OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Çò des d'Oelhèr

Çò des d'Oelhèr és una obra de Gausac, al municipi de Vielha e Mijaran (Vall d'Aran) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Çò des d'Oelhèr és un habitatge que presenta els edificis disposats bàsicament en sentit longitudinal al carrer, adossats al fort del vessant, amb el "uart" al darrere de la casa, així com segona borda en la part superior que comunica amb la primera a través d'un corral; la galeria en aquest cas se situa com un annex de la casa, per sota. La façana principal dona al carrer, paral·lela a la "capièra" orientada a ponent. Les obertures defineixen una estructura de dues plantes i "humenèja". La façana és compartimentada per una faixa horitzontal i tres contraforts que reforcen la disposició simètrica de les obertures. La cava se situa a la planta baixa, seguida de la porta d'accés, obra de fàbrica que duu en la llinda gravat l'any 1816. Les dues fulles d'aquesta porta presenten un artístic treball d'ebanistaria amb diversos motius gravats i un picaporta en forma de mà. Finalment la decoració pictòrica juga amb el contrast entre el sòcol, el fons blanc de l'arrebossat i el color marró dels elements de fusta. La borda que se situa en l'esglaó immediatament superior al de la casa presenta el mateix tipus de decoració de faixes, amb pedra vista. La segona borda amb el xamfrà arrodonit per la banda del corral integra en la façana nord les portes de l'estable i del paller (elevada) sota un "penalèr" resolta amb talons de fusta.

## Història

Segons Pascual Madoz el nucli històric de Gausac era format per 33 cases de dos pisos i coberta de pissarra que formaven un sol carrer. El cognom Vidal, relacionat amb els actuals propietaris de Çò des d'Olher, és un dels més antics de la Val. Així l'any 1313 Vidal d'Angnès figura entre els caps de casa de Gausac, l'any 1565 compareix un Vidalot de Gausac.

## Referències

* 1 2 «Çò des d'Oelhèr». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 20 setembre 2021].
# Çò des de Frances (es Bòrdes)

Çò des de Frances és una obra d'Es Bòrdes (Vall d'Aran) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Çò des de Francès és un edifici en ruïnes que només manté la primera planta fonamentada en la roca,en l'esglaó superior.Construcció de secció rectangular que presenta la façana principal orientada al carrer,a ponent, i una de secundària vers migdia.L'obra de paredat lligada amb morter fou ben travada en les cantonades, i reforçada amb pilars.Els paraments conserven un adossat antic. La peça més remarcable és la portada d'accés amb un arc de mig punt,resolta amb blocs de pedra que imiten els elements clàssics en els brancals, i grans dovelles; al damunt un carreu duu gravat l'any 1762.Destaca també una finestra que presenta la llinda de fusta amb l'entradós rebaixat formant un arc.

## Referències

* ↑ «Çò des de Frances». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 7 juny 2021].
# Ptilinop superb oriental

El ptilinop superb oriental (Ptilinopus superbus) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que viu en boscos i plantacions d'arbres les Moluques, Nova Guinea i illes del seu entorn, arxipèlags D'Entrecasteaux, Louisiade i Bismarck, illes de l'Almirallat, illes de l'Estret de Torres i localment per la costa oriental d'Austràlia fins a Tasmània.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 111. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Mankapur

Mankapur fou un estat talukdari de l'Oudh, format per 189 pobles, al districte de Gonda, modern Uttar Pradesh. Raja Dutt Singh de Gonda va capturar a Bandhalgoti Rai de Mankapur i la va donar al seu fill petit (encara un infant) Ajmat Singh.

## Llista de talukdars

* Raja AJMAT SINGHJI vers 1681
* Raja GOPAL SINGHJI
* Raja BAHADUR SINGHJI (fill)
* Raja BAKHT SINGHJI (fill)
* Raja PRITHVI PAT SINGHJI (fill)
* Raja JAI PRAKASH SINGHJI ?-1884
* Raja RAGHURAJ SINGHJI 1884-1932
* Raja AMBIKESHWAR PRATAP SINGHJI conegut com a Sadhu Raja 1932-1943
* Raja RAGHVENDRA PRATAP SINGHJI 1943-1954 (+1964)

## Referències

* Genealogia
# Ratpenat de Minahassa

El ratpenat de Minahassa (Pipistrellus minahassae) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que es troba a Indonèsia.

## Referències

* Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Ratpenat de Minahassa. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 27 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
* Distribució mundial d'aquesta espècie. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Serra de Vivalls

La Serra de Vivalls és una serra del terme municipal de la Guingueta d'Àneu a la comarca del Pallars Sobirà. Pertanyia a l'àmbit de l'antic terme d'Unarre.
Arriba a una elevació màxima de 2.275 metres, i està situada al nord-est del poble de Gavàs i a llevant del de Cerbi. En el seu extrem est enllaça amb la Serra de Campirme. Separa la vall del Barranc de la Coma de la del dels Pradets.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* La Serra de Vivalls en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Masuda (istimrari)

Masuda fou un estat tributari protegit, del tipus istimrari, feudatari de Jodhpur. Estava format per 26 pobles amb uns ingressos de 100.000 rupies. Estava al districte d'Ajmer sota autoritat britànica i el governava un thakur rathor del subclan mèrtia jagmalot. El va fundar el thakur Hanwant Singh, net de Rao Viram Deo de Merta, al seu torn net de Rao Jodha de Jodhpur. Per un temps el 1821 i fins al 1824 va tenir el domini de la meitat del subdistricte de British Merwara. Els thakurs foren :
* Thakur Hanwant Singh,
* Thakur Mohan Singh (fill)
* Thakur Sultan Singh
* Thakur Jai Singh (fill)
* Thakur Shyam Singh (fill)
* Thakur Ratan Singh (fill)
* Thakur Bhairon Singh (fill)
* Thakur Devi Singh (fill) vers 1819
* Thakur Shivnath Singh (fill adoptat, fill biològic de thakur Padam Singh (germà de Devi Singh)), married and had adoptive issue.
* Rao Saheb Bahadur Singh (adoptat, fill de Thakur Rirmal Singh, fill al seu torn del Devi Singh germà de Bhairon Singh) vers 1877
* Rao Saheb Vijay Singh (fill?) vers 1921
* Rao Saheb Narayan Singh (fill) vers 1955

## Notes

* ↑ Genealogia
# Mehwas

Els estats Mehwas eren un grup de sis estats tributaris protegits al districte de Khandesh (a l'extrem occidental) a la presidència de Bombai, a la part oest de les muntanyes Satpura entre els rius Narbada i Tapti. Agafaven el nom de la regió on es trobaven, Mehwas. La seva població el 1901 era de 14.639 entre tots amb uns ingressos estimats de 70.000 rupies. La població és majoritàriament bhil. Els sis estats foren:
* Chikhli
* Kathi
* Raisingpur o Gawholi o Gauli
* Singpur
* Nala
* Nawalpur
El príncep de Chikli tenia les seves terres en feu de Rajpipla; Jiva, fundador de la nissaga, aprofitant les turbulències del seu temps, prengué el control de 84 pobles. Els britànics li van assignar tres mil rúpies de subsidi per mantenir una força de policia; el subsidi es va mantenir sota Ram Singh (1854-1874) i els seus successors.
El cap de Raisingpur era també feudatari de Rajpipla i quan es va revoltar fou derrotat pels Gaikwar de Baroda (entre 1763 i 1813).
Els altres quatre prínceps foren feudataris del sobirà de Budhawal (Budaval) però el 1845 quan aquest darrer fou deposat acusat de connivència amb els robatoris a la zona, i el seu estat va passar per lapse als britànics quedant els quatre estats independents.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Mul (Maharashtra)

Mul és una ciutat i municipalitat del districte de Chandrapur a Maharashtra, en un dels extrems de la serra de Mul, a la que dona nom. El lloc principal a la rodalia és Somnath. Consta al cens del 2001 amb una població de 22.256 habitants. És també capital d'un tahsil o taluka del districte que durant el període britànic estava format per 881 pobles amb 13.203 km² (i una població de 215.784 habitants el 1881); de la superfície assenyalada 7.433 km² estaven formats pels cinc zamindaris d'Ahiri, Pawimulanda, Gilgaon, Potegaon i Chandala i la resta pertanyia al govern. La ciutat tenia 3.844 habitants el 1881 quasi tots hindús i tres quarts d'ètnia telinga i llengua telugu.

## Bibliografia

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Municipi d'Elhovo

El municipi d'Elhovo (búlgar: Община Елхово) és un municipi búlgar pertanyent a la província de Iàmbol, amb capital a la ciutat d'Elhovo. Es troba al sud-oest de la província, a la frontera amb Turquia. Pel seu terme municipial hi passa la carrera 7, que uneix Iàmbol amb Edirne.
L'any 2011 tenia 16.219 habitants, el 90,16 búlgars i el 8,13% gitanos i l'0,23% turcs. A la capital municipal Elhovo, hi viuen dues terceres parts de la població municipal.

## Localitats

Juntament amb la capital municipal hi ha 21 pobles més al municipi:
| Borisovo Boyánovo Valcha Poliana Goliam Dervent Granitovo Dobrich Zhrebino Izgrev Kirilovo Lalkovo | Lesovo Malko Kirilovo Malomirovo Maluk Manastir Melnitsa Pchela Razdel Slaveikovo Stroino Trankovo Chernozem |

## Referències

* ↑ «Mapa d'Elhovo». Google Maps.
* ↑ «Етнически състав на населените места в България според преброяването на населението през 2011 г.» (en anglès). pop-stat.mashke.org, 2015. [Consulta: 28 febrer 2018].
* ↑ «НАСЕЛЕНИЕ ПО ОБЛАСТИ, ОБЩИНИ, НАСЕЛЕНИ МЕСТА И САМООПРЕДЕЛЕНИЕ ПО ЕТНИЧЕСКА ПРИНАДЛЕЖНОСТ КЪМ 1.02.2011 ГОДИНА» (en búlgar). Национален статистически институт (Institut Nacional d'Estadística de Bulgària). [Consulta: 28 febrer 2018].
* ↑ «Преброяване на населението» (en búlgar). National Statistical Institute - Republic Of Bulgaria, 01-02-2011. Arxivat de l'original el 13 de juny 2018. [Consulta: 23 març 2021].

## Enllaços externs

* Municipi d'Elhovo - Lloc web oficial
# Nagara (Índia)

Nagar o Nagara és una població de Karnataka al districte de Shimoga a 88 km a l'oest de Shimoga. La seva població el 1901 era de 715 habitants. El seu nom original fou Bidaruhalli (poble de bambú) i vers el 1640 va esdevenir la capital del reis de Keladi o Ikkeri amb el nom de Bidarur o Bidanur, deformat en Bednur. Va créixer tan ràpidament i va arribar suposadament a cent mil cases i fou anomenada popularment com Nagara o Nagar (la ciutat) amb unes muralles de 12 km de circumferència i deu portes. El 1763 la va ocupar Haidar Ali que va planejar convertir-la en nova capital i li va donar el nom de Haidarnagar; hi va establir un arsenal i una fàbrica de moneda i va encoratjar als comerciants a establir-se a la ciutat; el 1783 fou ocupada pels britànics però recuperada per Tipu Sultan; el 1789 fou rebatejada Nagar. Fou el centre de la rebel·lió de 1830. El 1881 es va formar la municipalitat però el 1893 va perdre la capitalitat de la taluka i la seva població va baixar i finalment el 1904 va esdevenir una "union". La taluka de Nagar, a l'oest del districte, tenia 1.364 km² i una població el 1901 de 40.455 habitants; el 1893 la capital va passar de Nagar a Kalurkatte; hi havia 205 pobles; la muntanya principal era el Kodachadri (1.367 metres) al nord-oest.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Naldanga

Naldanga fou un estat tributari protegit a Bengala, districte de Jessore, avui districte de Barisal a Bangladesh.
El zamindari va sorgir el 1590 quan Man Singh, governador mogol de Bengala, va concedir 5 pobles a un descendent d'un antic servidor de la dinastia Sena, de nom Bishnu Das, perquè havia acumulat provisions per a l'exèrcit imperial. El va succeir (1598) el seu fill Srimanta Deb Roy conegut com a Ranabir Khan. El domini es va anar ampliant per apropiació dels zamindaris veïns que devien els impostos. Diversos temples importants a la zona foren construïts pels successius governants; el temple de Siddeshwari Mandir fou construït el 1656 i van seguir més tard altres (Kalimata Mandir, Laxmi Mandir, Ganesh Mandir, Durga Mandir, Taramoni Mandir, Vishnu Mandir i Rajeshwari Mandir). El 1870 el raja Indu Bhusan va morir de bronquitis i el seu fill adoptiu Raja Bahadur Promoth Bhusan Debrai el va succeir, i va construir alguns temples més avui en ruïnes (però s'ha iniciat la seva restauració). El 1953 els zamindars foren abolits i el 1955 les terres van passar a l'estat; Raja Promoth Bhusan Debrai va morir a Kashi a l'Índia.

## Referències

* Naldanga and the Naldanga Raj family, per Amvikacharan Mukhurji, a Digital General Collection
# Nawabganj (Baranbanki)

Nawabganj és una ciutat del districte de Barabanki a Uttar Pradesh. És capital d'un tehsil i una nagar palika (municipalitat de menys de 200.000 habitants) dins de l'Àrea Urbana de Barabanki, la capital del districte. Està situada a 26° 56′ N, 81° 11′ E﻿ / ﻿26.94°N,81.19°E﻿ / 26.94; 81.19 a la vora del riu Jamuriha i consta al cens del 2001 amb una població de 75.087 habitants. Nawabganj el 1869 tenia 10.606 habitants, el 1881 eren 13.993 i el 1901 eren 14.478.
El tehsil està dividit en 4 blocks o samiti panchayat (Banki, Dewa, Harakh i Masauli). La municipalitat fou la primera del districte, fundada el 16 de juliol de 1884 i tenia 9 membres dels que quatre eren elegits i els altres nomenats. El 1916 va esdevenir Nagar Palika Parishad, amb una superfície de 12 km². La Nagar Palika Parishad està formada per 25 wards:
| Nº de Ward | Nom | Població (2001) |
| 1 | Gandhi Nagar | 3148 |
| 2 | Valmiki Nagar | 5309 |
| 3 | Peer Batawan Saravgi | 1913 |
| 4 | Begumganj Saravgi | 3060 |
| 5 | Kanoongoyan Poorvi | 3000 |
| 6 | Poorvi Peerbatawan | 3180 |
| 7 | Police Line | 2259 |
| 8 | Lajpat Nagar | 2216 |
| 9 | Gularia Gaarda | 2782 |
| 10 | Azad Nagar | 3208 |
| 11 | Kanoongoyan | 2574 |
| 12 | Tehsil Colony | 2948 |
| 13 | Katra Baradari | 2969 |
| 14 | Satypremi Nagar | 2103 |
| 15 | Kailash Ashram | 3412 |
| 16 | Durgapuri | 3788 |
| 17 | Nehru Nagar | 2680 |
| 18 | Munshiganj | 1882 |
| 19 | Bheetri Peerbatawan | 4526 |
| 20 | Barhiyan Tola | 3174 |
| 21 | Barhiyan Pashchimi | 3253 |
| 22 | Dushehrabagh | 4603 |
| 23 | Bheetri Poorvi | 3424 |
| 24 | Saravgi | 1489 |
| 25 | Rasoolpur | 2591 |
Nawabganj era una pargana d'Oudh amb una superfície de 205 km² regada pel riu Kalyani; la població el 1881 era de 45.795 habitants tres quarts hindús i 1/4 musulmans; hi havia 76 pobles dels quals 44 eren talukdaris sent el principal terratinent Tassadak Rasul Khan de Jahangirabad (que dominava 25 del 44 pobles). Un edifici de govern hi fou construït pel nawab Shuja al-Dawla d'Oudh, i la ciutat va créixer després sota Asaf al-Dawla. Durant el motí de 1857, Nawabganj fou escenari d'una greu derrota dels rebels per la força britànica manada per Sir Hope Grant. Després d'això fou virtualment la capital del districte que oficialment restava a la veina Barabanki.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Població Arxivat 2010-02-18 a Wayback Machine.
# Nizamat-i-Janub

Nizamat-i-Janub fou una antiga divisió administrativa del principat de Bhopal amb una superfície de 5675 km², una població de 198.104 habitants (1901), i regada pels rius Narmada i Betwa. Tenia 798 pobles i estava dividit en 8 tahsils:
* Udaipura
* Bareli
* Bari
* Behronda
* Chandpura
* Shahganj
* Kaliakheri
* Mardanpur
El territori pertanyia originalment als reis gonds de Garha-Mandla, i la fortalesa principal era Ginnurgarh, en un turó a 60 km al sud de Bhopal. La fortalesa va passar a mans de Dost Muhammad al segle XVIII per concessió del sobirà gond Newal Shah, pels serveis fets. A la mort de Newal Shah, Dost Muhammad es va erigir en guardià de la vídua i va omplir la fortalesa amb els soldats propis; la vídua va ser sempre tractada amb consideració. Després fou el lloc on es va retirar Wazir Muhammad quan fou expulsat de Bhopal (ciutat). Les restes de la fortalesa corresponien al segle XX als seus propietaris gonds originals. Hi ha altres forts a Bari i Chaukigarh. Com a divisió de Bhopal estava governada per un nazim amb seu a Kaliakheri.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Palaitha

Palaitha fou un estat tributari protegit, una thikana feudatària de Kotah a Rajputana, formada per 5 pobles, governada per una dinastia rajput hara chauhan. Fou fundada per Kunwar Mohan Singh, segon fill de Rao Madho Singh de Kotah; el primer maharaj va morir el 1658 i va tenir diversos successors; el 1804 regnava Amar Singh I que va morir aquest any. Apji Fateh Singh va goverrnar fins al 1858 i va deixar com successor al seu fill adoptiu Rao Bahadur Apji Amar Singh II, fill d'Apji Agar Singh de Nagda (de la branca júnior de la família). El va succeir el seu fill thakur Sir Oonkar Singh, darrer sobirà, mort el 1951.

## Referències

* ↑ «Genealogia». Arxivat de l'original el 2010-01-20. [Consulta: 31 desembre 2009].
# Palasni

Palasni fou un estat tributari protegit a l'agència de Rewa Kantha, presidència de Bombai al grup de Sankhera Mehwas. Tenia una superfície de 31 km i el formaven 14 pobles. Els seus ingressos estimats eren 475 lliures i el tribut de 213 lliures corresponia al Gaikwar de Baroda.
Governava una dinastia parmar i fou fundat el 1489 per Rao Askaranji. Al segle XIX governava Jit Singh, mort el 30 de maig de 1907 sent succeït per Indar Singh. El 16 de novembre de 1929 va pujar al tron el darrer raja Rajparmar Thakur Shri Chnadra Singh, fill de Jit Singh.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Pedda Khimedi

Pedda Kimedi o Pedda Khimedi fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Ganjam a la presidència de Madras, al nord de Parla Kimedi, amb una superfície de 505 km² i una població el 1871 de 40.650 habitants en 194 pobles. La part muntanyosa (Maliyas) tenia 260 pobles i una població de 26.605 habitants (1881) quasi tots hindús. El peshkash o tribut satisfet era de 2.332 lliures i els ingressos anuals s'estimaven en 10.087 lliures.

## Vegeu també

* Khimedi

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Pithira

Pitihra (Patera) fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Saugor o Sagar a les Províncies Centrals, amb una superfície de 311 km², amb 86 pobles i uns ingressos de 2.472 lliures. Tot el zamindari estava situat a la subdivisió de Deori excepte 8 pobles. El 1730 el rajà gond de Gaurjhamar va ocupar Deori, però fou expulsat deu anys després pels marathes i el fill del raja va saquejar el país fin que finalment els marathes van acordar la pau a canvi de donar al raja quatre zamindaris: Pitihra, Muar, Kesli, i Tarara, amb 8 pobles; el raja va morir el 1747; el seu net Kiraj Singh va obtenir també dels marathes un altre zamindari, Ballai, amb 53 pobles. Quan Saugor fou cedida pel peshwa als britànics el 1818, Kiraj Singh va conservar els seus dominis però a la seva mort el 1827 trenta pobles de Ballai foren confiscats, deixant la resta al seu fill Balwant Singh que va tenir residència a Pitihra, a la riba del Narmada, d'uns 800 habitants.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Potikall

Potikall fou un estat tributari protegit del tipus zamindari dins l'estat de Bastar, a les Províncies Centrals, format per 22 pobles amb una superfície de 906 km² i una població el 1881 de 2.013 habitants quasi tots kols, si bé el sobirà era telinga. La capital era Potikall, amb unes 100 cases (600 a 700 habitants) a la riba del riu Tal a 18° 33′ N, 80° 56′ E﻿ / ﻿18.550°N,80.933°E﻿ / 18.550; 80.933.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Prant de Navsari

El prant de Navsari fou una de les quatre grans divisions en què estava dividit el principat de Baroda al Gujarat. Era la secció més meridional. La població el 1872 era 241.255, el 1881 de 287.549, el 1891 de 319.443 i el 1901 de 300.441. Estava dividida en 8 talukes i 2 petes
* Navsari
* Gandevi
* Mahuva
* Vyara
* Songarh
* Vajpur
* Velachha
* Vakal
* Kamrej
* Palsana
Tenia sis municipalitats (Navsari, Vyara, Gandevi, Bilimora, Kathor i Songarh) i 772 pobles. El governador exercia el títol de subah i la capital era Navsari. La taluka de Navsari dins el prant de Navsari tenia una superfície de 323 km² i una població de 53.523 habitants el 1891 i de 58.875 el 1901, distribuïts en 1 municipalitat i 60 pobles, amb capital a Navsari.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India. Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. , Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India. Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Principat de Busi

Busi fou un estat tributari protegit, una thikana feudataria de Jodhpur governada pel clan Kumpawat dels rajputs rathor, formada per tres pobles concedits el 1591 per Maharana Amar Singh de Mewar a Thakur Bairisal, fill de Thakur Udai Singh de Ranawas, que al seu torn era fill de Rao Kumpa de Mewar. El 1774 Chhatar Singh (+1796) fou confirmat en l'estat que llavors estava format per 4 pobles, per Maharaja Vijay Singh de Mewar, quan Jodhpur (Marwar) va arrabassar Godwad a Mewar (Udaipur). El 1849 ja tornaven a ser tres pobles.

## Llista de governants

* Thakur BAIRISAL 1592-?
* Thakur BHOPAT SINGH (fill)
* Thakur PANCHAYAN SINGH (fill)
* Thakur MUKANDAS ?-1690 (fill)
* Thakur JASWANT SINGH 1690-? (fill)
* Thakur SHIVDAN SINGH (fill)
* Thakur PRATAP SINGH (fill)
* Thakur CHHATAR SINGH ?-1796 (fill)
* Thakur BAKHTAWAR SINGH 1796-1849 (fill)
* Thakur DURJAN SINGH 1849-1856 (adoptat, nascut Kunwar Durjan Singh)
* Thakur BABHUT SINGH 1856-1882 (fill)
* Thakur BHIM SINGH 1882-1949 (adoptat, nascut Kunwar Bhim Singh el 1879, + 1963 amb 84 anys)

## Referències

* Genealogia per H. Soszynski
# Principat de Dedan

Dedan fou un petit estat tributari protegit de l'agència de Kathiawar a la presidència de Bombai.
Estava format per 11 pobles amb dos tributaris separats. Els ingressos el 1881 s'estimaven en 3000 lliures de les que 295 es pagaven com a tribut al Gaikwar de Baroda. La superfície era de 78 km² i la població el 1881 de 5.437 habitants. Apareix dividit en el principat d'Unad Bhan i el de Jaitmal Champraj.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.