s'aixeca 150 metres per damunt de la riera de Lloberola en el seu marge dret. L'envolten una bona extensió de camps de conreu arrabassats al cap de la costa on el terreny s'aplana. Enfront, a l'altra banda de la riera, les ufanoses obagues de Peracamps cobreixen de verdor l'horitzó.
S'hi va des de Sant Climenç continuant per la carretera asfaltada provinent de Solsona en direcció a ponent. A la sortida del poble hi ha bons indicadors. Al cap d'1,9 km. (41° 56′ 35″ N, 1° 24′ 01″ E﻿ / ﻿41.942999°N,1.400290°E﻿ / 41.942999; 1.400290) es pren la desviació a l'esquerra (també indicat). Aquesta carretera mena a Lloberola i a Biosca. 400 metres més enllà es deixa cal Setó i la seva capella a la dreta. Al cap d'1,6 km. s'arriba a un trencall: cal continuar cap a la dreta (el de l'esquerra porta al Xarpell Nou), i als 2,2 km. es troba una pista que surt cap a l'esquerra i que està barrada amb un encadenat. No hi ha cap indicació, però cal seguir a peu per aquesta pista fins a la masia que es troba uns 800 metres més enllà. La masia està molt malmesa, però la seva visió i la de l'indret compensen l'esforç.

## Descripció

Masia construïda damunt d'unes roques. És de planta quadrangular amb la teulada a doble vessant i el carener perpendicular a la façana principal. Consta de planta baixa i dos pisos. Totes les obertures són allindades excepte una finestra de la façana principal que està dividida en quatre sectors per mitjà d'una creu de pedra motllurada.
És una de les edificacions civils més antigues del terme municipal de Pinell.

## Referències

* 1 2 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «Xarpell». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 «Xarpell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 juliol 2015].
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Castell dels Moros (Vilallonga de Ter)

El Castell dels Moros és una muntanya de 2.132 metres que es troba al municipi de Vilallonga de Ter, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Castell dels Moros (Vilallonga de Ter)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Massagalls

El Massagalls és una muntanya de 1.034 metres que es troba al municipi de les Llosses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pèl-de-ca

El Pèl-de-ca és una muntanya de 1.939 metres que es troba al municipi de Vilallonga de Ter, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de la Caritat (Sant Joan de les Abadesses)

El Puig de la Caritat és una muntanya de 1.079 metres que es troba entre els municipis de la Vall de Bianya, a la comarca de la Garrotxa i de Sant Joan de les Abadesses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig dels Lladres

El Puig dels Lladres és una muntanya de 2.375 metres que es troba al municipi de Setcases, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puigllangord

El Puigllangord és una muntanya de 1.596 metres que es troba al municipi de Pardines, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ GEC
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Portada/efemèride gener 10

Mònica López
« 9 de gener · 10 de gener · 11 de gener »
# Roc del Tabal

El Roc del Tabal és una muntanya de 1.306 metres que es troba al municipi de Camprodon, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de la Creu

La Roca de la Creu és una muntanya de 998 metres que es troba al municipi de Ribes de Freser, a la comarca catalana del Ripollès. És una de les puntes del Granòfir de Ribes, el granòfir més important de Catalunya.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Granòfir de Ribes». Patrimoni natural. Ajuntament de Ribes de Freser. [Consulta: 25 juny 2018].
# Serra de Cruïlles

La Serra de Cruïlles és una serra situada al municipi de Gombrèn, a la comarca del Ripollès, amb una elevació màxima de 1.343 metres.

## Referències

* ↑ «Serra de Cruïlles». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
# Serra del Pla de la Guaitada

La Serra del Pla de la Guaitada és una serra amb una elevació màxima de 1.391 metres repartida administrativament entre els municipis de Camprodon, Ogassa i Sant Joan de les Abadesses a la comarca del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Serra del Pla de la Guaitada». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
# Serrat de les Falgoses

La Serrat de les Falgoses és una serra situada al municipis de Sora a la comarca d'Osona i el de les Llosses a la comarca del Ripollès, amb una elevació màxima de 1.072 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat del Forcat

El Serrat del Forcat és una serra situada entre els municipis de Campdevànol i de Gombrèn a la comarca del Ripollès, amb una elevació màxima de 1.121 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Serrat del Forcat». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
# Tossal del Morer

El Tossal del Morer és una muntanya de 1.416 metres que es troba al municipi de Toses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Terradelles

El Turó de Terradelles és una muntanya de 810 metres que es troba al municipi de Ripoll, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó del Pont del Serra

El Turó del Pont del Serra és una muntanya de 972 metres que es troba entre els municipis de Ripoll i de Sant Joan de les Abadesses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cim del Ras

El Cim del Ras és una muntanya de 2.565 metres que es troba al municipi de Queralbs, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roques de Sant Pere

Les Roques de Sant Pere és una muntanya de 1.639 metres que es troba al municipi de Toses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Montsalvatge

El Turó de Montsalvatge és una muntanya de 1.141 metres que es troba al municipi de Sant Joan de les Abadesses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic de la Pala de Ginebrell

El Pic de la Pala de Ginebrell és una muntanya de 2.324 metres que es troba al municipi de la Vall de Boí, a la comarca de l'Alta Ribagorça.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 258074015).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca d'Espà

La Roca d'Espà és una muntanya de 1.411 metres que es troba al municipi de la Vall de Boí, a la comarca de l'Alta Ribagorça.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal de la Pleta dels Alls

El Tossal de la Pleta dels Alls és una muntanya de 2.022 metres que es troba al municipi del Pont de Suert, a la comarca catalana de l'Alta Ribagorça.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal de Posa

El Tossal de Posa és una muntanya de 1.720 metres que es troba al municipi de Vilaller, a la comarca de l'Alta Ribagorça.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Palle Lykke

Palle Lykke Jensen (Ringe, 4 de novembre de 1936 - Bèlgica, 19 d'abril de 2013) va ser un ciclista danès, que fou professional entre 1958 i 1969. Era gendre de Rik Van Steenbergen.
Com a ciclista amateur va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1956. Com a professional va destacar en el ciclisme en pista, on va aconseguir 21 victòries en curses de sis dies. En ruta el seu principal èxit fou la victòria al Campionat de Flandes de 1965.

## Palmarès en pista

* 1958
** Campió de Dinamarca de velocitat
** 1r als Sis dies d'Aarhus (amb Kay Werner Nielsen)
** 1r als Sis dies de Dortmund (amb Kay Werner Nielsen)
* 1959
** Campió de Dinamarca de velocitat
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Kay Werner Nielsen)
** 1r als Sis dies de Frankfurt (amb Kay Werner Nielsen)
** 1r als Sis dies de Copenhaguen (amb Kay Werner Nielsen)
* 1960
** Campió de Dinamarca de velocitat
** 1r als Sis dies de Frankfurt (amb Kay Werner Nielsen)
** 1r als Sis dies de Zuric (amb Kay Werner Nielsen)
* 1961
** Campió de Dinamarca de velocitat
** 1r als Sis dies d'Aarhus (amb Kay Werner Nielsen)
* 1962
** Campió d'Europa en Òmnium Endurance
** 1r als Sis dies de Brussel·les (amb Rik Van Steenbergen)
* 1963
** Campió d'Europa de Madison (amb Rik Van Steenbergen)
** 1r als Sis dies de Frankfurt (amb Rik Van Steenbergen)
** 1r als Sis dies d'Anvers (amb Rik Van Steenbergen i Leo Proost)
** 1r als Sis dies de Münster (amb Freddy Eugen)
* 1964
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Emile Severeyns)
* 1965
** 1r als Sis dies de Münster (amb Freddy Eugen)
** 1r als Sis dies de Bremen (amb Rik Van Steenbergen)
* 1966
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Emile Severeyns)
* 1967
** 1r als Sis dies de Zuric (amb Freddy Eugen)
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Freddy Eugen)
** 1r als Sis dies de Londres (amb Freddy Eugen)
** 1r als Sis dies d'Amsterdam (amb Freddy Eugen)
* 1968
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Freddy Eugen)

## Palmarès en ruta

* 1965
** 1r al Campionat de Flandes

## Referències

* ↑ «Les dernières infos...». [Consulta: 28 desembre 2024].
* 1 2 3 «Olympedia – Palle Lykke Jensen». [Consulta: 28 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl Arxivat 2014-02-22 a Wayback Machine.
* Fitxa a museociclismo.it
# Tossal de Sant Cristol

El Tossal de Sant Cristol és una muntanya de 1.126 metres que es troba al municipi del Pont de Suert, a la comarca catalana de l'Alta Ribagorça.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Edifici Berlaymont

L'edifici Berlaymont s'aixeca a Brussel·les al Barri Leopold, s'hi troba la seu principal de la Comissió Europea.

## Història

L'edifici va ser construït durant els anys 60, per acollir la seu de la comissió europea. L'estat belga desitjava allotjar l'edifici el més a prop possible del centre de la ciutat, pel que van comprar un terreny de dues hectàrees al final de la Rue de la Loi (literalment, carrer de la Llei). El mencionat predi pertanyia al convent de les «Dames du Berlaymont» (col·legi de nenes), d'allà rep el seu nom actual.
Sobre aquest terreny es va construir l'edifici dissenyat per l'arquitecte Lucien de Vestel, basant-se en una creu de costats desiguals, la superfície construïda del qual suma 240.000 m² repartits en 16 nivells, destinats a allotjar a més de 3.000 funcionaris. A l'exterior els espais es van convertir en jardins públics. Els primers llogaters van arribar el 1967, però tots van haver de desallotjar l'edifici el 1991, ja que la construcció contenia asbest, una substància tòxica.
Va ser renovellat sota la direcció de l'arquitecte Pierre Lallemand i ha tornat a acollir la Comissió des de 2004.
* Convent de Berlaymont a Brussel·les, el 1904.
* Vista de l'edifici el 1975, abans de la reconstrucció.
* Vista de l'entrada principal.
* Interior de l'edifici: sala de reunions a la planta 13 (2007).

## Referències

* ↑ Demey, 2007, p. 224.
* ↑ Demey, 2007, p. 238.
* ↑ Demey, 2007, p. 248-249.
* ↑ Demey, 2007, p. 265.

## Bibliografia

* Demey, Thierry; Strange (trans.). Brussels, capital of Europe. Brussel·les: Badeaux, 2007. ISBN 2-9600414-2-9.

## Vegeu també

* Barri europeu de Brussel·les
* Institucions de la Unió Europea
* Comissió Europea

## Enllaços externs

* Berlaymont 2000 - Pàgina de l'edifici (francès)
# Les Muntanyoles (Alt Àneu)

Les Muntanyoles és una serra situada entre els municipis d'Alt Àneu a la comarca del Pallars Sobirà i Sèish al Coserans, amb una elevació màxima de 2.556 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Dinan-Est

El cantó de Dinan-Est (bretó Kanton Dinan-Reter) és una divisió administrativa francesa situat al departament de Costes del Nord a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 6 comunes :
| Nom bretó | Nom francès | Nom gal·ló |
| Dinan | Dinan | Dinan |
| Kerveskont | La Vicomté-sur-Rance | --- |
| Lanvalae | Lanvallay | ---- |
| Lehon | Léhon | Léon |
| Pleudehen | Pleudihen-sur-Rance | --- |
| Sant-Haelen | Saint-Hélen | --- |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Michel Vaspart | UMP | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Dorsal de Mendeléiev

La dorsal de Mendeléiev (en rus: еребет Менделеева) és una àmplia cresta de l'oceà Àrtic que va des de la zona de la mar de la Sibèria Oriental de la plataforma siberiana fins a les zones centrals de l'oceà. Està situada entre les illes de Wrangel i Ellesmere. Té una longitud de prop de 1.500 km, una amplada de 900 km i una altura d'uns 3-4 km. Està unida a la dorsal Alfa de la conca Amerasiàtica. El seu nom fa honor al químic rus Dmitri I. Mendeléiev, autor de la primera taula periòdica.
Aquesta dorsal fou descoberta el 1948 per expedicions soviètiques d'alta latitud i el nom fou aprovat pel subcomitè de noms geogràfics i nomenclatura de les característiques del fons oceànic (SCGN, ara SCUFN) a l'abril de 1987. L'origen de la cresta encara està impugnat a causa de dades limitades, i no és clar si és una característica oceànica o continental i si el seu origen està associat amb la dorsal alfa.
És fonamental en la reivindicació russa del pol nord. El territori reclamat per Rússia en la presentació és una gran part de l'oceà Àrtic, inclòs el pol nord. Un dels arguments fou una declaració: que la dorsal de Lomonosov i la dorsal de Mendeléiev són extensions del continent eurasiàtic. El 2002 la Comissió de les Nacions Unides ni rebutjà ni acceptà la proposta russa, recomanant investigacions addicionals.

## Referències

* 1 2 Dove, Dayton; Coakley, Bernard; Hopper, John; Kristoffersen, Yngve «Bathymetry, controlled source seismic and gravity observations of the Mendeleev ridge; implications for ridge structure, origin, and regional tectonics». Geophysical Journal International, 183, 2, 28-09-2010, pàg. 481–502. DOI: 10.1111/j.1365-246x.2010.04746.x. ISSN: 0956-540X.