OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 1057
## Esdeveniments

* 2 d'agost - Roma: Esteve IX succeeix a Víctor II com a Papa de Roma.
* 15 d'agost - Lumphanan, Aberdeen: hi té lloc la batalla de Lumphanan entre Macbeth i el futur Malcom III, amb victòria d'aquest darrer.
* Agost - riu Dives, Normandia: Guillem I d'Anglaterra venç l'armada franco-angevina en la batalla de Varaville.
* Roma: darrer ús del papir per als documents papals.
* Beira, Regne de Lleó: Ferran I de Castella pren Lamego i Viseu de mans de nobles cristians aliats a regnes taifes.
* Kairuan, Ifríqiya (actual Tunísia): els Banu Hilal prenen la ciutat i la dinastia Zírida es veu obligada a traslladar la capital a Mahdia.
* Suz, Alt Atles: Abd-Al·lah ibn Yassín al-Ghazulí i Abu-Bakr ibn Úmar ibn Talakakín conquereixen la regió.

## Naixements
### Món

* Edith de Mèrcia, reina consort d'Anglaterra (m.1066).
* Hug I de Borgonya, duc de Borgonya (m.1093)
* Hug de Vermandois, comte de Vermandois (m.1101).

## Necrològiques
### Països catalanas

* Ermessenda de Montsoriu, vescomtessa de Girona.

### Món

* 28 de juliol - Arezzo: Víctor II, Papa de Roma.
* 15 d'agost - Lumphanan, Aberdeen: Macbeth, rei d'Escòcia (n.1005).
* 3 de setembre: Renald I de Borgonya, comte de Borgonya (n.986).
* Adelman, bisbe de Brescia.
* Al-Ma'arri, poeta i literat àrab (n.973).
* Estrid Svensadatter, princesa danesa (n.990).
* Ostromir, voivoda de Novgorod.
* Venosa: Umfred d'Altavilla, cavaller normand, comte de Puglia i Calàbria (n.1010).
# 1060
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Tortosa: Al-Múqtadir annexiona la Taifa de Tortosa a la Taifa de Saragossa.

### Món

* Maig - Tàrent, Pulla (Imperi Romà d'Orient): Robert Guiscard lidera els normands en la presa de Tàrent.
* Octubre - Tàrent, Pulla (Comtat de la Pulla i Calàbria): l'armada romana d'Orient venç els normands i entra a Tàrent.
* El Cid és nomenat cavaller.
* Historiografia: crònica xinesa sobre la dinastia Tang.

## Necrològiques

* 4 d'agost - Orleans: Enric I, rei de França.
* Emund el Vell, rei de Suècia.
# 1091
## Esdeveniments

* Construcció del castell de Cardiff.
* 23 d'octubre: la ciutat de Londres (Anglaterra) pateix les conseqüències d'un tornado F4, que destrossa el pont de Londres, diverses esglésies i 600 cases.

## Naixements

* Cacciaguida rebesavi de Dante Alighieri

## Necrològiques

* 31 de maig: Lieja, (principat de Lieja), Enric I de Verdun, príncep-bisbe del principat de Lieja
# 916
## Esdeveniments

* El Papa Joan X organitza una lliga italiana contra els sarraïns
* Consagració de la catedral de Santa Eulàlia d'Elna

## Necrològiques

* Benció, comte d'Empúries i del Rosselló
* Sant Climent d'Ohrid
# 921

El 921 (CMXXI) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

## Esdeveniments

* Enric I d'Alemanya envaeix Baviera.

## Naixements

* Edmund I, rei d'Anglaterra

## Necrològiques

* Ricard I de Borgonya, duc de Borgonya
# 931

El 931 (CMXXXI) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* Joan XI escollit papa
* Alfons IV de Lleó és derrotat per Ramir II de Lleó

## Naixements

* Adelaida d'Itàlia, muller d'Otó I

## Necrològiques

* Esteve VII, Papa
# 965
## Esdeveniments
### Països Catalans

* 8 de desembre - Primera menció documentada de Sant Just Desvern.

### Món

* 1 de març - Roma: Lleó VIII restaurat papa en el lloc de Benet V.
* 1 d'octubre - Roma: Joan XIII relleva Lleó VIII.

## Naixements
### Països Catalans

* Hug I d'Empúries, comte d'Empúries.

### Món

* Elvira de Castella, regent castellana.
* Sanç I Garcia de Castella, comte de Castella.
* Ibn al-Hàytham (Alhazen), erudit persa considerat un dels pares del mètode científic.

## Necrològiques
### Països Catalans

* Cuixà: Sunifred II de Cerdanya, comte de Cerdanya.

### Món

* Benet V, Papa
* Berta d'Arle, comtessa d'Arle
# 994
## Esdeveniments

* Otó III assoleix la majoria d'edat i inicia el seu regnat com a emperador del Sacre Imperi.
* Alemanya: fundació de les ciutats de Quedlinburg i Stade.
* Anse (França): s'hi esdevé el Concili de la Pau de Déu.

## Naixements

* 7 de novembre - Còrdova: Ibn Hazm, poeta i filòsof andalusí (m. 1064).

## Necrològiques
### Països Catalans

* Ermengarda d'Empúries, comtessa regent del Comtat de Besalú.

### Resta del món

* Sanç Garcés, rei de Navarra (970 - 994).
* Leopold I, Marquès d'Àustria.
* Mayeul, abat de Cluny.
* 28 d'octubre, Regne d'Anglaterra: Sigeric el Seriós, bisbe de Canterbury.
# 999
## Esdeveniments

* 2 d'abril - El papa Silvestre II succeeix a Gregori V.
* Silèsia s'incorpora en el territori de Boleslau I de Polònia.
* Sigmundur Brestisson introdueix el cristianisme a les illes Fèroe.
* Alfons V de Lleó, és proclamat rei.

## Naixements

* Venècia: Pere I d'Hongria, rei d'Hongria. (Mort el 1046)

## Necrològiques

* 7 de febrer - Praga: Boleslau II, duc de Bohèmia.
* 18 de febrer - Roma: Papa Gregori V.
* 16 de desembre - Seltz, Alsàcia: Santa Adelaida d'Itàlia. (nascuda al 931)
* Maredudd ab Owain, rei de Powys i Deheubarth.
* Villanueva del Bierzo, Regne de Lleó: Beremund II, rei de Lleó.
# 648

El 648 (DCXLVIII) fou un any de traspàs començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* L'emperador romà d'Orient Constant II promulga el Tipus de Constant en un intent fallit de prohibir les disputes religioses entorn del monotelisme.
* Els musulmans conquereixen Persèpolis.
# 655
## Esdeveniments
### Món

* Del 2 al 24 de novembre - Toledo: IX Concili de Toledo
* La regió de Mèrcia es converteix al cristianisme
* Victòria dels àrabs contra l'Imperi Romà d'Orient en la batalla dels Pals
* IX Concili de Toledo

## Naixements
### Món

* Tolosa: Hubert de Lieja, bisbe del Lieja de 705 a 727

## Necrològiques
### Món

* Papa Martí I
# 658

El 658 (DCLVIII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

## Esdeveniments

* L'emperador romà d'Orient Constant II envia una expedició als Balcans. La seva victòria sobre els àvars portarà un període de pau.

## Naixements

* Willibrord d'Utrecht, missioner i bisbe.

## Necrològiques

* Rei Samo dels eslaus.
* Fulgenci de Cartagena, religiós visigot.
* Erquinoald, majordom de palau franc de Nèustria.
# 17

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu disset.

## Esdeveniments

* Imperi Romà: Germànic Cèsar comanda campanyes militars cap a Àsia Menor.
* Àsia Menor: Capadòcia esdevé província romana.
* Àsia Menor: un terratrèmol destrueix les ciutats de Sardes i Hieràpolis de Frígia.
* Germània: hi comença una guerra civil.
* Sejanus és nomenat Prefecte pretorià.
* Publicació de Ab Urbe Condita ("Història de Roma des de la seva Fundació") en 142 volums per Livi.

## Necrològiques

* Ovidi, poeta romà (o l'any 18)
* Livi, historiador romà
* Gai Juli Higini, autor romà
# Castell de Castellnou de Sogorb

El castell de Castellnovo (a l'Alt Palància), dels segles del XIII al XV, ha estat declarat Bé d'Interès Cultural. Es troba dalt del puig de Sant Cristòfol. S'atribueix als romans, després pel segle xii foren els musulmans els qui el donaren la forma de les fortificacions islàmiques, fins que el 1228 les hosts d'en Jaume I el conqueriren. El 1233 fou donat a Berenguer d'Entença, qui en fou mestre fins al 1291; fou llavors al segle xiv quan fou venut a Guillem d'Esplugues. Aquest el reforma i hi aixeca l'actual edifici. Vora el segle xv passà a Beatriu de Borja, es creu que fou per aquest temps entre el final del segle xv i el principi del XVI quan s'hi torna a fer una altra remodelació retocant les cúpules i matacans de tipus renaixentista.
L'accés s'hi pot fer pels carrers de Sant Miquel, del Castell o de la Costera, ja que el castell es troba al mateix centre urbà de Castellnou.
L'aspecte diferenciat, respecte d'altres aspectes de la regió, prové de les importants edificacions i reestructuracions que patí a mitjans del XV, quan pertanguí a Beatriu de Borja, qui li donà una impremta renaixentista per les seues voltes i arcs apuntats, així com per les seues elaborades defenses del recinte exterior.
Presenta portal central amb una torre avançada a l'esquerra.
Manca portal d'arqueria però conserva, dalt de tot, part d'un curiós matacà de carreus. Destaquen les seues cambres d'arcs i voltes nervades que denoten la impremta inconfusible dels Borja de Roma. Hi figuren un pati més o menys quadrat i quatre estances al voltant. Està construït de maçoneria i carreus i s'hi conserven els murs a un nivell alt, però hi falta la totalitat de les voltes i els carreus de portes i finestres. S'hi distingeixen trams de muralles, encara que molt d'ells es troben entremixtat als habitatges existents. Un dels trams conserva els merlets.
# Ratpenat frugívor de nas curt de Nusatenggara

El ratpenat frugívor de nas curt de Nusatenggara (Cynopterus nusatenggara) és una espècie de ratpenat de la família dels pteropòdids. Viu a Indonèsia i Timor Oriental. El seu hàbitat natural són els boscos secundaris i hàbitats pertorbats. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Ruedas, L.; Maryanto, I.; Maharandatunkamsi, D. Cynopterus nusatenggara. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 4 gener 2009.
Espècies vivents de megaquiròpters :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Subfamília Nyctimeninae :
Subfamília Cynopterinae :
Subfamília Harpyionycterinae :
Subfamília Macroglossusinae :
Subfamília Pteropodinae :
Subfamília Rousettinae :
Subfamília Epomophorinae :
# Torrents (Vilanova de Sau)

Torrents és un monument del municipi de Vilanova de Sau (Osona) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català.

## Descripció

Masia de grans dimensions assentada sobre el desnivell del terreny. És de planta rectangular coberta a dues vessants, amb el carener perpendicular a la façana, situada a llevant, on s'accedeix directament al primer pis a través d'unes escales. El portal és rectangular i amb llinda de fusta. A migdia s'obren diverses finestres i una mena de porxo amb dues obertures partides per un pilar. La part nord està en ruïnes.
És construïda amb pedra vermella unida amb morter i gairebé no presenta cap element de pedra picada.
La Cabana és un edifici de planta rectangular cobert a dues vessants amb el carener situat de nord a sud. A la banda de migdia, sota teulat i a nivell del primer pis hi ha dues grans obertures separades per un pilar. La planta baixa està completament tapiada. A llevant hi ha el portal. El teulat és ensulsiat. És construïda amb granit vermell unit amb fang. L'estat de conservació, com el de la masia, és dolent.

## Història

Es tracta d'una masia que pertany a l'antiga parròquia de Sant Andreu de Bancells, que junt amb Sant Pere de Castenyadell, Sant Romà de Sau i Santa Maria de Vilanova constituïen el terme civil de Sau.
Al fogatge de 1553 es troba registrat un tal MIQUEL TORRENT, és fàcil que el nom evolucionés i es transformés en Torrents. No presenta cap dada constructiva que permeti datar la reforma.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Torrents». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 desembre 2012].

## Enllaços externs

* «Torrents». Mapa de patrimoni cultural. Diputació de Barcelona.
Viccionari
# Òpera Nacional de Letònia

L'Òpera Nacional de Letònia (en letó: Latvijas Nacionālā opera) és el teatre principal de la ciutat de Riga, la capital de Letònia. Prop de l'edifici es troba un parc.
El teatre és la llar de l'Òpera i el Ballet Nacional. La companyia de teatre es va formar poc després de la independència del país el 1918, i dos anys més tard es va crear la companyia de ballet, estant l'única empresa professional en el país.
Dissenyat per l'arquitecte Ludwig Bohnstedt, va obrir les portes el 1863 com el teatre alemany de Riga. Destruït per un incendi el 1882, va ser reconstruït a partir del disseny original de Reinholds Schmaeling. L'obra es va acabar el 1887.

## Referències

* ↑ Jonathan Bousfield Baltic States Rough Guides 2004 "The Latvian National Symphony Orchestra and the Latvian National Opera are the biggest shows in town, but be sure to look out for performances by Kremerata Baltica, a chamber ensemble put together by the Riga-born violinist Gidon Kremer"
* ↑ «About The LNO» (en anglès). [Consulta: 2 gener 2015].
* ↑ «The Latvian National Ballet» (en anglès). [Consulta: 2 gener 2015].
* ↑ «History» (en anglès). [Consulta: 2 gener 2015].

## Vegeu també

* Heinrich Scheel
# Wrigley Field

El Wrigley Field és un estadi de beisbol de la ciutat de Chicago, Illinois, i és la seu dels Chicago Cubs de les Grans Lligues de Beisbol des de l'any 1916.
Està situat a la zona residencial de Lakeview, a l'anomenada Ciutat dels Vents.
Va obrir les portes l'any 1914 amb el nom de Weeghman Park, nom que va ostentar fins al 1920. En aquest any va canviar al nom de Cubs Park, que només va durar fins al 1926, en què va prendre el nom que l'ha fet llegendari.
El 1932 "el Bambino" Babe Ruth va assenyalar cap a les grades abans d'un llançament, tot seguit, va dipositar aquí la bola.
L'estadi és fàcilment identificable per les plantes enfiladisses en els jardins, així com una petita barda de maons darrere del home. La superfície és de gespa natural i té capacitat per a 41.118 espectadors.
També va ser la seu dels Chicago Bears de l'NFL des del 1921 fins al 1970.

## Enllaços externs

* Wrigley Field - Lloc web oficial
# Biblioteca Municipal Lloret de Mar

La Biblioteca Municipal Lloret de Mar és una biblioteca pública del municipi de Lloret de Mar, La Selva, inaugurada el 14 de gener de 2012, ubicada dins la Casa de Cultura, juntament amb altres equipaments municipals, com ara el Departament de Benestar i Família, el Casal de la Gent Gran i l'Escola d'Adults. Forma part de la Servei de Biblioteques de la Diputació de Girona i del Sistema de Lectura Pública de Catalunya.
Té una superfície de gairebé 3.000 m² i conté un fons de més de 45.000 documents, entre llibres, audiovisuals, revistes i altre tipus de suports. També disposa de sales d'estudi, aula multimèdia per a formació, aula taller per a infants, sala polivalent, sala d'exposicions, servei de cafeteria, 24 ordinadors amb connexió a Internet i servei wifi a tot l'equipament.

## Història

Les primeres notícies d'una Biblioteca a la Vila de Lloret de Mar es remunten a l'any 1933. Mossèn Pere Torrent va ser l'organitzador d'aquesta Biblioteca Popular que era molt ben valorada per tota la població. La Biblioteca Popular de Lloret va ser inaugurada oficialment el dia del llibre de 1934. Es desconeix el temps que va estar en funcionament. Durant la dècada dels setanta i vuitanta Lloret comptava amb una biblioteca promoguda per una entitat financera. En la dècada dels vuitanta ja es parlava de construir una biblioteca municipal. El 23 d'abril de 1991 es va inaugurar la Biblioteca Municipal que estava situada a l'edifici de l'Institut, sobre la Llar de Jubilats, a la Plaça Mossèn Pere Torrent. El creixement de la població de Lloret de Mar va fer que la biblioteca quedés petita ràpidament i es va decidir construir una biblioteca nova, per tal de complir els estàndards que marca el Mapa de Lectura Pública de Catalunya. El projecte de nova biblioteca es va començar a gestar l'any 2003, però la nova biblioteca (construïda al mateix lloc que ocupaven l'institut i la biblioteca anterior) no va obrir les portes fins al 5 de setembre de 2011.

## Referències

* ↑ Forns, Nuri «La biblioteca de Lloret va tenir 221.882 visites el 2014». El Punt Avui, 01-03-2015.
* ↑ «Mas i Mascarell visitaran dissabte la Casa de Cultura». El Punt Avui, 12-01-2012, pàg. 42.
* ↑ «El trasllat a la Casa de Cultura de Lloret començarà el 10 de gener». Diari de Girona, 25-12-2010.
* 1 2 3 «Biblioteca municipal: el centre cultural de Lloret de Mar». Celobert, 9-2011, pàg. 17-19.
* ↑ Fàbregas i Barri, Esteve «La nostra Biblioteca popular: Parlant amb l'Ivon L'Escop». Aires Lloretencs, 01-11-1933, pàg. 5-6.
* ↑ Ciuró, Joaquim «Mossèn Torrent: la seva vida i les seves obres». Tramontana, 01-12-1964, pàg. 14.
* ↑ «La Biblioteca popular de Lloret de Mar». Aires Lloretencs, 15-05-1934, pàg. 1-2.
* ↑ Ros, Germinal «Temes de Lloret». Lloret Gceta, 01-09-1987, pàg. 6.
* ↑ «Nota, día a día». Lloret Gaceta, 01-05-1991, pàg. 23,25.
* ↑ «Mapa de Lectura Pública de Catalunya». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2015-04-13. [Consulta: 13 abril 2015].

## Enllaços externs

* Portal de la Biblioteca municipal Lloret de Mar
* El Blog de la Biblioteca
# Museu Arqueològic Provincial d'Ourense

El Museu Arqueològic Provincial d'Ourense (en gallec: Museo Arqueolóxico Provincial de Ourense) és un museu situat a l'antic pazo Episcopal del centre de la ciutat d'Ourense. És un dels museus provincials més importants de la península Ibèrica.

## Història

L'actual museu té el seu origen el 1845 quan la Comissió Provincial de Monuments va crear el Museu de Pintures d'Ourense, que va obrir les portes l'1 de novembre del 1846. El maig del 1895, la mateixa Comissió va decidir la creació d'un museu arqueològic provincial que recolliria els fons de l'antic museu i també les peces arqueològiques que s'havien anat trobant a la província d'Ourense. Va ser creat un any després, el 1896.
A principis del 2002, el museu va tancar al públic per dur a terme obres de remodelació en profunditat. Els serveis del museu es van traslladar a l'edifici Santa María de Europa, a A Carballeira, en el qual s'emmagatzemen la majoria de les col·leccions, exceptuant-ne una selecció d'escultura, que es mostra permanentment des de maig del 2006, sota el títol Escolma de Escultura a la sala d'exposicions San Francisco, que serveix també de base per altres activitats puntuals.
La seva seu és l'antic Pazo Episcopal, edifici de fàbrica romànica iniciat l'any 1131, en temps del bisbe Diego de Velasco i que va patir diverses transformacions en estil gòtic (torre de Santa María), renaixentista i barroc.
Fou declarat Monument Historicoartístic pel Decret de 3 de juny de 1931.
El museu ocupa l'actual edifici des de l'any 1951. L'edifici fou objecte d'estudis arqueològics que van obligar a tancar-lo, des del 2002, en aparèixer evidències d'ocupació del terreny des de l'època romana.

## Col·lecció

La secció d'arqueologia acull peces de la prehistòria, l'edat antiga i l'edat mitjana. Hi ha elements del megalitisme, de l'edat del bronze (A Pedra Alta, espasa de Mouruás), de la cultura dels castres (figures dos Guerreiros, estàtua de Dioniso i Ampelos i cap de guerrer de Rubiás), de la romanització i del preromànic.
En la secció de Belles Arts, mostra escultures del Renaixement i Barroc (com la Immaculada de Juan de Juni o els taulells de la pedrera de Montederramo) i pintures dels segles xix i xx.

## Referències

* ↑ Història del museu

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del museu.
# Biblioteca pública de Tàrrega - Germanes Güell

La Biblioteca Comarcal de Tàrrega va obrir les portes el 26 de novembre de 1994. Ubicada al nucli antic de Tàrrega, va prendre el relleu dels dos serveis de lectura pública promoguts els anys 80 per entitats d'estalvi. De titularitat municipal, forma part del Sistema de Lectura Pública de Catalunya. L'accés és lliure i ofereix un ampli servei de consulta i préstec, de manera que es converteix en un instrument d'informació, cultural i de lleure a l'abast de tothom.

## Història

La Biblioteca és hereva de dos biblioteques: la Biblioteca de la Caixa de Pensions (oberta el 1934) i la Biblioteca de la Caixa de Catalunya, que van cedir el seu fons i van aportar capital per crear aquesta nova biblioteca. El 26 de novembre de 1994, el conseller de Cultura Joan Guitart va inaugurar el nou equipament cultural, amb la presencia de l'alcalde, Frederic Gené, i el president del Consell Comarcal de l'Urgell, Jaume Aligué. L'adequació de la biblioteca va tenir un cost de 190 milions de pessetes, repartits en 12 anys, i va iniciar l'activitat amb un fons de 12.000 documents.

## Edifici

L'equipament disposa de 1.200 m2 per a consulta i lectura de documents. La planta baixa és destinada a recepció, servei de préstec, lectura infantil i sala d'actes. A la primera planta l'usuari disposa de la sala principal de consulta. Els documents audiovisuals, premsa, novel·les (per a adults i joves) i còmics es concentren a la segona planta, usada també per exposicions.

## Referències

* 1 2 3 Pont, Albert «El conseller Guitard va presidir la inauguració de la nova Biblioteca Central Comarcal». Nova Tàrrega, 2.576, 03-12-1994, pàg. [22 - 23].

## Enllaços externs

* Biblioteca pública de Tàrrega - Germanes Güell - Lloc web oficial
# Museu Palthehof

El Museu Palthehof és un museu que es troba a Nieuwleusen (Països Baixos). El nom ve de la família Palthe i es troba al bosc dels Palthe, al sud del poble. Va obrir les portes el 3 d'abril de 1998 per l'associació Historische Vereniging Ni'jluusn van vrogger. Diferents objectes s'han donat a l'associació des de la fundació el 1982 i ara estan exposats al museu.
La família Palthe va ser terratinent a Nieuwleusen fins al 1928. Al museu hi ha sobretot objectes de Nieuwleusen i al voltant. Hi ha una col·lecció permanent i col·leccions variades. Tenen molts objectes d'Union, la fàbrica de bicicletes, que es trobava abans al poble. També hi ha un espai amb un típic local d'escola i una cuina de pagès.

## Referències

* ↑ Ertussenuit.com Arxivat 2008-07-25 a Wayback Machine. - Palthehof.
* 1 2 Palthehof.nl Arxivat 2008-01-18 a Wayback Machine. - Museum 'Palthehof'
* ↑ De Stentor - Historische vereniging viert zilveren jubileum, 28 desembre 2007
* ↑ Palthehof.nl Arxivat 2008-01-18 a Wayback Machine. - Historische vereniging “Ni’jluusn van vrogger”

## Vegeu també

* Llista de museus dels Països Baixos
# The National Museum of Play

El National Museum of Play, antigament conegut com a Strong National Museum of Play, està ubicat a The Strong al municipi de Rochester (Nova York), EUA. Es va formar el 1969, inicialment es va fromar basant-se en la col·lecció personal de Margaret Woodbury Strong, tot i que el museu va obrir les portes al públic el 1982. Des de llavors, ha anat incrementant les seves col·leccions, formades per centenars d'objectes. El 1997 i el 2006 va tenir dues ampliacions destacades. El museu és actualment un dels cinc Play Partners of The Strong, que van crear el National Toy Hall of Fame, el International Center for the History of Electronic Games, i la Brian Sutton-Smith Library, així com els Arxius del Joc. També produeix la revista American Journal of Play.

## Referències

* ↑ Adams, Rollie G. “Ready, Set, Go: Finally a Museum of Play.” History News 61, no. 3. (2006): 7-11
* ↑ Bensch, Christopher. “From Decorative Arts to the World of Play—Strong Museum Evolves.” Newsletter of the Decorative Arts Society, Inc. 15, no. 3. (2007)
# Centre d'Arts Visuals Jonas Mekas

El Centre d'Arts Visuals Jonas Mekas (en lituà: Jono Meko Vizualiųjų Menų Centras) és un centre d'arts visuals situat al centre històric de la ciutat de Vílnius a Lituània.
Va obrir les portes el 10 de novembre de 2007, fundat pel conegut cineasta lituà Jonas Mekas. La primera exposició que es va realitzar parlava de les avantguardes: Les Avantguardes: Del Futurisme a Fluxus. S'ha adquirit una col·lecció de 2.600 peces del col·lectiu Fluxus pel fons del centre, amb un valor estimat d'uns 12 milions de litas (5,6 milions de USD).
Segons Mekas, aquest espai està concebut com un espai per tant per a artistes vius, consagrats, o com per a fer retrospectives.

## Referències

* ↑ «Jonas Mekas Visual Arts Center» (en anglès). Walkable Vilnius. [Consulta: 24 octubre 2023].
* ↑ «J.Meko vizualiųjų menų centras Vilniuje pristatys pirmąją parodą [El Centre d'Arts Visuals J. Mekos de Vílnius presentarà la primera exposició 03/11/2007]» (en lituà). TV3 (Lituània), 03-11-2007. [Consulta: 24 octubre 2023].
* 1 2 «Jonas Mekas Visual Arts Center» (en anglès). JMVAC.