OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Can Planellas (Vilobí d'Onyar)

Can Planellas és un edifici del poble de Salitja, al municipi de Vilobí d'Onyar (Selva), que originalment era la típica masia de tres crugies i dues plantes i golfes amb vessants a laterals. Al llarg dels anys però, ha sofert múltiples reformes que han alterat substancialment la fesomia primitiva. El 1968 Glòria Planellas va comprar la casa a Dolors Serrat. Forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La façana principal dona a la plaça de l'església i conserva el portal central rectangular amb llinda monolítica amb la data inscrita de 1587, i un curiós escut que representa un cor dins d'una tina de fusta. Sobre la porta hi ha una finestra rectangular amb llinda, amb motiu ornamental de fulla de roure, brancals i ampit de pedra motllurat. A banda i banda de la porta hi ha dues portes més, també emmarcades en pedra. Cal remarcar que la de la dreta porta inscrita a la llinda la data de 1792. Tot sembla indicar que la casa ja fou subdividida en tres habitatges al segle xviii. Les dues finestres laterals del primer pis segueixen el mateix model de la central, amb llinda amb motiu ornamental de fulla de roure i ampit motllurat, però són de dimensions més reduïdes.
La façana presenta altres obertures senzilles que es van obrir posteriorment. La part de les golfes ha estat molt alterada amb l'afegit d'una terrassa que s'hi va fer als anys setanta. El ràfec dels dos vessants estan a nivells diferents, ja que al costat esquerre s'hi ha afegit un pis. En aquest mateix costat esquerre hi ha un cos adossat de planta baixa i terrat i un altre de més antic que conserva obertures de pedra amb impostes. Actualment són tres habitatges independents, propietat de la mateixa família, i l'interior ha estat totalment reformat sense conservar cap dels elements originals.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Planellas». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 octubre 2014].
# Batarà barrat

El batarà barrat (Cymbilaimus lineatus) és una espècie d'ocell de la família dels tamnofílids (Thamnophilidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el sotabosc de la selva pluvial, vegetació secundària i matolls de les terres baixes fins als 1300 m al vessant del Carib del sud-est d'Hondures, Nicaragua i Costa Rica, ambdues vessants de Panamà i des de Colòmbia, oest i sud de Veneçuela i Guaiana, cap al sud, per l'est dels Andes, a través de l'est d'Equador i est de Perú fins al nord de Bolívia i Amazònia i nord del Brasil.

## Referències

* ↑ «Batarà barrat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2021(català)
# Cantó de La Rèula

El cantó de La Rèula és un cantó francès del departament de la Gironda, situat al districte de Lengon. Té 23 municipis i el cap és La Rèula.

## Municipis

* Bagàs
* Blanhac
* Bordèras
* Camiran
* Cassulh
* Las Essentas
* Flodés
* Hontet
* Forcet e Balaissac
* Gironda sau Dròt
* Hura
* La Mòta Landeron
* Lobens
* Lopiac de la Rèula
* Mont Gausí
* Mont Agaudin
* Maurisèth
* Noalhac
* La Rèula
* Sent Exupèri
* Sent Ilari de la Noalha
* Sent Miquèu de la Pujada
* Sent Sèver

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1962 | Jean Sourbet | CNIP |
| 1962-1976 | Jean Delsol | Partit Radical |
| 1976-2001 | Jean Pauly | PCF |
| 2001- | Bernard Castagnet | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 12.413 | 13.007 | 12.705 | 11.870 | 12.065 | 12.299 | 12.860 |
# Llista de topònims de Codalet

Llista de topònims (noms propis de lloc) de Codalet (Conflent).
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## església

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Sant Feliu de Codalet | Codalet | església església parroquial Ús: església | Estil: arquitectura romànica | 42° 36′ 36″ N, 2° 24′ 57″ E﻿ / ﻿42.61°N,2.41583°E﻿ / 42.61; 2.41583 377.7 msnm | | Église Saint-Félix de Codalet | |
| | Sant Joan de Dossorons | Codalet | església | | 42° 36′ 22″ N, 2° 24′ 36″ E﻿ / ﻿42.606213888889°N,2.4101027777778°E﻿ / 42.606213888889; 2.4101027777778 Catalunya del Nord 452.6 msnm | | | |

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) |
| Alou d'Orús | Codalet | alou | | 42° 35′ 36″ N, 2° 25′ 08″ E﻿ / ﻿42.593203°N,2.418812°E﻿ / 42.593203; 2.418812 | | |
| Sant Agustí de Dossorons | Codalet | eremitori | | 42° 36′ 28″ N, 2° 24′ 32″ E﻿ / ﻿42.60775556°N,2.40889167°E﻿ / 42.60775556; 2.40889167 437 msnm | | |
| Sant Miquel de Cuixà | Codalet | abadia | Estil: art preromànic art romànic 9th century Dedicat a: Sant Miquel Arcàngel | 42° 35′ 42″ N, 2° 25′ 00″ E﻿ / ﻿42.595°N,2.4166666666667°E﻿ / 42.595; 2.4166666666667 | monument històric catalogat lloc natural catalogat | Abbaye Saint-Michel de Cuxa |
| Sant Pere Orsèol de Cuixà | Codalet | capella | | 42° 35′ 34″ N, 2° 25′ 12″ E﻿ / ﻿42.59265278°N,2.41995833°E﻿ / 42.59265278; 2.41995833 467.6 msnm | | |
| Tet | Pirineus Orientals | riu | Desemboca: mar Mediterrània Llarg: 115.8km | 42° 42′ 48″ N, 3° 02′ 23″ E﻿ / ﻿42.713333333333°N,3.0397222222222°E﻿ / 42.713333333333; 3.0397222222222 | | Têt |
| casa de la vila de Codalet | Codalet | instal·lació Ús: seu del govern local | | 42° 36′ 38″ N, 2° 24′ 59″ E﻿ / ﻿42.6105959487621°N,2.41642137981167°E﻿ / 42.6105959487621; 2.41642137981167 fr:66500 CODALET | | Town hall of Codalet |
| cementiri de Codalet | Codalet | cementiri | | 42° 36′ 24″ N, 2° 25′ 02″ E﻿ / ﻿42.6066°N,2.4171°E﻿ / 42.6066; 2.4171 | | |
| claustre de Sant Miquel de Cuixà | Codalet | claustre | | 42° 35′ 41″ N, 2° 25′ 02″ E﻿ / ﻿42.5948°N,2.4172°E﻿ / 42.5948; 2.4172 | | Cloître de Saint-Michel de Cuxa |
| el Merder | Cornellà de Conflent Rià i Cirac Codalet | curs d'aigua | Desemboca: Tet Llarg: 5.7km | 42° 35′ 09″ N, 2° 23′ 52″ E﻿ / ﻿42.585714°N,2.397794°E﻿ / 42.585714; 2.397794 42° 36′ 33″ N, 2° 24′ 21″ E﻿ / ﻿42.609092°N,2.405836°E﻿ / 42.609092; 2.405836 | | |
| torre i muralles de Codalet | Codalet | sagrera compound | | 42° 36′ 35″ N, 2° 24′ 57″ E﻿ / ﻿42.6097°N,2.4158°E﻿ / 42.6097; 2.4158 fr:12, place du Fort 377.1 msnm | monument històric inventariat | Remparts de Codalet |
# Hilda Agostini

Hilda Agostini (Tarragona, 1890 – París, 1976), fou una mestra i pedagoga catalana, professió que exercí a Catalunya durant la Segona República, membre de la maçoneria i de religió protestant, exiliada a França.
El 2024, el grup de treball de nomenclàtor del districte de Gràcia va plantejar homenatjar-la oficialitzant la plaça Farigola de Vallcarca com a plaça Hilda Agostini, en tant que va ser docent de l'Escola Farigola.

## Referències

* ↑ Cañellas - Toran, 2021
* ↑ «Nomenclàtor recupera l'homenatge a Aute i vol reconèixer a la plaça Farigola Hilda Agostini». L'Independent de Gràcia, 22-03-2024. [Consulta: 29 març 2024].

## Bibliografia

* Cañellas, Cèlia; Toran, Rosa. Hilda Agostini. Les armes de la raó d'una mestra republicana, protestant i maçona. Barcelona: Edicions 62, 2021, p. 256. ISBN 9788429779820 [Consulta: 18 abril 2022].
# Ann Turner

Ann Turner (nascuda el 1960 a Adelaida) és una escriptora i directora de cinema i televisió australiana.

## Filmografia selecta

* Celia (1989)
* Hammers Over the Anvil (1992)
* Turtle Beach (1992) - escriptora només
* Dallas Doll (1994)
* Irresistible (2006)

## Referències

* ↑ "Interview with Ann Turner", Signis, 16 January 1998 Arxivat 9 December 2012 at Archive.is accessed 21 November 2012
* ↑ «Trust Your Instinct: An Interview with Ann Turner». sensesofcinema.com. [Consulta: 22 novembre 2021].
# S/2004 S 31

S/2004 S 31 és un satèl·lit natural de Saturn i membre del grup inuit. El seu descobriment va ser anunciat per Scott S. Sheppard, David C. Jewitt i Jan Kleyna el 8 d'octubre de 2019 a partir d'observacions realitzades entre el 12 de desembre de 2004 i el 22 de març de 2007.
S/2004 S 31 té uns 4 quilòmetres de diàmetre i orbita Saturn a una distància mitjana de 17,568 Gm en 869,65 dies, amb una inclinació de 48,8° respecte a l'eclíptica, amb una excentricitat de 0,240.

## Referències

* 1 2 «MPEC 2019-T153 : S/2004 S 31» (en anglès). minorplanetcenter.net. [Consulta: 24 juny 2023].
# Dai Zhen

Dai Zhen (Huizhou, Anhui- Xina 19 de gener de 1724 - Pequín 1 de juliol de 1777), també conegut com a Dai Dongyuan, filòsof, filòleg, historiador i matemàtic xinès.

## Biografia

Fil d'un comerciant de teixits Dai va ser un bon estudiant malgrat que la seva família no tenia cap tradició acadèmica i ell no va rebre una formació escolar reglada. D'acord amb la biografia de Duan Yucai "Dai Dongyan Xiansheng", Dai fins als 17 anys va estudiar les paraules bàsiques de la filologia xinesa amb les obres "Shuowen jizi" i "Shisanjing". Més endavant va estudiar les obres de filologia i matemàtiques de Jiang Yun i també astronomia i fonologia.

### Matemàtic

Com el seu antecessor Mei Wending (1632-1721) que ha havia fet estudis comparant les matemàtiques xineses amb les occidentals, Dai era un apassionat per les matemàtiques. Va conèixer les regles de John Napier (matemàtic escocès descobridor dels logaritmes 1550-1617) i va redactar un tractat sobre la mesura del cercle (Gougu geyuanji, 1775) i va investigar i reeditar les obres antigues dels matemàtics de les èpoques Song i Yuan.

### Filòleg

Va ser un dels grans mestres dels estudis filològics, especialment en el camp de la fonètica històrica, amb les obres "Zhouguan ó Zhouli" (Tractat dels funcionaris de Zhou) i "Kaogongji tuzhu" (Comentari il·lustrat a la memòria dels oficis - 1746). En aquesta activitat va tenir eminents deixebles i successors, com Duan Yucai (1735-1815), Wang Niansun (1744-1832) i Wang Yinzhi (1766-1834).

### Filòsof

Va ser la punta de llança d'un moviment filosòfic dedicat a reformar el neo-confucianisme heretat de Zhu Xi, amb el desig de retrobar el sentit autèntic dels confucianistes clàssics alliberant-los d'interpretacions tardanes.
Les obres més importants sobre filosofia són "Yuanshan" (Sobre els orígens del bé, 1796) i un estudi sobre Mencius, "Mengzi ziyi shuzheng" (Comentari crític sobre el sentit de Mencius, 1772).
Dai Zhen fa una crítica radical de la moral conformista que es va imposar a partir dels Song, que en nom de la raó (li) impedia als més humils i els joves expressar i satisfer les seves aspiracions.

### Compilador

Una gran part de l'activitat de Dai va ser l'actuació com a compilador oficial de textos d'orígens diversos "Siku quanshu" on va ser un dels principals directors a partir de 1773.

## Referències

* ↑ «Dai Zhen Arxivat 2018-12-13 a Wayback Machine.» (en francès). [Consulta: novembre 2015].
* ↑ Tiwald, Justin. «Dai Zhen» (en anglès). San Francisco State University. [Consulta: novembre 2015].
* 1 2 3 4 5 6 7 Gernet, Jacques. Le monde chinois. 2. L'èpoque moderne (en francès). París: Armand Colin, 2005. ISBN 978-2-266-16133-6.
* ↑ Cua, Antonio S.; Chung-ying, Cheng. Encyclopedia of Chinese Philosophy (en anglès). Routledge, 2003. ISBN 0-415-93913-5.
* ↑ Chaussende, Damien. La Chine au XVIIIe siècle (en francès). Paris: Les Belles Lettres, 2013, p. 266. ISBN 978-2-251-41051-7

## Bibliografia

* Hu, Minghui. China's Transition to Modernity. The New Classical Vision of Dai Zhen. University of Washington Press. Juliol 2015. ISBN 978-02-9599476-5
# Pont Runyang

El Pont Runyang és un complex de ponts que creua el riu Iang-Tsé a la província xinesa de Jiangsu, riu avall de Nanjing. El complex està format per dos grans ponts que uneixen la localitat de Zhenjiang al banc sud del riu amb la localitat de Yangzhou al nord. El pont és part de l'Autopista Pequín-Xangai.
El pont sud és un pont penjant amb una obertura de 1.490 m. Amb la seva inauguració el 2005 va passar a ser el quart pont penjant més llarg del món i el primer de la Xina. Amb la inauguració del Pont Xihoumen el 2007, va passar a ser el segon més llarg de la Xina i el cinquè del món. Els torres tenen una altitud de 215 m sobre el nivell del mar. Els dos obertures d'aproximació no són penjants. L'obertura principal està compost d'una estructura amb forma de caixa d'acer aerodinàmic ortotròpic d'una profunditat de 3 m. L'amplada de la plataforma és de 39,2 m amb 6 carrils i un estret pas de vianants a cada costat per facilitar el manteniment. El gàlib per a la navegació marítima és de 50 m.
El pont nord és un pont atirantat amb una obertura principal de 406 mi amb torres d'una altura de 150 m sobre el nivell del mar. Entre tots dos ponts es troba l'illa de Siyezhou. La longitud total del complex de ponts és d'aprox. 35,66 km. La construcció del complex va començar el 2000 i es va completar abans del previst. El cost total va ser de 5.800 milions de yuans (aprox. 450 milions d'euros) i es va obrir al trànsit el 30 d'abril de 2005.
El pont Qiongzhou, un altre pont penjant xinès en planificació, serà més gran que el pont sud del complex (entre 2 - 2,5 km).
# Arrumbar

En nàutica, arrumbar és la maniobra de governar una embarcació canviant la seva orientació per a que segueixi un rumb determinat. Per exemple: “arrumbar cap a l’oest”, “la nau arrumbà al sud”.

## Efectes

Si un vaixell es desplaça en línia recta, el seu deixant serà recte (encara que potser formant un angle amb l'eix longitudinal del vaixell). L’acció d’arrumbar implica un canvi de rumb que es pot observar en el deixant. Idealment, després d’un arrumbament, el deixant estarà format per dos trams rectes enllaçats per una corba.

## Referències

* ↑ «arrumbar [cap a] - Diccionari dels esports olímpics». [Consulta: 28 novembre 2021].
* ↑ «arrumbar». [Consulta: 28 novembre 2021].
* ↑ «deixant - Paraules de mar». [Consulta: 28 novembre 2021].

## Vegeu també

* Francbord
* Línia de flotació
* Folre (nàutica)
# Iliki

El llac d'Iliki (en grec: Λίμνη του Υλίκη; en grec antic: Ὑλικὴ Hylike, llatinitzat com a Hylica) és un gran llac natural de Beòcia, al centre de Grècia. Situat a 8 km al nord de Tebes a 78 mm d'alçada, ha estat una important font d'aigua potable per a l'àrea metropolitana d'Atenes des de 1958. Està envoltat de muntanyes baixes, que la separen de la llacuna Copaida, avui drenada.

## Referències

* ↑ "Boeotia" a Dictionary of Greek and Roman Geography, vol. 1, pàg. 413 (anglès)
* ↑ «EYDAP Highlights» (en anglès). EYDAP.gr. [Consulta: 30 juny 2014].
# Bàltic (desambiguació)

«Bàltic o baltic» té aquests significats:
* Mar Bàltic, mar del nord d'Europa oberta a la mar del Nord i de retruc a l'oceà Atlàntic
* Regió del bàltic o regió bàltica, territori que confronta amb el mar Bàltic
* Bàltic o llengües bàltiques, algunes llengües indoeuropees parlades al sud-est del Mar Bàltic
* Estat bàltic, conjunt d'estats que estigueren sota el control de la Unió Soviètica format per Estònia, Letònia i Lituània
* Bàltic, individu del grup dels bàltics, poble indoeuropeu
* Baltic (Ohio), població dels Estats Units a l'estat d'Ohio
* Baltic Beverages Holding, companyia cervesera propietat del grup Carlsberg
* Baltic Centre for Contemporary Art, museu dedicat a l'art contemporani a la ciutat de Gateshead (Regne Unit)
# Matriu BCG

La Matriu BCG o matriu de creixement-participació, coneguda també com a Matriu de Boston Consulting Group, és un mètode gràfic d'anàlisi de cartera de negocis desenvolupat pel Boston Consulting Group a la dècada de 1970 i publicada pel president de l'esmentada consultora, Bruce D. Henderson, el 1973. Es tracta d'una eina d'anàlisi estratègica, específicament de la planificació estratègica corporativa. No obstant això, per la seva estreta relació amb el màrqueting estratègic, es considera una eina molt vinculada a aquesta disciplina. La seva finalitat és ajudar a decidir enfocaments per a diferents negocis o Unitats Estratègiques de Negoci.
Es tracta d'una senzilla matriu amb quatre quadrants, cadascun dels quals proposa una estratègia diferent per a una unitat de negoci. Cada quadrant ve representat per una figura o icona.
El mètode utilitza una matriu de 2 x 2 per agrupar diferents tipus de negocis que una empresa en particular posseeix. L'eix vertical de la matriu defineix el creixement en el mercat, i l'horitzontal la quota de mercat. Així les unitats de negoci se situaran en un dels quatre quadrants en funció del seu valor estratègic. Aquests quadrants són els següents:
* "ESTRELLA". Gran creixement i Gran participació de mercat. Es recomana potenciar al màxim aquesta àrea de negoci fins que el mercat es torni madur, i la UEN (Unitat estratègica de negoci) es converteixi en Vaca.
* "INTERROGANT". Gran creixement i Poca participació de mercat. Cal revaluar l'estratègia en aquesta àrea, que eventualment es pot convertir en un Estel o en un Gos.
* "VACA". Baix creixement i alta participació de mercat. Es tracta d'una àrea de negoci que servirà per generar efectiu necessari per crear noves estrelles.
* "GOS". No hi ha creixement i la participació de mercat és baixa. Àrees de negoci amb baixa rendibilitat o fins i tot negativa. Es recomana desfer-se d'ella quan sigui possible. Generalment són negocis o productes que es troben en la seva última etapa de vida. Rares vegades convé mantenir-los en la cartera de l'empresa, també es diu que fa part del màrqueting.

## Referències

* ↑ Ambrósio, Aluisio; Ambrósio, Vicente «A matriz BCG passo a passo». Revista da ESPM, Vol. 12, Núm. 4, 2005, pàg. 92-102 [Consulta: 7 juny 2017].
* ↑ Henderson, Bruce «The Product Portfolio». Boston Consulting Group [Consulta: 7 juny 2017].
* ↑ Duica, Anişoara; Croitoru, Gabriel; Duica, Mircea Constantin; Robescu, Ofelia «The rise and fall of B.C.G. model». Proceedings of the 8th International Management Conference. "Management Challenges for sustainable development", November 6th-7th, 2014, Bucharest, Romania, pàg. 143-152 [Consulta: 7 juny 2017].

## Enllaços externs

* La Matriu BCG
# Mecanisme d'acció

En farmacologia, el terme mecanisme d'acció es refereix a la interacció bioquímica específica mitjançant la qual un medicament produeix el seu efecte farmacològic. Un mecanisme d'acció sol incloure esment de les dianes moleculars específiques a les quals s'uneix el fàrmac, com ara un enzim o receptor. Els llocs receptors tenen afinitats específiques pels fàrmacs en funció de l'estructura química del fàrmac, així com de l'acció específica que hi té lloc.
Els fàrmacs que no s'uneixen als receptors produeixen el seu efecte terapèutic corresponent simplement interactuant amb propietats químiques o físiques del cos. Exemples habituals de fàrmacs que funcionen d'aquesta manera són els antiàcids i els laxants.
En canvi, un mode d'acció descriu canvis funcionals o anatòmics, a escala cel·lular, resultants de l'exposició d'un organisme viu a una substància.

## Referències

* ↑ «Beta-blockers: Current state of knowledge and perspectives». Mini Reviews in Medicinal Chemistry, vol. 16, 1, 2016, pàg. 40–54. DOI: 10.2174/1389557515666151016125948. PMID: 26471965.
* 1 2 Spratto, G.R.. Delmar Nurse's Drug Handbook. Cengage Learning, 2010. ISBN 978-1-4390-5616-5.
* ↑ Grant, R.L.; Combs, A.B.; Acosta, D. (2010) "Experimental Models for the Investigation of Toxicological Mechanisms". In McQueen, C.A. Comprehensive Toxicology (2nd ed.). Oxford: Elsevier. p. 204. ISBN 978-0-08-046884-6.
# Vortioxetina

La vortioxetina és un antidepressiu de la classe dels moduladors i estimuladors de la serotonina (MES). La seva eficàcia es considera similar a la d'altres antidepressius. És d'administració oral. A Espanya està comercialitzat amb el nom de Brintellix.
Els efectes secundaris comuns inclouen nàusees, boca seca, diarrea, restrenyiment, vòmits i disfunció sexual. Els efectes secundaris greus poden incloure suïcidi en menors de 25 anys, síndrome serotoninèrgica, hemorràgia, mania i síndrome de secreció inadequada d'hormona antidiürètica. Es pot produir una síndrome d'abstinència si s'atura bruscament el medicament o es redueix la dosi. Generalment no es recomana l'ús durant l'embaràs i la lactància materna. El mecanisme d'acció de la vortioxetina no es coneix del tot, però es creu que està relacionat amb l'augment dels nivells de serotonina i possiblement amb la interacció amb certs receptors de la serotonina.
Va ser aprovat per a ús mèdic als Estats Units i a la Unió Europea el 2013.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Vortioxetine Hydrobromide Monograph for Professionals». Drugs.com. American Society of Health-System Pharmacists. [Consulta: 18 març 2019].
* ↑ «Vortioxetine Tablet - Uses, Side Effects, and More». WebMD. [Consulta: 13 abril 2024].
* ↑ «Centro de Información online de Medicamentos de la AEMPS - CIMA». Madrid: AEMPS. Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad, 2025.
* ↑ «Trintellix- vortioxetine tablet, film coated». DailyMed, 26-07-2019. [Consulta: 16 novembre 2020].
* ↑ «Vortioxetine: a New Treatment for Major Depressive Disorder». Expert Opinion on Pharmacotherapy, vol. 17, 3, 2016, pàg. 421–31. DOI: 10.1517/14656566.2016.1133588. PMID: 26679430. «Els autors suggereixen que la vortioxetina és actualment una bona opció antidepressiva de segona línia i promet, a l'espera de dades addicionals a llarg termini, convertir-se en una opció antidepressiva de primera línia.»
* ↑ British national formulary : BNF 76. 76. Pharmaceutical Press, 2018, p. 376. ISBN 9780857113382.
* ↑ «Vortioxetine: A multimodal antidepressant or another selective serotonin reuptake inhibitor?». Australas Psychiatry, vol. 23, 3, 6-2015, pàg. 210–3. DOI: 10.1177/1039856215581297. PMID: 25907797.
* ↑ «The US Food and Drug Administration's perspective on the new antidepressant vortioxetine». J Clin Psychiatry, vol. 76, 1, 1-2015, pàg. 8–14. DOI: 10.4088/JCP.14r09164. PMID: 25562777.
* ↑ «Drug Approval Package: Brintellix (vortioxetine) Tablets NDA #204447». U.S. Food and Drug Administration (FDA), 30-10-2013. [Consulta: 10 desembre 2024].
* ↑ «Vortioxetine: first global approval». Drugs, vol. 74, 1, 1-2014, pàg. 135–145. DOI: 10.1007/s40265-013-0161-9. PMID: 24311349.
* ↑ «Brintellix EPAR». European Medicines Agency (EMA), 17-09-2018. [Consulta: 15 gener 2021].
# Pavelló del Club Bàsquet Granollers

El Pavelló del Club Bàsquet Granollers és un pavelló cobert propietat del Club Bàsquet Granollers. Inaugurat l'any 1986 amb una capacitat de 3.500 persones, l'edifici consta d'una pista central i tres pistes transversals, aquestes darreres amb cistelles regulables en alçada. Està integrada dins la xarxa d'instal·lacions municipals de la ciutat de Granollers.
Inaugurat l'any 1986, en ell va jugar com a local el Club Bàsquet Granollers durant la seva etapa en la lliga ACB.
A mitjans de febrer de 2010, va haver un petit foc a una porta del pavelló, sense que s'hagin hagut de lamentar danys personals.
El setembre de 2019 s'hi va estrenar una nova pista. El 25 i 26 de gener de 2020 s'hi va acollir la 4a edició de l'ALLSTAR de Copa Catalunya.

## Referències

* ↑ «Pavelló Club Bàsquet Granollers». Ajuntament de Granollers. [Consulta: 9 juliol 2024].
* ↑ 324cat. «Un incendi obliga a desallotjar el pavelló del Club Bàsquet Granollers», 20-02-2010. [Consulta: 9 juliol 2024].
* ↑ «La nova pista del Pavelló del Club Bàsquet Granollers s'estrena el proper diumenge 8 de setembre | Ajuntament de Granollers». [Consulta: 9 juliol 2024].
* ↑ «L'històric pavelló del CB Granollers, escenari de l'ALLSTAR 2020 de Copa». Federació Catalana de Basquetbol, 17-12-2019. [Consulta: 9 juliol 2024].