OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Proqüestor

* Antiga Roma: Regne romà  · República Romana  · Imperi  · Principat  · Dominat  · Imperi d'Occident Imperi d'Orient
Organització social: :
| Dret romà Assemblees romanes Senat romà Tribus romanes Gens Cursus honorum | Ciutadania romana Patricis Equites Plebeus Esclavitud |
Magistratures ordinàries :
| Cònsol Pretor Tribú de la plebs Censor Pontifex Maximus Qüestor | Prefecte de la ciutat Edil Prefecte Procònsol Propretor Interrex |
Magistratures extraordinàries :
| Dictador Mestre de la cavalleria Tribú consular Legat | Triumvir Decemvir Vigintisexvir Interrex |
Càrrecs i honors :
| Emperador romà Rei de Roma August Cèsar Imperator Princeps senatus Tetrarquia Tetrarca | Magister officiorum Mestre dels soldats Governador Dux Lictor Vicari Tribú militar |
Un proqüestor o pro quaestore, és aquell magistrat romà que ocupava temporalment el càrrec d'un qüestor (quaestor) difunt o retirat prematurament.
En general es tractava d'un legatus designat pel governador i portava el títol de legatus pro quaestore.
Algunes vegades també es trobava en el cas de la prorogatio (pròrroga) del qüestor, probablement quan mancaven qüestors. En aquest cas, el títol era de proquaestor.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Propraetor». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 27 març 2022].

## Bibliografia

* Schlimmer, J.G; De Boer, Z.C. Woordenboek der Grieksche en Romeinsche Oudheid (en neerlandès), 1920.

## Vegeu també

* Promagistrat
* Procònsol
* Propretor
# Verbo (revista)

Verbo és una revista en castellà fundada per Juan Vallet de Goytisolo i Eugenio Vegas Latapie l'any 1962 publicada a Madrid. S'autodefineix com a una "revista de formació cívica i d'acció cultural, segons el dret natural i cristià" i ha sigut descrita com a afí a l'integrisme catòlic.
De sensibilitat tradicionalista, es reivindica com al continuador d’Acción Española. L'historiador Pedro Carlos González Cuevas, especialista de la dreta i del conservadorisme, afirma qu'esdevingué "l'òrgan doctrinal de l'integrisme catòlic espanyol". Antonio Rivera Blanco i Javier Muñoz Soro vinculen la revista al corrent teo-conservador, "el més extremista" de la dreta espanyola.
El seu director actual és Miguel Ayuso.

## Referències

* 1 2 Ferrari Cortés, 2015, p. 150.
* 1 2 Rivera Blanco, Antonio. Historia de las derechas en España (en castellà). pos 10645: Los Libros de la Catarata, 2022. ISBN 978-84-1352-564-8.
* ↑ «Verbo (Madrid)» (en castellà). Dialnet.
* ↑ Pedro Carlos González Cuevas «Las otras derechas en la España actual: teólogos, razonalistas y neoderechistas» (en castellà). El Catoblepas, 2010.
* ↑ Ferrari Cortés, 2015, p. 152.

## Bibliografia

* Ferrari Cortés, Juan Luis. UNED. El pensamiento político de la revista Verbo (en castellà), 2015, p. 444.

## Enllaços externs

* (castellà) web oficial
* Philippe Maxence «Verbo : 60 ans d’existence au service de la pensée politique traditionnelle» (en francès). L'Homme nouveau, 23-11-2022.
# DNA Pro Cycling

El Visit Dallas DNA Pro Cycling (codi UCI: DNA) és un equip ciclista femení estatunidenc. Creat al 2012 com FCS-Rouse, a finals de 2015 es va unir amb el també equip amateur DNA Cycling p/b K4 i al 2016 va aconseguir pujat a la categoria UCI Women's Team.

## Classificacions UCI

Aquesta taula mostra la plaça de l'equip a la classificació de la Unió Ciclista Internacional a final de temporada i també la millor ciclista en la classificació individual de cada temporada.
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2016 | 34è | Mandy Heintz (216a) |
| 2017 | 33è | Claire Rose (120a) |
| 2021 | 48è | Sharlotte Lucas (211a) |
A partir del 2016, l'UCI Women's WorldTour va substituir la Copa del món
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2016 | - | - |
| 2017 | - | - |

## Composició de l'equip

2022 :
2021 :
2020 :
2017 :
2016 :

## Referències

* ↑ Rànquings a la pàgina de l'UCI

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2017-02-05 a Wayback Machine.
* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
* Plantilles i resultats a procyclingstats.com
# 523

El 523 (DXXIII) fou un any comú iniciat en diumenge pertanyent a l'etapa de l'edat mitjana coneguda com a antiguitat tardana.

## Esdeveniments

* Boeci escriu el seu Consolatione philosophiae
* Joan I succeeix a Hormisdes com a papa
* Es construeix l'església de Sant Sergi i Sant Bac a Constantinoble

## Defuncions

* Trasamund, rei dels vàndals
* Hormisdes, papa de l'Església Catòlica
# Pyrrhae Chaos

Pyrrhae Chaos és una estructura geològica del tipus chaos a la superfície de Mart, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -9.41 ° de latitud N i 332.99 ° de longitud E. Fa 162.35 km de diàmetre. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1982 i el pren d'una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Pyrrhae Chaos". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
# Serse Coppi

Serse Coppi (Castellania, 19 de març de 1923 - Torí, 29 de juny de 1951) va ser un ciclista italià que fou professional entre 1941 i 1951. Era germà de Fausto Coppi. Durant la seva carrera professional aconseguí 5 victòries, entre les quals destaca la París-Roubaix de 1949.

## La París-Roubaix de 1949

El resultat de la París-Roubaix de 1949 fou molt polèmic i no es va saber definitivament fins quan ja passaven uns quants mesos de la disputa de la cursa, després de dues conferències internacionals.
André Mahé, que formava part d'una escapada, fou el primer a entrar a meta, però ho va fer per un lloc equivocat de resultes de les males indicacions dels comissaris. Quan ja se li havien fet tots els honors de campió arribà el gran grup, encapçalat per Serse Coppi. Un cop assabentats de la irregularitat comesa per Mahé els germans Coppi protestaren i els jutges canviaren la decisió, anomenant Serge Coppi com a guanyador final.
Amb tot, cinc dies més tard la Federació Francesa de Ciclisme confirmà a Mahé com a just vencedor. La Federació Italiana protestà i entrà en joc l'UCI, la qual decidí, l'agost de 1949, declarar nul·la la cursa i, per tant, sense cap vencedor. Tanmateix s'acceptà revisar el cas en una nova conferència internacional el novembre d'aquell mateix any. Finalment s'arribà a l'acord de declarar els dos ciclistes, André Mahé i Serse Coppi vencedors de la París-Roubaix de 1949.

## La seva mort

El 29 de juny de 1951 va morir de resultes d'una caiguda quan faltava poc menys d'un quilòmetre pel final del Giro del Piemont. En un primer moment s'aixecà i acabà l'etapa, però poc després moria de resultes d'una hemorràgia cerebral. La seva mort afectà profundament el seu germà, Fausto, el qual farà una temporada discreta.

## Palmarès

* 1945
** 1r a la Milà-Varzi
** 1r a la Coppa Andrea Boero
* 1949
** 1r a la París-Roubaix
* 1950
** 1r a Hasselt
** Vencedor d'una etapa de la Roma-Nàpols-Roma

## Referències

* ↑ The ultimate Roubaix controversy a cyclingnews.com (19 d'abril de 2006) (anglès)

## Enllaços externs

* Palmarès de Serse Coppi Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (italià)
# Fernando Villalonga Campos

Fernando Villalonga Campos (València, 15 de gener de 1960) és un polític valencià, descendent d'Ignasi Villalonga, diputat al Congrés dels Diputats en la VII Legislatura i conseller de la Generalitat Valenciana.
Llicenciat en Dret en la Universitat de València, on fou alumne de Carme Alborch Bataller, i diplomàtic de carrera, és cosí de Juan Villalonga. És militant del Partit Popular des del 1992, fou director de l'Institut de Cooperació Iberoamericana (ICI) a Buenos Aires (1992-1995). El 1995 fou nomenat per Eduardo Zaplana Conseller d'Educació i Cultura de la Generalitat Valenciana. El 1996 fou nomenat Secretari d'Estat per a la Cooperació Internacional i per a Iberoamèrica. Diputat per la província d'Alacant a les eleccions generals espanyoles de 2000, fou nomenat president de la Fundació Telefónica i dimití el 2001 i fou substituït José Ramón Calpe Saera. El 2008 fou nomenat cònsol general a Nova York.

## Referències

* ↑ Las Provincias, 22-6-2008

## Enllaços externs

* Nomenament en la Fundació Telefónica
* Petita semblança a El País
* Fitxa al Congrés dels Diputats
# 1012

El 1012 (MXII) fou un any de traspàs començat en dimarts que pertany al segle xi i, per tant, a la plena edat mitjana.

## Esdeveniments

* Ramon Borrell conquesta el Penedès, que s'incorpora al Comtat de Barcelona
* S'anomena Papa a Benet VIII.
* Creació de l'Emirat d'Àrkuix
* Al-Hàkim (fatimita) comença la persecució dels no musulmans a Egipte

## Naixements

* Cai Xiang cal·lígraf xinès (mort el 1067)

## Necrològiques

* Sergi IV, papa
* Roger I de Carcassona
# Portal de Vila-robau

El Portal de Vila-robau és una obra de Ventalló (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Està situat dins del poble de Vila-robau, a l'extrem nord-oest del municipi de Ventalló al qual pertany. El portal està situat a la part nord del nucli antic del poble. El portal data del segle XVII-XVIII.

## Descripció

El portal dona accés a l'interior de l'entramat urbà, des de la banda de llevant del terme. S'hi accedeix mitjançant una rampa esglaonada que ajuda a salvar el desnivell existent entre la part interior i exterior del nucli antic. Es tracta d'un portal format per un arc de mig punt bastit amb carreus de pedra ben desbastats. Per l'interior,l'arc és rebaixat, està construït amb pedres desbastades disposades a sardinell i es recolza als murs dels edificis veïns. La zona del passadís presenta un traçat disposat en esbiaix respecte al portal.
Està cobert amb volta de canó i, tot i les refeccions, conserva les restes d'un dels encanyissats de l'estructura. Els murs laterals estan bastits amb pedra sense treballar lligada amb abundant morter de calç. Al final de la volta hi ha un arc de mig punt sostingut per dues impostes de pedra, de les que se'n conserva només una íntegrament. El portal presenta alguna refecció bastida amb maons.

## Referències

* 1 2 3 4 «Portal de Vila-robau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# 533
## Esdeveniments
### Països Catalans

* El general romà d'Orient Apol·linar ocupa les Balears. Les illes passen a formar part de la Província de la Mauritània Primera

### Món

* Comença el pontificat del papa Joan II.
* 15 de desembre - Prop de Cartago: Batalla de Tricamàrum, última batalla de la Guerra Vandàlica enfrontament entre les forces dels vàndals i les tropes de l'Imperi Romà d'Orient. Victòria romana d'Orient. Triomf de Belisari sobre Cartago.
# Albor Fossae

Albor Fossae és una estructura geològica del tipus fossa a la superfície de Mart, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 18.6 ° de latitud N i 151.95 ° de longitud E. Fa 155 km de diàmetre. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1985 i el pren d'una característica d'albedo localitzada a 20 ° de latitud N i 205 ° de longitud O.

## Referències

* ↑ "Albor Fossae". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
# Serveis mínims

Els serveis mínims són, durant una vaga de treballadors, aquells serveis considerats essencials que se segueixen prestant durant la vaga per evitar que hi hagi desproveïments, caos administratiu, falta de producció o emergències sanitàries. La determinació dels serveis mínims en els serveis essencials és, per punt, una limitació del dret de vaga que correspon a l'autoritat governativa corresponent (estat, regions...).
Es quantifiquen com un percentatge respecte dels serveis normals per a aquest dia.
La dificultat de la regulació estreba en la manca d'una regulació que determini amb exactitud què són serveis essencials per a la comunitat i quin és el percentatge de servei adequat en cas de vaga. Cal buscar un equilibri entre el dret a la vaga dels treballadors, que constitueix un dret fonamental (Article 28.2 de la Constitució Espanyola) per defensar els seus interessos i el dret dels usuaris a la prestació del servei.
A Espanya la normativa bàsica es conté en el Reial decret-Llei 17/1977, de 4 de març, sobre relacions de treball; en el Reial decret Legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre, pel qual aprova el text refós de la Llei de l'Estatut dels Treballadors, en la norma concreta que es dicta davant cada convocatòria de vaga, i en els precedents administratius i judicials.

## Serveis mínims essencials i serveis mínims abusius

Poden existir desacords entre què es considera un servei essencial i què no. Els sindicats sovint critiquen l'establiment de serveis mínims que consideren abusius, per ser al seu judici massa elevats (similars o fins i tot superiors als d'un dia normal) o aplicats a serveis no essencials. Consideren que els serveis mínims abusius provoquen que la vaga deixi de notar-se, desvirtuant així el dret de vaga.
Per exemple, el sindicat CNT considera que els únics serveis mínims legítims són aquells que cobreixen emergències i atenció sanitària i persones amb discapacitat i, per tant, rebutja els serveis mínims en el transport i altres sectors.

## Referències

* ↑ «Cercador de normativa». [Consulta: 8 novembre 2020].
* ↑ Derecho a la huelga, sí; servicios mínimos, también, El País, 02-07-2010
* ↑ La CNT considera los servicios mínimos abusivos Arxivat 2012-11-26 a Wayback Machine., CNT, 12-11-2012
# 1312

El 1312 (MCCCXII) fou un any de traspàs començat en dilluns segons el calendari gregorià. Pertany al segle xiv i, per tant, s'enquadra dins la baixa edat mitjana.

## Esdeveniments

* El rei de Mali mana que 2000 piragües intentin buscar l'altre extrem de l'oceà. No se sap fins on van arribar.
* Lancellote Mallo dona nom a l'illa de Lanzarote
* Els templers són suprimits i els seus béns confiscats
* Primer poblament europeu de les Illes Canàries
* Batalla de Gal·lípoli (1312)
* Jacques de Longuyon escriu la seva cançó de gesta
* S'escriu Al-Bayan al-Mughrib, "El Bayan", historiografia del Magrib
* L'Orde de Sant Joan de Jerusalem derrota els turcs a Grècia
* Guillem de Rocabertí, convocà el 10 d'agost de 1312, un concili provincial a la seu metropolitana per tal de donar la sentencia definitiva als templers catalans.

## Naixements

* Eduard III d'Anglaterra

## Necrològiques

* 25 de maig - Roma: Teobald de Bar, príncep-bisbe del principat de Lieja
* Ferran IV de Castella, rei, mor amb un fill menor d'edat i provoca un conflicte entre la noblesa.

## Referències

* ↑ Decraene, Philippe. Le Mali. 1a ed.. París: Presses universitaires de France, 1980. ISBN 978-2-13-036432-0.
* ↑ Pagès Editors, els Templers catalans, de La rosa a La creu de Josep Maria Sans i Travé, pàgs. 463 (ISBN: 84-7935-329-5).
* ↑ Cronologia d'Història del Món, Edicions 62, 1999
# Santa Eugènia de Vila-romà

Santa Eugènia de Vila-romà és una església parroquial al veïnat de Sant Joan de Palamós (Baix Empordà). Apareix documentada l'any 1314 com a capella de Sant Joan. Posteriorment s'hi trasllada la parròquia de Santa Eugènia de Vila-romà (que ho era des de 1319) i es converteix en capella de La Pietat. L'edifici actual es basteix el 1765, segons resa una inscripció. Hi ha dates i peces d'èpoques anteriors que possiblement provenen de l'antiga parròquia. En les darreres reformes quan desapareix el púlpit es trasllada la base a una capella lateral amb funció de petit altar (1968). Un any més tard es fan les construccions adossades a l'absis que desfiguren el conjunt.
La construcció és d'una sola nau de quatre trams amb tres capelles a cada costat i capçalera poligonal. La coberta de la nau i l'absis és de volta de canó amb llunetes apuntades. Una grossa motllura ressegueix el perímetre interromput per unes mènsules decorades (àngels i motius ornamentals). Als peus hi ha el cor que ha estat convertit en biblioteca. Els murs estan emblanquinats però els angles mostren els carreus ben escairats. La façana s'orienta a ponent i té una portalada decorada amb relleus escultòrics diversos: capitells pseudocorintis, una fornícula central amb la imatge de Santa Eugènia i, a banda i banda, unes grans gerres. A la llinda un escut amb l'emblema d'una torre. Al capdamunt un rosetó. Sobre la fornícula la data 1778. El campanar, a l'esquerra, és de planta quadrangular amb un pis d'esveltes arcades i de mig punt. El parament exterior és de carreuons i els murs estan consolidats per vuit contraforts.

## Notes

* 1 2 «ESGLÉSIA DE SANTA EUGÈNIA DE VILARROMÀ». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 octubre 2015].
# 586
## Esdeveniments
### Països Catalans

* La seca de Tortosa encunya monedes trient d'or.

### Món

* Els romans d'Orient derroten els perses en la batalla de Solachon, prop de Daraa.
* Incendi a París
# Idaeus Fossae

Idaeus Fossae és una estructura geològica del tipus fossa a la superfície de Mart, situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 39.23 ° de latitud N i 310.84 ° de longitud E. Fa 202.01 km de diàmetre. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 2006 i pren el nom d'una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Idaeus Fossae". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
# (1157) Arabia

(1157) Arabia és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i va ser descobert per Karl Wilhelm Reinmuth el 31 d'agost de 1929 des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya.
Va ser designat inicialment com 1929 QC. Posteriorment es va anomenar per la península asiàtica d'Aràbia.
Està situat a una distància mitjana de 3,184 ua del Sol, i pot acostar-s'hi fins a 2,726 ua i allunyar-se fins a 3,642 ua. La seva inclinació orbital és 9,544° i l'excentricitat 0,1439. Emplea a completar una òrbita al voltant del Sol 2075 dies.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 25 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=1157.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(1157) Arabia» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 6 juny 2018].

## Enllaços externs

* «(1157) Arabia» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 6 juny 2015].
# AXA

AXA és una empresa multinacional francesa, amb seu al 8è districte de París, dedicada a les assegurances, la gestió d'inversions i d'altres serveis. Actualment és la primera marca asseguradora mundial, creixent el seu valor un 14% el 2016. El grup AXA opera, principalment, a l'Europa occidental, l'Amèrica del nord, la regió Àsia-Pacífic i l'Orient Mitjà, tot i que també té presència a l'Àfrica. AXA és un conglomerat de negocis independents, operat segons les lleis i regulacions de diversos països. La companyia és un dels components de l'Índex borsari EURO STOXX 50.
Segons un assaig publicat, el 2011, per Vitali et al., AXA era la segona corporació transnacional més poderosa en termes de propietat i, per tant, una de les garants de l'estabilitat del sistema financer global i la competència comercial, juntament amb Barclays i State Street Corporation, primera i tercera respectivament.

## Història

La companyia, originalment, va ser fundada el 1816 amb el nom Mutuelle de L'assurance contre L'incendie (l'Ancienne Mutuelle). El 1978 va adquirir la Compagnie Parisienne de Garantie, passant a anomenar-se Mutuelles Unies. El 1982 es va fer amb la propietat del Drouot Group, canviant el nom per Mutuelles Unies/Drouot. El 1985, no obstant, va rebatejar-se com AXA. L'adquisició de la companyia asseguradora nord-americana The Equitable es produí el 1991. Posteriorment va fer-se amb Union des Assurances De Paris (UAP), fins aquell moment l'asseguradora més important de França, adoptant breument el nom AXA-UAP, tot i que el 1999 va tornar a recuperar el nom AXA. El febrer d'aquell mateix any l'empresa va fer-se amb el Guardian Royal Exchange. El maig de 2000 AXA va comprar les accions que encara no posseïa de Sun Life & Provincial Holdings. El 14 de juny de 2006 AXA va fer-se ambm la principal asseguradora suïssa, el grup Winterthur, comprant-lo per 9 mil milions d'euros a Credit Suisse.

## Referències

* ↑ «Börse Frankfurt (Frankfurt Stock Exchange): Stock market quotes, charts and news». Arxivat de l'original el 2019-02-08. [Consulta: 16 desembre 2016].
* ↑ http://images.zeit.de/wissen/2012-05/s37-infografik-wirtschaft.pdf Arxivat 2016-10-04 a Wayback Machine.
* ↑ «The Network of Global Corporate Control». PLOS, 26-10-2011. DOI: 10.1371/journal.pone.0025995.
* ↑ «Axa Isle of Man: History». Axa-iom.co.im, 12-11-1996. Arxivat de l'original el 2012-03-08. [Consulta: 20 desembre 2012].
* 1 2 3 «milestones». Axa. [Consulta: 20 desembre 2012].
* ↑ Axa to buy UAP International Herald Tribune, 13 November 1996
* ↑ Axa of France to buy Guardian of Britain New York Times, 2 February 1999
* ↑ Sun Life Stock soars as Axa ups bid to £24bn for remaining stake Independent, 3 May 2000
* ↑ Axa buys Swiss rival Winterthur BBC News, 14 June 2006

## Enllaços externs

* AXA Espanya
* Grup AXA
* Cotizació del Grup AXA
* Grup AXA en Mèxic Arxivat 2012-01-21 a Wayback Machine.
# Palau del Roc

El palau del Roc és una masia de Santa Maria de Merlès (Berguedà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una masia d'estructura clàssica coberta a dues vessants i amb el carener perpendicular a la façana de migdia. Té unes dimensions reduïdes i amb finestres quadrades amb llindes monolítiques de pedra i igual que la porta principal. Els murs són fets de maçoneria irregular però les parets cantoneres estan fetes amb carreus ben tallats i polits.

## Història

Situada prop de l'església parroquial de Santa Maria de Merlès, la masia de Palau de Roc és documentada a l'època medieval com una de les propietats dels senyors de Tord. Al segle xvii figura com a masia pertanyent a la jurisdicció dels barons de la Portella.

## Referències

* 1 2 «Palau del Roc». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 setembre 2015].
# 609
## Esdeveniments

* Es consagra el Panteó de Roma a la Verge Maria i tots els sants
* Ocupació d'Edessa per Cosroes II

## Naixements

* Aldoè de Rouen, aristòcrata franc, conseller de diversos reis merovingis i bisbe de Rouen.

## Necrològiques

* Teodor I d'Alexandria, patriarca d'Alexandria.
* Eutropi de València, bisbe de València.
* Licini d'Angers, bisbe d'Angers