OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Na Rovella

Na Rovella és un barri de la ciutat de València que pertany al districte de Quatre Carreres al sud-est de la ciutat.
Està situat amb forma de triangle rectangle entre tres avingudes: l'avinguda de la Plata al nord, l'avinguda de l'Alcalde Gisbert Rico al sud-est i l'avinguda d'Ausiàs March a l'oest. Limita al nord amb els barris d'En Corts i de Montolivet, a l'est amb el barri de la Ciutat de les Arts i les Ciències, al sud amb el de La Font de Sant Lluís i a l'oest amb el barri de Malilla, tots ells inclosos dins el mateix districte de Quatre Carreres.
La seua població en 2009 era de 8.793 habitants.

## Nom

El barri rep el seu nom per la séquia de Rovella, que creuava i regava les seues terres. Agafava l'aigua al vell llit del riu Túria (actualment Jardí del Túria) i creuava d'oest a est el centre de la ciutat i l'entorn de Russafa fins a les terres de Natzaret i la Punta, passant abans pel barri de Na Rovella.

## Història

Les terres del barri eren camps d'horta regats per la séquia de Rovella que pertanyien a l'antic poble de Russafa i que eren travessats per dos de les quatre carreres que donen nom al districte: Quatre Carreres, concretament per la carrera de la Font de Sant Lluís prop del límit oest del barri i per la carrera de la Font d'En Corts al centre i est del barri, de la qual no queda cap rastre en l'actualitat. L'any 1877, Na Rovella juntament amb tot el territori de l'antic municipi de Russafa va passar a formar part del terme municipal de València. En l'actualitat el barri perifèric es troba totalment inclòs dins l'entramat urbà de la ciutat.

## Elements importants

A l'avinguda de la Plata es troba el parc central de bombers de València, la parròquia de Maria Auxiliadora des de 1957, el col·legi salesià Sant Joan Bosco, segon centre educatiu de la Societat Salesiana a la ciutat, des de l'any 1945 i el Col·legi Oficial de Metges de València.
A l'avinguda dels Germans Maristes es troba el Pavelló Font de Sant Lluís, conegut popularment com "La Fonteta" i anomenat així per la seua proximitat al barri de La Font de Sant Lluís. En ell disputen els seus partits equips de bàsquet com el València Basket o el Ros Casares i el València Futbol Sala.

## Transports

El barri és travessat per nombroses línies d'autobusos de l'EMT de València, i està en construcció l'estació subterrània dels Germans Maristes a l'encreuament d'aquesta avinguda amb el carrer Amado Granell, que formarà part de la futura línia 2 del tramvia soterrat de MetroValencia.

## Referències

* ↑ «Districte 10. Quatre Carreres Barri 5. Na Rovella» (en valenciano y español). Oficina d'Estadística. Ajuntament de València, 2009. [Consulta: 15 octubre 2010].
* ↑ Egea, Alfredo; Mª Luisa Guijarro; Pedro Llopis; Miguel Arráiz; Adolfo Herrero; Amparo Medina; José Mª Herrera; Ángel Zurilla. «Introducción histórica». A: Mercedes Alcañiz Moscardó. Pobles del Sud (en valenciano y español). 1ª. Valencia: Ajuntament de València, 1987, p. 7.

## Enllaços externs

* Plànol de Na Rovella al web de l'Ajuntament de València
# (1056) Azalea

(1056) Azalea és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i va ser descobert per Karl Wilhelm Reinmuth el 31 de gener de 1924 des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya.
Inicialment va rebre la designació de 1924 QD. Posteriorment es va anomenar per les azalees, unes plantes de la família de les ericácies.
Està situat a una distància mitjana de 2,23 ua del Sol, podent acostar-s'hi fins a 1,832 ua i allunyar-se'n fins a 2,628 ua. Té una excentricitat de 0,1785 i una inclinació orbital de 5,427°. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 1216 dies. Forma part de la família asteroidal de Flora.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=1056.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(1056) Azalea» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 12 juny 2018].
* ↑ «Present State of the Families of Asteroids» (en anglès). Proceedings of the Imperial Academy, 9, 1933, pàg. 482-485 [Consulta: 12 juny 2018].

## Enllaços externs

* «(1056) Azalea» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 12 juny 2018].
# Cal Marcé Vell

Cal Marcé Vell és una casa dins del nucli antic de Freixenet de Segarra, del municipi de Sant Guim de Freixenet, inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Està perfectament integrada a l'estructura urbana del poble. La construcció d'aquest pas cobert d'accés al nucli urbà, probablement es bastiria durant el segle xvi. El poble de Freixenet fou reconquerit i repoblat a partir de la segona meitat del segle xi. Segurament a finals del segle xi o principis del XII sorgí una família, feudatària dels Cervera, que devia dur el mateix nom que el poble. Al segle xiv passà a Pere d'Oluja i a principis del segle xv a Ramon de Pinós. L'any 1426 tant el castell com el territori passaren a ser possessió de l'abat de Sant Vicenç de Cardona, Guillem Mitjans. Actualment no queda cap vestigi de la fortalesa, ni tan sols de la torre de guaita, les restes de la qual van ser destruïdes per fer l'actual plaça de l'església sense fer cap intervenció arqueològica prèvia
Es tracta d'un edifici de planta irregular, estructurat en planta baixa, primer i segon pis, i amb cobertes exteriors a una vessant. També, hi ha integrada dins d'aquesta construcció, un pas cobert delimitat per dos portals allindats, molt remodelats, i situat a nivell de la planta baixa, amb accés exterior a ponent. Malgrat que exteriorment l'edifici no resti cap element estructural o decoratiu remarcable, si que al seu interior conserva part de la primitiva porta d'accés. Es tracta d'una porta situada a la planta baixa, i integrada al parament interior d'una habitació, d'estructura allindanada amb treball motllurat. Cal destacar, però, la decoració de la seva llinda amb una motllura que dibuixa un arc de cortina i una creu de Malta, Aquesta casa presenta un parament exterior paredat i carreus de pedra del país per l'estructura de la primitiva porta d'accés.<

## Notes

* 1 2 «Cal Marcé Vell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 setembre 2015].
# 841
## Esdeveniments

* Fundació de Dublín
* 25 de juny - Fontenoy-en-Puisaye - Carles II el Calb aliat amb Lluís el Germànic derrota Lotari I i Pipí II d'Aquitània en la batalla de Fontenoy-en-Puisaye pel repartiment de l'herència de Lluís I el Pietós.

## Necrològiques

* Glan-dar-ma, darrer emperador del Tibet
# Ceti Chasma

Ceti Chasma és una estructura geològica del tipus chasma a la superfície de Mart, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -4.88 ° de latitud N i 292.03 ° de longitud E. Fa 49.77 km de diàmetre. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1985 i pren el nom d'una característica d'albedo localitzada a 10 ° de latitud S i 74 ° de longitud O.

## Referències

* ↑ "Ceti Chasma". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
# Jaume Antoni Fiol i Manera

Jaume Antoni Fiol i Manera (Mallorca, 1658-Viena, 1727?). Notari i destacat austriacista mallorquí durant la Guerra de Successió.
Notari apostòlic i reial de Mallorca. Fill de Jaume Antoni Fiol i Tomàs, que exercí de notari des de 1642 fins a la seva mort, i de Jerònia Manera i Mas. Exercí entre 1694 i el 2 de juliol de 1715, data de la seva partida cap a l'exili. Abans de partir va fer donació dels seus béns al seu germà Joan Baptista Fiol i Manera, prevere i beneficiat de la Seu de Mallorca. Deixà a Mallorca la seva dona i el seu fill, Jaume Antoni Fiol i Canyelles, que també va ser un jurista destacat i catedràtic de la Universitat Literària entre 1768 i 1771.
Entre les propietats confiscades per les autoritats borbòniques hi havia una casa i un celler amb bótes a Santa Maria del Camí 2 quarterades de vinya en aquest mateix poble, que encara en l'actualitat reben el nom de "Cas Misser Fiol".

## Referències

* ↑ PLANAS I ROSSELLÓ, Antonio. Los juristas mallorquines del siglo XVIII. "Memòries de la Reial Acadèmia Mallorquina d'Estudis Genealògics, Heràldics i Històrics" 12 (2002) 37-97.
# (1070) Tunica

(1070) Tunica és un asteroide pertanyent al cinturó exterior d'asteroides descobert per Karl Wilhelm Reinmuth l'1 de setembre de 1926 des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya. Va ser designat inicialment com 1926 RB. Posteriorment es va anomenar per la Datura metel, una planta de la família de les solanàcies, coneguda popularment com a túnica de Crist o trompeta del diable.
Tunica orbita a una distància mitjana del Sol de 3,231 ua, podent allunyar-se'n fins a 3,487 ua i acostar-s'hi fins a 2,975 ua. La seva inclinació orbital és 16,97° i l'excentricitat 0,07922. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 2122 dies.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 15 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=1070.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(1070) Tunica» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 12 juny 2018].

## Enllaços externs

* «(1070) Tunica» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 12 juny 2018].
# Castell de Sant Guim de la Rabassa

El castell de Sant Guim de la Rabassa és un edifici de Sant Guim de la Rabassa, al municipi de Sant Guim de Freixenet (Segarra) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici situat al costat de l'antic convent jesuïta i està integrat dins del nucli primitiu del poble. Es tracta d'un edifici de planta rectangular i s'estructura a partir de planta baixa, primer i segon pis. L'obra presenta dos tipus de parament. El primer tipus de parament emprat és a partir de carreus rectangulars i quadrats de pedra del país disposats a filades i arriba fins al primer pis.
Remodelacions i ampliacions posteriors que afecten al segon pis es fan presents a partir de l'ús del paredat fins al nivell teulada, actualment desapareguda. Destaquem la decoració d'una de les finestres situada al primer pis de la façana de tramuntana i es tracta duna finestra que recorda estil renaixentista amb brancals i marc superior motllurats. La porta d'accés s'obre al mur de ponent a partir d'un arc rebaixat.

## Història

El poble de Sant Guim de la Rabassa es documenta per primera vegada a mitjan segle xi arran de la reconquesta i repoblació del territori. La primera notícia documental data del 1078 i fa referència a un testament que dona en propietat a Guillem de Mir i als seus dos fills els castells de la Guàrdia, Vilalta, Palamós, Albió i Sant Guim. Disposava també que el castell anomenat "Sancti Guilelmi" fos posat sota la custòdia de Bernat Berenguer. Al segle xiv passà a Guillem Sa Cirera i també als Calders. A principis del segle xx, la seva tinença va recaure en N. Merlès i N. Montserrat. Popularment al poble de Sant Guim de Freixenet també se l'anomena Sant Guim el Vell, arran de la formació del poble dit Sant Guim de l'Estació, a finals del segle xix.

## Referències

* 1 2 3 «Castell de Sant Guim de la Rabassa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 setembre 2015].
# 851

El 851 (DCCCLI) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Primera menció de les Illes Andaman, a prop de l'Índia
* Els danesos i noruecs s'enfronten pel control d'Irlanda
* Publicació de De praedestinatione de Joan Escot Eriúgena
# Ophir Chasma

Ophir Chasma és una estructura geològica del tipus chasma a la superfície de Mart, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -2.86 ° de latitud N i 290.28 ° de longitud E. Fa 314.71 km de diàmetre. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1973 i pren el nom d'una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Ophir Chasma". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
# Pedro Porcel Torrens

Pedro Porcel Torrens (València, 21 de febrer de 1959) és un teòric, estudiós, editor i crític de còmics.
El 2007, al costat d'Álvaro Pons i Paco Camarasa fou comisari d'una exposició que repassava la història del còmic valencià. En 2010 abordà el quadern d'aventures en Tragados por el abismo, també publicat per l'editorial desapareguda Edicions de Ponent.
El 2012 va rebre el XXXV Premi Diario de Avisos al millor comentarista del còmic nacional. Al desembre de 2014 presenta el seu últim treball, Superhombres ibéricos.

## Referències

* ↑ «Pedro Porcel Torrens» (en castellà). Asociación Cultural Tebeosfera. [Consulta: 13 gener 2025].
* ↑ Ramón, Noé «ENTREVISTA | Pedro Porcel Torrens, estudioso del cómic: “Me considero una especie de guardián de la memoria colectiva aunque para algunos sean cuestiones muy ínfimas y olvidadas”» (en castellà). El Blogo Feroz, 21-01-2024 [Consulta: 13 gener 2025].
* ↑ La Biblioteca acoge la historia más completa del tebeo valenciano, El País, 30/09/2007.
* ↑ Tragados por el abismo : la historieta de aventuras en España (en castellà). Alacant: Edicions del Ponent. ISBN 978-84-96730-53-3.
* ↑ Cavanilles, Javier «Réquiem por los tebeos de la Dictadura». El Mundo, 21-10-2010.
* ↑ Darias, Manuel «XXXV premios Diario de Avisos 2011». Diario de Avisos, 18-03-2012, pàg. 51.
* ↑ Superhombres ibéricos (en castellà). Castalla (Alacant): Edicions del Ponent. ISBN 978-84-15944-25-6.
# (1076) Viola

(1076) Viola és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i va ser descobert per Karl Wilhelm Reinmuth el 5 d'octubre de 1926 des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya.
Viola es va designar al principi com 1926 ET. Posteriorment va sera nomenat per la Viola, un gènere de plantes de la família de les violàcies.
Viola està situat a una distància mitjana de 2,474 ua del Sol, podent allunyar-se'n fins a 2,833 ua i acostar-se fins a 2,115 ua. La seva inclinació orbital és 3,32° i l'excentricitat 0,145. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 1421 dies.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 octubre 2023].
* 1 2 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=1076.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 novembre 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(1076) Viola» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 12 juny 2018].

## Enllaços externs

* «(1076) Viola» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 12 juny 2018].
# Jaan Eslon

Jaan Eslon (Falköping, 14 de març de 1952 – Las Palmas, 24 de setembre de 2000) fou un jugador d'escacs suec, d'origen estonià, que tenia el títol de Mestre Internacional des de 1977. Va passar la major part de la seva carrera escaquística a Espanya, on va viure des del 1982, quan es va casar i va tenir una filla (la seva muller era de Benetússer) fins a la seva mort.

## Biografia i resultats destacats en competició

El 1969 va guanyar el campionat juvenil de Suècia. El 1976 va ser 2n al torneig d'Eksjö.
A l'edat de vint anys va conèixer Jan Timman i el relat de les seves experiències el va motivar a convertir els escacs en una professió. Va abandonar l'escola i va passar tres anys participant en diversos torneigs, mentre descansava a Suècia a temporades treballant per pagar els seus viatges. El seu primer torneig d'un cert nivell es va disputar a les Balears, el torneig Can Picafort, gràcies a l'ajuda d'un amic amb qui va viatjar pel país participant en tots els torneigs on se li va permetre, i va quedar-hi en segon lloc. Des de llavors va viatjar a Espanya sempre que podia i va seguir jugant, fins que va obtenir el seu més gran èxit quan va guanyar la primera edició del torneig de Linares el 1978 (no era encara però un super-torneig).
El seu joc es caracteritzava per una sòlida formació acadèmica apresa d'una manera autodidacta. Va destacar jugant amb negres. Solvent en la majoria d'obertures, era molt precís en els finals de peces menors.
Va morir d'un atac cardíac durant el torneig de Las Palmas de 2000. Pocs mesos més tard, es va disputar a Castelló un torneig d'escacs ràpids en la seva memòria, el qual es va seguir disputant periòdicament durant anys.

## Referències

* 1 2 «Nota biogràfica de Jaan Eslon» (en anglès). Chessgames.com. [Consulta: 10 novembre 2019].
* 1 2 3 Grahn, Lars. «Memorial Jaan Eslon». larsgrahn.blogspot.com. [Consulta: 10 novembre 2019].
* ↑ Cordero Fernandez, Javier. «El florecimiento del ajedrez en España». Ajedrezdeataque. [Consulta: 10 novembre 2019].
* ↑ Mancebo, Fernando. «Nota biogràfica d'Eslon». Club d'Escacs Cullera. [Consulta: 10 novembre 2019].

## Enllaços externs

* Article biogràfic de Fernando Mancebo
# Torre Niella

Can Cuiàs o Torre Niella és un edifici al terme de Cardedeu (el Vallès Oriental) protegit com a bé cultural d'interès local. Aquesta torre està situada al costat d'una vella masia. Es troba a tocar de la masia de Can Cuiàs i va ser encarregada per l'indià Joan Niella, dedicat al negoci del cacau a Guinea. Fins a 1974 havia pertanyut a l'empresa de Cultius Viure, després passa a mans d'una família de Canovelles que intentaren posar en marxa una explotació agrària. L'exterior està força ben conservat, però l'interior està molt reformat. Posteriorment van viure uns familiars del propietari. Edifici aïllat de nova planta annexa a l'antic manso d'en Cuiàs, de planta baixa, pis i golfa i torratxa en el qual es troba l'escala coberta a dues vessants. La façana és de composició simètrica amb un sòcol de pedra, un primer pis de carreus de pedra i la resta arrebossada. Els elements decoratius, tal com esgrafiats, tipus d'obertures de finestres, llindes i el reixat són típics del modernisme i concretament de la primera etapa modernista de Raspall.

## Referències

* 1 2 «Can Cuyàs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 setembre 2015].
# 866
## Esdeveniments

* Yoshifusa esdevé regent del Japó
* Alfons III proclamat rei d'Asturies
* Lluís II derrota els sarraïns a Itàlia
* El viking Ivar el Desossat ataca Anglaterra, derrotant i capturant el rei Ella de Northumbria.
* El papa Nicolau I prohibeix la tortura en els judicis per bruixeria.
* 864 o 865 - Ethelred proclamat rei de Wessex.

## Necrològiques

* Abril - Bardes, cèsar i regent de l'Imperi Romà d'Orient, mor assassinat.
* 27 de maig: Ordoni I, rei d'Asturies.
* al-Kindi, filòsof musulmà.
* (864 o 865) - Ethelbert, rei de Wessex i Bretwalda.
# Pavonis Chasma

Pavonis Chasma és una estructura geològica del tipus chasma a la superfície de Mart, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 3.05 ° de latitud N i 249.29 ° de longitud E. Fa 45.94 km de diàmetre. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1991 i pren el nom d'una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Pavonis Chasma". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
# (1082) Pirola

(1082) Pirola és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert per Karl Wilhelm Reinmuth el 28 d'octubre de 1927 des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya.
Inicialment va rebre la designació de 1927 UC. Més endavant es va anomenar per les piroles, una planta de la família de les pirolàcies.
Pirola orbita a una distància mitjana del Sol de 3,122 ua, podent acostar-s'hi fins a 2,557 ua i allunyar-se'n fins a 3,687 ua. La seva excentricitat és 0,1811 i la inclinació orbital 1,852°. Empra 2015 dies a completar una òrbita al voltant del Sol. Pirola forma part de la família asteroidal de Temis.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=1082.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(1082) Pirola» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 13 juny 2018].
* ↑ «Present State of the Families of Asteroids» (en anglès). Proceedings of the Imperial Academy, 9, 1933, pàg. 482-485 [Consulta: 14 agost 2015].

## Enllaços externs

* «(1082) Pirola» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 13 juny 2018].
* «Diagrama orbital de (1082) Pirola» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 13 juny 2018].