OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Coronació de la Verge (Retaules d'Illescas)

La coronació de la Mare de Déu és una obra d'El Greco, realitzada a l'oli sobre tela entre el 1603 i el 1605, durant el seu últim període toledà. Es conserva a l'Hospital de la Caritat d'Illescas.
El Greco, per mitjà del seu fill, va aconseguir l'any 1603 un contracte per realitzar quatre quadres per la Capella major de l'Hospital de la Caritat de Illescas (Toledo). Els quadres corresponen al període tardà del pintor i, malgrat que no poden ser contemplats a la Capella major per a la que van ser dissenyats, es troben a la sagristia de l'església de l'Hospital d'Illescas.

## Temàtica de l'obra

La Coronació de Maria és una temàtica habitual en la iconografia cristiana, malgrat que no consta en els Evangelis canònics. En la seqüència de la vida de Maria, seguiría a la Dormició i a l'Assumpció. La base bíblica es troba en el Càntic dels càntics, als Salms i al Llibre de la Revelació.El títol Regina Coeli (Reina del Cel), per nomenar Maria es remunta com a mínim al segle xii.

## Anàlisi de l'obra

Oli sobre llenç; format ovalat, 163 x 220 cm.
Es conserven cinc variants autògrafes sobre aquesta temàtica però aquesta d'Illescas és potser la més bella de totes les coronacions que va realitzar el pintor. Aquesta vegada El Greco va escollir un format oval per tal de situar l'escena en el sostre de la volta. Això explica les fortes desproporcions al cos dels personatges de Déu Pare, la Mare de Déu i Jesús, amb grans cames dibuixades en perspectiva en primer pla i petits caps que s'allunyen i donen profunditat al quadre. Segueix una composició triangular amb el vèrtex cap avall, on situa les tres persones de la Santíssima Trinitat i Maria, que ascendeix als cels acompanyada o ajudada per un grup d'àngels. És una escena on l'atmosfera celestial esdevé personatge protagonista, on El Greco crea unes cascades de núvols als laterals que conformen un tron, on seuen els personatges, tot esquitxat per grups de querubins i petits àngels que voletegen al voltant i donen moviment a l'escena.
L'estudi per aquesta composició es troba a la col·lecció Epstein de Chicago. El Greco va assolir uns escorços magnífics, tenint en compte que aquesta obra tenia que contemplar-se des d'abaix. Les amples vestimentes de Déu Pare i la seva barba blanca, així com la túnica rosada i la capa blava de Jesús i de la Verge, produeixen una gran impressió. L'hermosa llum blavosa del cel sobre la coloració rojenca, conserva la seva tonalitat originària.

## Vegeu també

* La Mare de Déu de la Caritat
* La Nativitat
* L'Anunciació
* Sant Ildefons
* Retaules de Santo Domingo el Antiguo

## Referències

* ↑ Wethey, Harold E. Obra esmentada, p. 33.

## Bibliografia

* WETHEY, Harold Edwin; El Greco y su Escuela (Volumen-II) ; Ediciuones Guadarrama; Madrid-1967.
* Álvarez Lopera, José. El Greco. Madrid: Arlanza, 2005. ISBN 84-9550-344-1.
* Scholz-Hänsel, Michael. El Greco. Colonia: Taschen, 2003. ISBN 978-3-8228-3173-1.

## Enllaços externs

* http://www.artehistoria.jcyl.es/genios/cuadros/1718.htm Arxivat 2010-09-18 a Wayback Machine.
# Llengües taracahites

Les llengües taracahites constitueixen una subdivisió de la divisió sonorenca de la família lingüística uto-asteca, parlada per diversos pobles taracahites a Mèxic.

## Classificació interna

Les llengües taracahites es divideixen en tres grups principals:
* Tarahumara-guarijío (Tarajío)
** Tarahumara o rarámuri.
** Guarijío o warijío.
* Cáhita
** Mayo
** Yaqui
** Unes altres possibles variants: ocoroni, sinaloa, tehueco, zuaqui.
* Dohema-Tehuima
** Eudeve o dohema.
** Ópata o tehuima.
Altres grups ètnics límitrofs o propers amb els anteriors com són els achires, acaxees, guasaves, tahues, totorames, xiximes i uns altres podrien haver parlat llengües del grup taracahita, encara que no existeixen moltes dades sobre la varietat o varietats lingüístiques parlades per aquests grups.

## Comparació lèxica

Els numerals comparats en diverses llengües taracahites són:
    GLOSA TarajíoCahítaEudeve PROTO- TARACAHÍTA TarahumaraGuarijíoYaquiMayo '1'bilé~ birépiréwepulai/ senusēnusé(i)*sen- *pɨlai '2'okwáwokáwoiwōyiwodɨm*wō-y(-ka) '3'bakiá~ bai-paikábayiβahibeidɨm*βahi(-ka) '4'nawosa~ naó-naónaikinaikináwoi*nawoy(-ka) '5'malí~ marímarikímamnimamnimárki*maniki '6'usánipuhsánibusaniβusánibusáni*βusani '7'kičáoihkčáowōbusaniwōyiβusáni '8'osá naówosánaowoynaikiwosanaiki*wosanawoy(-ka) '9'kímakóikimakóibatanibatani '10'makóimakóiwoymamniwosamamnimákoʔimakoʔi

## Referències

* ↑ Campbell, Lyle. American Indian Languages: The Historical Linguistics of Native America. Oxford: Oxford University Press, 1997.

## Bibliografia

* Paula Gómez, (1999): Huichol de San Andrés Cohamiata, Jalisco, Archivo de lenguas indígenas de México, Colegio de México, ISBN 968-12-0851-X.
* Ray A. Freeze (1989): Mayo de los capomos, Archivo de lenguas indígenas de México, Colegio de México, ISBN 968-12-0430-1.
* Wick R. Miller (1993): Guarijío de Arechuyvo, Archivo de lenguas indígenas de México, Colegio de México, ISBN 968-12-0520-0.
* Andrés Lionnet, (1986): Un idioma extinto de Sonora: El eudeve, Universidad Nacional Autonoma de México, México D.F., ISBN 968-837-915-8.
# 470

El 470 (CDLXX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Els visigots ocupen la totalitat de la Tarraconense.
* Euric, rei visigot, evita la invasió britana.

## Naixements

* Mozi, filòsof xinès fundador del moïsme

## Referències

* ↑ «El final del domini romà a la Tarraconense i la seva incorporació al regne visigòtic | enciclopedia.cat». [Consulta: 5 gener 2025].
* ↑ Halsall, 2007, p. 276-277.

## Bibliografia

* Halsall, Guy. Cambridge University Press. Barbarian Migrations and the Roman West, 376– (en anglès), 2007. ISBN 9780511802393 [Consulta: 5 gener 2025].
# Serguei Ivanov (ciclista)

Serguei Valérievitx Ivanov (Kostior, Txuvàixia, 5 de març de 1975) és un ciclista rus, professional des del 1996 al 2011. Durant la seva carrera esportiva destaquen cinc campionats nacionals de ciclisme en ruta (1998, 1999, 2000, 2005, 2008), dues etapes del Tour de França, el 2001 i 2009, i l'Amstel Gold Race de 2009.
Una vegada retirat ha exercit de director esportiu de l'equip RusVelo i des del 2016 dirigeix la selecció russa de ciclisme en pista. El 2014 La Gazzetta dello Sport revelà que formava part dels clients del controvertit metge italià Michele Ferrari.

## Palmarès

* 1995
** 1r a la Volta a Navarra
** 1r a la Volta a Tarragona
** 1r a la Volta a Hongria
* 1996
** Vencedor de 2 etapes al Tour de l'Avenir
* 1998
** Campió de Rússia en ruta
** 1r a la Volta a Polònia i vencedor de 2 etapes
** 1r a la Druivenkoers Overijse
** 1r a la Brussel·les-Ingooigem
* 1999
** Campió de Rússia en ruta
** 1r a la Druivenkoers Overijse
* 2000
** Campió de Rússia en ruta
** 1r a l'E3 Prijs Vlaanderen
* 2001
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa
** Vencedor d'una etapa al Giro Riviera Ligure Ponente
* 2002
** 1r al Trofeu Luis Puig
** Vencedor d'una etapa a la Volta als Països Baixos
* 2003
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Luxemburg
* 2005
** Campió de Rússia en ruta
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la Gran Bretanya
* 2008
** Campió de Rússia en ruta
** 1r al Tour de Valònia
* 2009
** 1r a l'Amstel Gold Race
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica

### Resultats al Tour de França

* 1998. No surt (19a etapa)
* 2000. No surt (1a etapa)
* 2001. Abandona (12a etapa). Vencedor d'una etapa
* 2002. 81è de la classificació general
* 2004. 57è de la classificació general
* 2007. Expulsió de l'equip Astana (16a etapa)
* 2009. 40è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 2010. 109è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1997. 24è de la classificació general
* 1999. Abandona
* 2003. 103è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1999. Abandona

## Referències

* ↑ «IVANOV Serguei». [Consulta: 21 desembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Serguei IVANOV» (en italià). [Consulta: 21 desembre 2022].
* ↑ Skorodumov, N. G. «Иванов Сергей Валерьевич» (en rus). Enciclopèdia Txuvaixa [Consulta: 5 gener 2025].
* ↑ «Ivanov et Markov seront DS au sein de RusVelo», 07-12-2012. [Consulta: 9 juny 2013].
* ↑ Serguei Ivanov nouvel entraîneur de la piste russe sur cyclingpro.net
* ↑ «I corridori coinvolti, tra i 38 c'è Marcato» (en italià). [Consulta: 21 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa de Serguei Ivanov a sitiodeciclismo.net
# Flavio Anastasia

Flavio Anastasia (Mariano Comense, Llombardia, 30 de gener de 1969) és un ciclista italià, professional des del 1992 fins al 1993.
Quan encara era amateur, va guanyar la medalla d'argent a la contrarellotge per equips als jocs olímpics de 1992 i el Campionat del Món en Contrarellotge per equips.

## Palmarès

* 1991
** Campió del món amateur de contrarellotge per equips (amb Andrea Peron, Luca Colombo i Gianfranco Contri)
** Medalla d'or als Jocs del Mediterrani de 1991 en contrarellotge per equips (amb Cristian Salvato, Luca Colombo i Gianfranco Contri)
** 1r al Trofeu Ciutat de Castelfidardo
* 1992
** Medalla d'argent als Jocs Olímpics de Barcelona en contrarellotge per equips (amb Andrea Peron, Luca Colombo i Gianfranco Contri)
** 1r al Trofeu Città di Castelfidardo
** 1r al Gran Premi San Giuseppe

## Referències

* ↑ «Flavio Anastasia» (en anglès). Museo del ciclismo. [Consulta: 5 gener 2025].
* ↑ «Flavio Anastasia» (en anglès). olympedia. [Consulta: 5 gener 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# 5

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinc.

## Esdeveniments

* L'emperador Ru Zi Ying ascens al tron de la Xina.
* Tiberi conqueriex la Germania inferior, derrotant les tribus longobards que habitaven la conca inferior del Rin
* Polyainus Marathonius probablement és arcont d'Atenes.(?)

## Referències

* ↑ Lendering, Jona. «Germania Inferior (1)». Livius, 11-10-2020. [Consulta: 5 gener 2025].
* ↑ Kessler, P. L. «Kingdoms of the Eastern Mediterranean - Athens» (en anglès). [Consulta: 5 gener 2025].
# Període Kofun

El període kofun (古坟 时代, Kofun-jidai) és una era en la història del Japó que s'estén des del voltant del 250 al 538. El terme japonès kofun fa referència als túmuls funeraris que es daten a partir d'aquesta era. El període kofun segueix el període yayoi. El període kofun i el període asuka són anomenats col·lectivament com el període yamato.
Generalment, el període kofun es divideix a partir del període asuka per les seves diferències culturals. El període kofun és il·lustrat com una cultura que va existir abans de la introducció del budisme. Políticament, l'establiment de la cort de Yamato, i la seva extensió com a estats aliats des de Kyūshū fins Kantō, són factors claus en la definició del període.
L'expedient arqueològic, i les fonts xineses antigues, indiquen que diverses tribus i prefectures del Japó no van començar a unir-se en estats fins al 300, quan les tombes grans van començar a aparèixer, mentre que no hi havia contactes entre el Japó i la Xina occidental. Alguns descriuen el "segle misteriós" com una època de guerres fratricides i en què diverses de les prefectures van competir per l'hegemonia de Kyūshū i Honshu.

## Notes

* ↑ Diccionario de Arte II (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.15. DL M-50.522-2002. ISBN 84-8332-391-5 [Consulta: 2 desembre 2014].
* ↑ Farris, William Wayne. Sacred Texts and Buried Treasures: Issues on the Historical Archaeology of Ancient Japan.. University of Hawaii Press, p. 7. ISBN 0-8248-2030-4.

## Bibliografia

* 飛鳥高松塚 (Takamatsuzuka, Asuka), 橿原考古学研究所編, 明日香村, 1972.
* 前方後円墳 (Zenpō kōen-fun), 上田宏範, 学生社, 東京, 1969.
* 前方後円墳と古代日朝関係 (Los zenpō kōen y relaciones diplomáticas entre el antiguo Japón y Corea), 朝鮮学会編, 東京, 同成社, 2002.

## Enllaços externs

* Període kofun. Clubmanga.net Arxivat 2007-11-10 a Wayback Machine. (castellà).
* Enciclopèdia de kofun de la ciutat de Sakai Arxivat 2008-05-07 a Wayback Machine. (anglès).
* Arqueologia japonesa: cultura kofun (anglès).
* Període kofun (anglès).
* Arqueologia prehistòrica del Japó Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine. (anglès).
# 676

El 676 (DCLXXVI) fou un any de traspàs començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* Inici del pontificat del Papa Donus.
* Setge de Constantinoble: el califa Muàwiyah I envia el seu fill Yazid a Constantinoble amb reforços. Al mateix temps, els romans d'Orient han de contendre amb un atac eslau a Tessalònica i moviments longobards a Itàlia.
* El rei Æthelred de Mèrcia envaeix Kent, en un intent de fer complir el domini i disminuir la influència de Kent a Surrey i Londres. Els seus exèrcits destrueixen la Diòcesi de Rochester (seu dels bisbess a West Kent) , i devastar els camps dels voltants.

## Defuncions

* 17 de juny, Roma: Papa Deodat II. Papa de l'Església Catòlica.

## Referències

* ↑ Migne, Jacques-Paul. Encyclopédie théologique: ou, Série de dictionnaires sur toutes les parties de la science religieuse ... t. 1-50, 1844-1862; nouv, sér. t. 1-52, 1851-1866; 3e sér. t. 1-66, 1854-1873 (en francès), 1846.
* ↑ Treadgold, 1997, p. 326.
* ↑ Beda, 1991, p. 223, book IV, capítol XII.
* ↑ «Adeodatus II | Pope, Roman Catholic, Italy | Britannica» (en anglès). [Consulta: 15 novembre 2024].

## Bibliografia

* Bede. D. H. Farmer. Ecclesiastical History of the English People. Revised by R. E. Latham. London: Penguin, 1991. ISBN 0-14-044565-X.
* Treadgold, Warren. A History of the Byzantine State and Society. Stanford University Press, 1997. ISBN 0-8047-2630-2.
# Marecchia

El Marecchia és un riu a l'est d'Itàlia. A l'antiguitat fou conegut com l'Ariminus que era del grec Aríminos (Αρίμινος, que també és el nom antic de Rimini). El naixement del riu es troba prop de Monte dei Frati, que es troba a l'est de Pieve Santo Stefano i al sud-oest de Badia Tedalda a la província d'Arezzo a la Toscana. Els afluents principals són el Mavone, el torrent Mazzocco, el torrent Ausa i el riu San Marino.

## Història

Mentre es dirigia a lluitar contra l'exèrcit Ostrogot, el general romà d'Orient Narsès va creuar el Marecchia en un pontó després que el líder dels gots que disputava el seu pas pel riu morís en una escaramuza.La desembocadura de la Marecchia és també el lloc llegendari on suposadament Antoni de Pàdua va predicar als peixos.

## Referències

* ↑ Richard J.A. Talbert. Barrington Atlas of the Greek and Roman World: Map-By-Map Directory. I. Princeton, NJ and Oxford, UK: Princeton University Press, 2000, p. 589. ISBN 0691049459.
* ↑ Hammond World Atlas. 6. Hammond World Atlas Corporation, 2010, p. 69. ISBN 9780843715606.
* ↑ The Times Comprehensive Atlas of the World. 13. Londres: Times Books, 2011, p. 76 N7. ISBN 9780007419135.
* ↑ Santosuosso, Antonio. Barbarians, Marauders, and Infidels: The Ways of Medieval Warfare. New York, NY: MJF Books, 2004, p. 33. ISBN 978-1-56731-891-3.
# (394) Arduina

(394) Arduina és el nom que rep l'asteroide número 394, situat al cinturó d'asteroides.
Fou descobert per l'astrònom A. Borrelly des de l'observatori de Marsella (França), el 19 de novembre del 1894.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ URL de la referència: https://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007/978-3-540-29925-7_395.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 30 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 novembre 2024].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de la NASA
# (509) Iolanda

Iolanda és l'asteroide nombre 509. Va ser descobert per l'astrònom Max Wolf des de l'observatori de Heidelberg (Alemanya), el 28 d'abril de 1903. La seva designació provisional era 1903 LR.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 2 desembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 novembre 2024].
Viccionari
# (551) Ortrud

(551) Ortrud és l'asteroide número 551, situat al cinturó d'asteroides. Fou descobert el 16 de novembre del 1904 per l'astrònom Max Wolf des de l'observatori de Heidelberg, (Alemanya).

## Vegeu també

* Llista d'asteroides (1-1000)

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 13 octubre 2023].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 2 desembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 4 novembre 2024].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de la NASA
# James Hardy (remer)

James Hardy (San Francisco, 15 de gener de 1923 - Princeville, 20 de setembre de 1986) fou un remer estatunidenc que va competir durant la dècada de 1940.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on guanyà la medalla d'or en la prova del vuit amb timoner del programa de rem.

## Referències

* ↑ «Jim Hardy Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d'abril 2020. [Consulta: 10 juny 2019].
# 37

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-set.

## Esdeveniments
### Resta del món

* Gneu Acerroni Pròcul és proclamat cònsol.
* 18 de març - El Senat proclama a Calígula emperador de Roma.
* Un terratrèmol destrueix Antioquia de l'Orontes.
* Sant Pere funda l'Església Ortodoxa Siriana (data tradicional).
* Any probable de la conversió del fariseu Pau de Tars al cristianisme.

## Naixements
### Resta del món

* 15 de desembre - Neró, emperador de Roma.
* Flavi Josep, historiador jueu.

## Necrològiques
### Resta del món

* 16 de març - Tiberi, emperador de Roma.
* 1 de maig - Antònia Menor, filla de Marc Antoni.
* Marobod, rei marcomà.
# 44

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-quatre.

## Esdeveniments
### Llocs
#### Imperi Romà

* Claudi retorna de Britànnia després de la seva conquesta.
* La Mauretània esdevé una província romana.
* L'illa de Rodes retorna a l'Imperi Romà.
* Judea passa a ser controlada pels governadors romans a causa de la mort d'Herodes I Agripa.
* Cuspi Fade, Governadoer de Judea fa caure la revolta de Teudes, que va ser decapitat.
* Pomponi Mela, geògraf gadità, escriu De Chorographia, el primer tractat geogràfic escrit en llatí.

### Temàtiques
#### Ciència

* El geògraf Pomponi Mela escriu De situ orbis libri (data probable).

## Necrològiques

* Sant Jaume el Major (martirilogi)
* Herodes I Agripa
* Claudia Julia (filla de Drus el Jove)
* Wu Han, general de la Dinastia Han
# 49

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-nou.

## Esdeveniments
### Llocs
#### Temàtiques

* L'emperador Claudi es casa amb la seva neboda Agripina el Jove (data aproximada).
* Melankomas és el campió de boxa en els Jocs Olímpics 207..
* Probable data de l'expulsió dels jueus de Roma.
* Agripina el Jove Octavia càrrecs del primer nuvi Lucius Junius Silanus torquatus amb l'incest. Que sigui portat davant el Senat i condemnat a mort.
* A la Gran Bretanya, governador Publi Ostori Escapula escàpula funda una colònia romana de veterans a Camulodunum (Colchester).
* Sèneca es converteix en tutor de Neró.

### Temàtiques
#### Religió

* La carta de Sant Pau: Epístola als gàlates, és redactada.

## Necrològiques

* Ma Yuan, general de la dinastia Han.
# 54

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-quatre.

## Esdeveniments
### Llocs
#### Imperi Romà

* Neró es converteix en emperador.
* Neró intenta prohibir els jocs dels gladiadors.
* Es publica l'obra filosòfica de Sèneca.
* Dos centurions són enviats al sud d'Egipte per trobar les fonts del Nil, i les possibles noves províncies.

#### Àsia

* Judea torna a mans d'Herodes I Agripa.

### Temàtiques
#### Religió

* Pau de Tars s'inicia la seva tercera missió.
* Apol·ló, més tard un ajudant de Pau, converteix Efes al cristianisme.

## Necrològiques

* 13 d'octubre - Claudi, emperador de l'Imperi Romà, probablement enverinat per la seva dona.
* Domicia Lépida Menor, vídua de Marc Valeri Messal·la Barbat Appià i mare de Valèria Messal·lina.
* Ban Biao, historiador xinès.
# 59

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-nou.

## Esdeveniments
### Imperi Romà

* Publio Clodius Thrasea Paetus es retira del Senat Romà.
* Boiocalus, cabdill del poble germànic dels ansibaris, declara la guerra als romans.

## Necrològiques

* Agripina II, mare de Neró, assassinada sota les ordres del mateix Neró.
# 73

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu setanta-tres.
El 73 (LXXIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Suïcidi massiu dels defensors jueus de Masada quan són derrotats pels romans
* Marc Valeri Marcial publica una sàtira sobre la vida militar
# 82

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-dos.
El 82, conegut també a Roma com 835 Ab urbe condita, és un any corresponent a l'edat antiga.

## Esdeveniments

* Domicià és nomenat cònsol
* Gneu Juli Agrícola ordena una campanya contra els celtes
# 213

El 213 (CCXIII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Caracal·la surt de Roma i expulsa saltamarges germànics de la Gàl·lia mentre la seva mare, Júlia Domna, resta a Roma per governar l'Imperi Romà en nom seu.
# 260
## Esdeveniments

* Síria, Egipte i Palestina formen l'Imperi de Palmira per oposar-se a l'Imperi Romà.
* Primers documents que parlen del formatge.
* Plotí obre escola a Roma.
* Batalla d'Edessa on els sassànides derroten l'exèrcit roma i capturen a l'emperador Valerià I.
# 270

El 270 (CCLXX) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* Bàrcino i Gerunda reedifiquen les seves muralles.

## Naixements

* Sant Jordi-270
* Nicolau de Mira-270

## Necrològiques

* Plotí
* Gener — Claudi II el Gòtic, emperador romà
# 376
## Esdeveniments

* Empesos per l'amenaça dels huns, taifals, teruings i un grup de greutungs creuen el Danubi i s'estableixen a Mèsia, en territori de l'Imperi Romà com a federats.

## Necrològiques

* Hermenric, rei dels greutungs
* Vitimir, rei dels greutungs
* Alaviv, cabdill dels teruings
# 403

El 403 (CDIII) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Alaric abandona Itàlia sense haver-la pogut conquerir
* Se celebra el sínode del Roure per deposar i condemnar Joan Crisòstom.
# 413

El 413 (CDXIII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

## Necrològiques

* Mort del rei Bhadravarman I de Xampa. Li succeeix el seu fill Ti Chen.
* Mort del rei Chandragupta II de Maghada. La successió és per al seu fill Kamuragupta.
# 424
## Esdeveniments

* El futur emperador Valentinià II és proclamat cèsar
* Els huns (sota el comandament de Rugas) arriben a un acord amb l'Imperi Romà per rebre terres i un tribut a canvi de cessar els atacs
* Les fonts xineses informen de l'existència de tres estats al sud-est asiàtic:
** Pan Pan al golf de Siam (que va enviar una ambaixada a la cort xinesa)
** Tan Mai Liu (Tambralinga), capital Ligor, a l'est de la península Malaya
** Takkola, a la costa occidental de l'istme de Kra