OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de topònims de Torre-serona

Llista de topònims (noms propis de lloc) del municipi de Torre-serona, al Segrià
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## casa

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Ca l'Àngel | Torre-serona | casa | Estil: arquitectura popular | 41° 40′ 20″ N, 0° 37′ 47″ E﻿ / ﻿41.672198°N,0.629845°E﻿ / 41.672198; 0.629845 | bé integrant del patrimoni cultural català | | |
| | Cal Gabàs | Torre-serona | casa | Estil: arquitectura popular | 41° 40′ 21″ N, 0° 37′ 50″ E﻿ / ﻿41.672621°N,0.630575°E﻿ / 41.672621; 0.630575 | bé integrant del patrimoni cultural català | | |

## granja

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Granges de l'Espinet | Torre-serona | granja | | 41° 41′ 27″ N, 0° 37′ 29″ E﻿ / ﻿41.6909506740456°N,0.6246315062333°E﻿ / 41.6909506740456; 0.6246315062333 | | | |
| | Granja del Morón | Torre-serona | granja | | 41° 41′ 19″ N, 0° 37′ 25″ E﻿ / ﻿41.6885332418245°N,0.623579049760869°E﻿ / 41.6885332418245; 0.623579049760869 | | | |

## masia

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Torre del Serentill | Torre-serona | masia | | 41° 41′ 14″ N, 0° 37′ 40″ E﻿ / ﻿41.6872°N,0.627644°E﻿ / 41.6872; 0.627644 207 msnm | | | |
| | Xalet de l'Espinet | Torre-serona | masia | | 41° 41′ 22″ N, 0° 37′ 29″ E﻿ / ﻿41.6895657596227°N,0.624730542857865°E﻿ / 41.6895657596227; 0.624730542857865 | | | |

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) |
| Lo Calvari | Torre-serona | edifici | Estil: arquitectura popular | 41° 40′ 30″ N, 0° 37′ 54″ E﻿ / ﻿41.67503°N,0.63164°E﻿ / 41.67503; 0.63164 | bé integrant del patrimoni cultural català | Lo Calvari (Torre-serona) |
| Torre-serona | Torre-serona | entitat singular de població capital municipal | 405 hab | 41° 40′ 22″ N, 0° 37′ 51″ E﻿ / ﻿41.67267185°N,0.63069784°E﻿ / 41.67267185; 0.63069784 195 msnm | | |
| Ullroig | Torre-serona | nucli de població | | 41° 40′ 28″ N, 0° 37′ 01″ E﻿ / ﻿41.67456944°N,0.61705306°E﻿ / 41.67456944; 0.61705306 | | |
| casa consistorial de Torre-serona | Torre-serona | casa consistorial | | 41° 40′ 23″ N, 0° 37′ 52″ E﻿ / ﻿41.6730151°N,0.63104°E﻿ / 41.6730151; 0.63104 | | |
| creu de terme | Torre-serona | creu de terme | | 41° 40′ 19″ N, 0° 37′ 46″ E﻿ / ﻿41.671964°N,0.629505°E﻿ / 41.671964; 0.629505 ca:Pl. Doctor Serés 194 msnm | bé integrant del patrimoni cultural català | Creu de terme de Torre-serona |
| el Calvari | Torre-serona | muntanya | | 41° 40′ 29″ N, 0° 37′ 52″ E﻿ / ﻿41.67460556°N,0.63103889°E﻿ / 41.67460556; 0.63103889 202.2 msnm | | El Calvari (cim de Torre-serona) |
| l'Assumpció de Torre-serona | Torre-serona | església | Estil: arquitectura popular | 41° 40′ 22″ N, 0° 37′ 50″ E﻿ / ﻿41.672695°N,0.630465°E﻿ / 41.672695; 0.630465 | bé integrant del patrimoni cultural català | Església de l'Assumpció de Torre-serona |
# Serra de Mont-ros

La Serra de Mont-ros és una serra situada al municipi de Sant Joan les Fonts a la comarca de la Garrotxa, amb una elevació màxima de 733 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Santa Llúcia de Trenteres

La Serra de Santa Llúcia de Trenteres és una serra situada al municipi de Santa Pau a la comarca de la Garrotxa, amb una elevació màxima de 678 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra d'Entreperes

La Serra d'Entreperes és una serra situada al municipi de Sales de Llierca a la comarca de la Garrotxa, amb una elevació màxima de 1.087 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Ca n'Alzina

El Turó de Ca n'Alzina és una muntanya de 363 metres que es troba al municipi de Beuda, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Mainou

El Turó de Mainou és una muntanya de 776 metres que es troba al municipi de la Vall de Bianya, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó del Bruguer

El Turó del Bruguer és una muntanya de 529 metres que es troba al municipi de Sant Aniol de Finestres, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Malforat

El Malforat és una muntanya de 923 metres que es troba al municipi de la Vall de Bianya, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de Sant Cosme

El Puig de Sant Cosme és una muntanya de 616 metres que es troba al municipi de Sant Joan les Fonts, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Puig Estela

El Turó de Puig Estela és una muntanya de 641 metres que es troba al municipi d'Amer, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Santa Bàrbara (Anglès)

Santa Bàrbara és una muntanya de 852 metres que es troba entre els municipis d'Anglès i Osor a la comarca de la Selva. Al cim hi ha un vèrtex geodèsic (referència 300100001 de l'ICGC).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pi-de-les-onze

El Pi-de-les-onze és una muntanya de 312 metres que es troba entre els municipis de Tordera, a la comarca del Maresme i de Fogars de la Selva, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de Basses

El Puig de Basses és una muntanya de 288 metres que es troba entre els municipis de Caldes de Malavella i de Vidreres, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Abellera

La Roca Abellera és una muntanya de 444 metres que es troba entre els municipis de Riudarenes i de Santa Coloma de Farners, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca del Tintorer

La Roca del Tintorer és una muntanya de 652 metres que es troba al municipi d'Arbúcies, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roques d'en Planes

Les Roques d'en Planes és una serra situada al municipi de Santa Coloma de Farners a la comarca de la Selva, amb una elevació màxima de 618 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Can Mel

El Turó de Can Mel és una muntanya de 199 metres que es troba al municipi de Massanes, a la comarca de la Selva.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 301107001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Corones (Sant Hilari Sacalm)

El Turó de Corones és una muntanya de 775 metres que es troba al municipi de Sant Hilari Sacalm, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Figuerola

El Turó de Figuerola és una muntanya de 155 metres que es troba al municipi de Maçanet de la Selva, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de les Roques

El Turó de les Roques és una muntanya de 251 metres que es troba al municipi de Lloret de Mar, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# L'Espasí

L'Espasí és una muntanya de 592 metres que es troba al municipi de Roquetes, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Brinon-sur-Beuvron

El cantó de Brinon-sur-Beuvron és un cantó francès del departament del Nièvre, situat al districte de Clamecy. Té 22 municipis i el cap és Brinon-sur-Beuvron.

## Municipis

* Asnan
* Authiou
* Beaulieu
* Beuvron
* Brinon-sur-Beuvron
* Bussy-la-Pesle
* Challement
* Champallement
* Chazeuil
* Chevannes-Changy
* Corvol-d'Embernard
* Dompierre-sur-Héry
* Germenay
* Grenois
* Guipy
* Héry
* Michaugues
* Moraches
* Neuilly
* Saint-Révérien
* Taconnay
* Vitry-Laché

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1970 | Gaëtan de Jouvenel | RI |
| 1970-1982 | M. Gauthé | Divers gauche, després divers droite |
| 1982-1994 | Georges Monsinjon | Divers gauche |
| 1994-2008 | Gérard Colomines | RPR, després UMP |
| 2008- | Émile Vieillard | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 3.010 | 3.395 | 3.056 | 2.737 | 2.437 | 2.313 | 2.336 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Tantā

Tantā és una ciutat d'Egipte, capital de la governació d'Al-Gharbiya, amb una població estimada per sobre dels 400.000 habitants: el 2002 de 424.300 incloent l'àrea urbana o de 401.597 el 2005 o de 422.854 habitants el 2010. El cens del novembre del 2006 dona 421.076 habitants. És la cinquena ciutat del Delta i es troba a 94 km al nord del Caire i 130 km al sud-est d'Alexandria estant a igual distància de Rosetta, Damiata i Alexandria.
La ciutat està edificada sobre les ruïnes de la d'època faraònica, si bé alguns historiadors suggereixen identificar-la amb el poble de Tawa a 3 km al nord-oest. Té una universitat que és una secció de la d'Al-Ahzar del Caire. El Museu local exhibeix peces de totes les èpoques, incloent-hi algunes peces faraòniques. El principal producte local és el cotó. A la tardor se celebren les festes de Sayid Ahmed al-Badawi, que duren vuit dies, i es fan entorn de la mesquita i tomba d'aquest sant. Durant el festival es mengen unes pastes de sucre anomenades "les llavors del Profeta estimat", considerades un menjar exquisit des de l'antiguitat.

## Història

La ciutat es va dir en temps dels faraons Ptkheka i fou capital del nomós IV del Baix Egipte (Sap-res). Va ser hel·lènica i romana i durant l'Imperi Romà d'Orient fou seu d'un bisbat amb el nom de Tantatho a les "Actes dels màrtirs" i com a Tanitat a la "Història dels patriarques d'Alexandria". A la conquesta àrab va agafar el nom de Tandata amb nombroses variacions testimoniades. El 955 era un centre agrícola amb mesquita i mercats, i seu d'un amil o governador militar. El santó Sayyid Ahmad al-Badawi (+1276) va ensenyar a Tanta i els seus deixebles van fundar la confraria Sutuhiyya, després Ahmadiyya, un focus religiós pel centre del Delta del Nil.
La ciutat va declinar amb la conquesta otomana. El 1769 Ali Bey al-Kabir va fer construir allí una mesquita coneguda amb el nom de djami al-Ahmadi (per Ahmad al-Badawi). L'aurèola sagrada de la vila va contribuir al seu desenvolupament comercial que fou notable al segle xix. Fou la capital de la província d'al-Gharbiya des de 1836 (al lloc d'al-Mahalla al-Kubra). El 1856 hi va arribar la via fèrria del Caire a Alexandria. L'auge del cotó el 1860 va provocar l'afluència de milers d'emigrants rurals, grecs, turcs, i fins i tot italians, i es van crear algunes esglésies. La ciutat va passar dels 10.000 habitants el 1821 als 33.725 el 1882 i als 54.437 el 1907. La municipalitat fou creada el 1893. Mentre el seu impuls comercial creixia, no es va desenvolupar la indústria, i el seu rol de ciutat sagrada va desaparèixer (es va passar de 500.000 pelegrins a mitjan segle xix a 100.000 el 1900; les fires, nombroses abans, van quedar en només dues a l'inici del segle xx, i encara d'abast regional limitat. L'explosió demogràfica, sobretot cap al suburbi de Sigar, va fer passar els habitants de 97.000 el 1937 a 140.000 el 1947, i a 342.641 el 1972.

## Notes

* ↑ http://www.mongabay.com/igapo/Egypt.htm
* ↑ http://www.mongabay.com/igapo/2005_world_city_populations/Egypt.html
* ↑ http://www.citypopulation.de/Egypt.html
* ↑ http://www.geohive.com/cntry/egypt.aspx

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, X, 204 i 205.
# Evacuació d'emergència

Una evacuació d'emergència és el moviment immediat i urgent de persones per allunyar-se d'un perill. Els exemples d'evacuació d'emergència van des d'una evacuació a petita escala d'un edifici a causa d'una tempesta o d'un incendi fins a una evacuació a gran escala d'un districte a causa d'una inundació, d'un bombardeig o d'una depressió atmosfèrica. En situacions que comprenen materials perillosos o possible contaminació, pot ser que les persones evacuades siguin descontaminades abans de ser transportades fora de l'àrea contaminada.

## Raons d'evacuació

Les evacuacions es poden dur a terme abans, durant o després de desastres tals com:
* Desastre natural
* Erupció d'un volcà
* Cicló
* Inundació
* Terratrèmol
* Tsunami
* Incendi forestal
Altres raons inclouen:
* Accident mediambiental industrial
* Accident nuclear
* Accident de tràfic, incloent-hi accident ferroviari o accident d'avió
* Foc
* Ofensiva militar
** Bombardeig
** Atac terrorista
** Batalla militar
* Fallada estructural
* Brot víric

## Vegeu també

* Protecció Civil
# Mola Carrascosa

La Mola Carrascosa és una muntanya de 1.026 metres que es troba al municipi d'Alfara de Carles, a la comarca catalana del Baix Ebre. El poeta Vicent Pellicer en deia en el seu recull poètic de topònims «No he pogut deixar de pensar, salvant totes les distàncies d'època i d'estils, en el col·loqui sisé del cavalller Cristòfor Despuig, quan va referència a «lo territori d'aquelles muntanyes» amb «mopera, tell, saüc, faig, teix, boix, cornicer, marfull, aladern, materselva, rataboscs, arbocer, ginebre ver, ginebre bord, espinal, avellaner, grèvol».

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Ollés, Vicent Pellicer. Guia de les Terres de l'Ebre. Valls: Cossetània Edicions, 2007-06, p. 67. ISBN 978-84-9791-274-7.
* ↑ «mola Carrascosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Puigjaner, Josep-Maria. Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya. Institut d'Estudis Catalans, 2003, p. 316. ISBN 978-84-393-6189-3.
* ↑ Pellicer i Ollés, Vicent. El massís del Port. Valls: Cossetània Edicions, 2007, p. 5. ISBN 978-84-9791-307-2.
# Turó d'en Montells

El Turó d'en Montells és una muntanya de 125 metres que es troba al municipi de Blanes, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Guérigny

El cantó de Guérigny és un cantó francès del departament del Nièvre, situat al districte de Nevers. Té 8 municipis i el cap és Guérigny.

## Municipis

* Balleray
* Guérigny
* Nolay
* Ourouër
* Poiseux
* Saint-Martin-d'Heuille
* Urzy
* Varennes-Vauzelles

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1976 | Henri Marsaudon | PCF |
| 1976-1988 | Camille Martin | PS |
| 1988-1991 | Henri Marsaudon | PCF |
| 1991-2001 | André Périnaud | PCF |
| 2001- | Pascal Reuillard | PCF |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 11.795 | 13.711 | 13.689 | 15.516 | 16.443 | 16.258 | 15.838 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Givry

El cantó de Givry és un cantó francès del departament de Saona i Loira, situat al districte de Chalon-sur-Saône. Té 17 municipis i el cap és Givry.

## Municipis

* Barizey
* Charrecey
* Châtel-Moron
* Dracy-le-Fort
* Givry
* Granges
* Jambles
* Mellecey
* Mercurey
* Morey
* Rosey
* Saint-Bérain-sur-Dheune
* Saint-Denis-de-Vaux
* Saint-Désert
* Saint-Jean-de-Vaux
* Saint-Mard-de-Vaux
* Saint-Martin-sous-Montaigu

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1960 | François Bulle | RPF, després RI |
| 1960-1973 | Jean-Baptiste Farizy | Divers droite |
| 1973-1982 | Émile Voarick | UDF |
| 1982-1998 | Maurice Juillot | UDF |
| 1998- | Pierre Voarick | Divers droite, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 7.705 | 8.169 | 8.665 | 10.110 | 10.830 | 11.232 | 12.238 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Le Creusot-Oest

El cantó de Le Creusot-Oest és un cantó francès del departament de Saona i Loira, situat al districte d'Autun. Compta amb part del municipi de Le Creusot.

## Municipis

* Le Creusot

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1976 | M. Pretet | RI |
| 1976-1988 | Camille Durfour | PS |
| 1988- | Serge Chevalier | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó d'Aillant-sur-Tholon

El cantó d'Aillant-sur-Tholon és un cantó francès del departament del Yonne, situat al districte d'Auxerre. Té 20 municipis i el cap és Aillant-sur-Tholon.

## Municipis

* Aillant-sur-Tholon
* Branches
* Champvallon
* Chassy
* Fleury-la-Vallée
* Guerchy
* Laduz
* Les Ormes
* Merry-la-Vallée
* Neuilly
* Poilly-sur-Tholon
* Saint-Aubin-Château-Neuf
* Saint-Martin-sur-Ocre
* Saint-Maurice-le-Vieil
* Saint-Maurice-Thizouaille
* Senan
* Sommecaise
* Villemer
* Villiers-sur-Tholon
* Volgré

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | Mme. Bouchard | Moviment Unificat de la Resistència Francesa |
| 1951-1958 | M. Houchot | Divers droite |
| 1958-1964 | Marcel Brault | Divers droite |
| 1964-1994 | Raymond Pourrain | RI, després divers droite |
| 1994-2008 | Andrée Gollot | RPR, després Divers droite |
| 2008- | William Lemaire | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 7.635 | 7.192 | 7.373 | 7.872 | 8.290 | 8.786 | 10.130 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó d'Auxerre-Sud

El cantó d'Auxerre-Sud és un cantó francès del departament del Yonne, situat al districte d'Auxerre. Té 2 municipis i part del d'Auxerre.

## Municipis

* Auxerre (part)
* Chevannes
* Vallan

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1992-1998 | Marie-France Jeanson | RPR |
| 1998- | Monique Hadrbolec | Divers gauche, després PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# 683

El 683 (DCLXXXIII) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Batalla d'al-Harra durant la Segona guerra civil islàmica.
* Setge de la Meca durant la Segona guerra civil islàmica.

## Referències

* ↑ Vaglieri, L. Veccia «al-Ḥarra» (en anglès). Encyclopaedia of Islam New Edition Online (EI-2 English). Brill.
* ↑ Wellhausen, J. The Arab Kingdom And Its Fall. By The University Of Calcutta., 1927, p. 149-170. OCLC 752790641.
# Bit-Burutash

Bit Burutash o Bit Purutash va ser un territori d'Anatòlia, probablement a la regió de Kayseri, que existia al segle viii aC. El seu centre era l'antiga Kanish, anomenada aleshores Kululu i a les inscripcions figura com a Bit Burutash o Purutash (en una Bit Barutish), i estava situada a la proximitat de la moderna Kültepe, a Turquia.
Sargon II esmenta en diverses inscripcions la seva conquesta del país de Bit Purutasli o Puritish entre el país dels muskhis a un costat i Tabal i Cilícia a l'altra. Cap a l'any 717 aC el va cedir junt amb Khilikku a Ambaridi (Ambaris, Amris), fill de Khulli o Khulle, rei de Tabal, casat amb la filla del rei. Però el príncep aviat es va entendre amb el rei d'Urartu i amb els muskhis, i Sargon II se'n va assabentar i va envair Tabal i Bit Puritish, va capturar al seu gendre rebel i va declarar el territori província assíria (no és clar com va ser això, ja que apareix algun rei de Tabal posterior que haurien conservat Khilikku). Les inscripcions que hi fan referència diuen: «Li vaig donar i el vaig casar amb la meva filla i vaig engrandir les seves possessions afegint-hi Khilikku; però ell, home pervers i perjur, va fer contacte amb Ursa (Rusa I), rei d'Urartu, i Mita (Mides III) rei dels muskhis... del Tabal que s'havien apoderat de ciutats frontereres sota el meu domini. Vaig reunir l'exèrcit d'Assur i vaig assolar el país de Tabal com els mashetis, Ambaris, rei de Bit-Puritish amb els descendents de la casa del seu pare i els caps del seu país van ser enviats presoners a Assíria, així com cent dels seus carros. El país de Bit-Puritash i de Khilikku com "apurru" els vaig ..... vaig fer-los poblar per homes devots d'Asshur, el meu déu i senyor, i vaig posar prefectes i governadors i els vaig imposar els treballs molestos a Assíria». Una inscripció més resumida diu: «He destruït Bit-Purutash, on el rei Ambarissi havia oblidat les bondats de Sargon, i recolzant-se en l'Urartu i els muskhis, havia trencat a seva aliança amb mi».

## Notes

* ↑ Ortografiat Bit Pu-rn-tash, Bit Pv-ri-tash i Bit Pu-ri-ti-ish en el qual l'element Bu o Pu només representa 'País'

## Referències

* ↑ Kuhrt, Amélie. El oriente Próximo en la antigüedad c. 3.000-330 aC: vol 2. Barcelona: Crítica, 2014, p. 46-47. ISBN 9788498926897.

## Bibliografia

* Société des études juives (France); Ecole pratique des hautes études (France). Section des sciences économiques et sociales; Ecole des hautes études en sciences sociales; Société des études juives (France). Actes et conférences.