# Isòtops del tori

El tori (Th) natural no té cap isòtop estable, tot i que en té un de relativament estable, el $^{232}$Th amb un període de semidesintegració de 14.000 milions d'anys. Pràcticament tot el tori natural és $^{232}$Th i, per tant, es considera el tori com a element monoisotopic. S'han caracteritzat 27 radioisòtops, el més estable dels quals és el $^{232}$Th, seguit del $^{230}$Th amb un període de semidesintegració de 75.380 anys, el $^{229}$Th amb un període de semidesintegració de 7.340 anys i el $^{228}$Th amb un període de semidesintegració d'1,92 anys. Tota la resta d'isòtops radioactius tenen períodes de semidesintegració menors a 30 dies i la majoria d'ells menors a deu minuts
El tori presenta un isòmer nuclear amb una energia d'excitació remarcablement baixa de 7.6 ± 0.5 eV.
Els isòtops de tori de la cadena de desintegració de l'actini, el tori i l'urani es coneixien com :
* radio-actini: $^{227}$Th
* radio-tori: $^{228}$Th
* ioni: $^{230}$Th
* urani Y: $^{231}$Th
* urani X$_1$: $^{234}$Th
Massa atòmica estàndard: 232,03806(2) u

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica(u) | període de semidesintegració | Espín nuclear | composició isotòpics representativa (fracció molar) |
| rang de variació natural (fracció molar) |||
| $^{209}$Th | 90 | 119 | 209.01772(11) | 7(5) ms [3.8(+69-15)] | 5/2-# | |
| $^{210}$Th | 90 | 120 | 210.015075(27) | 17(11) ms [9(+17-4) ms] | 0+ | |
| $^{211}$Th | 90 | 121 | 211.01493(8) | 48(20) ms [0.04(+3-1) s] | 5/2-# | |
| $^{212}$Th | 90 | 122 | 212.01298(2) | 36(15) ms [30(+20-10) ms] | 0+ | |
| $^{213}$Th | 90 | 123 | 213.01301(8) | 140(25) ms | 5/2-# | |
| $^{214}$Th | 90 | 124 | 214.011500(18) | 100(25) ms | 0+ | |
| $^{215}$Th | 90 | 125 | 215.011730(29) | 1.2(2) s | (1/2-) | |
| $^{216}$Th | 90 | 126 | 216.011062(14) | 26.8(3) ms | 0+ | |
| $^{216m1}$Th | 2042(13) keV | 2042(13) keV | 2042(13) keV | 137(4) µs | (8+) | |
| $^{216m2}$Th | 2637(20) keV | 2637(20) keV | 2637(20) keV | 615(55) ns | (11-) | |
| $^{217}$Th | 90 | 127 | 217.013114(22) | 240(5) µs | (9/2+) | |
| $^{218}$Th | 90 | 128 | 218.013284(14) | 109(13) ns | 0+ | |
| $^{219}$Th | 90 | 129 | 219.01554(5) | 1.05(3) µs | 9/2+# | |
| $^{220}$Th | 90 | 130 | 220.015748(24) | 9.7(6) µs | 0+ | |
| $^{221}$Th | 90 | 131 | 221.018184(10) | 1.73(3) ms | (7/2+) | |
| $^{222}$Th | 90 | 132 | 222.018468(13) | 2.237(13) ms | 0+ | |
| $^{223}$Th | 90 | 133 | 223.020811(10) | 0.60(2) s | (5/2)+ | |
| $^{224}$Th | 90 | 134 | 224.021467(12) | 1.05(2) s | 0+ | |
| $^{225}$Th | 90 | 135 | 225.023951(5) | 8.72(4) min | (3/2)+ | |
| $^{226}$Th | 90 | 136 | 226.024903(5) | 30.57(10) min | 0+ | |
| $^{227}$Th | 90 | 137 | 227.0277041(27) | 18.68(9) d | 1/2+ | |
| $^{228}$Th | 90 | 138 | 228.0287411(24) | 1.9116(16) a | 0+ | |
| $^{229}$Th | 90 | 139 | 229.031762(3) | 7.34(16)E+3 a | 5/2+ | |
| $^{229m}$Th | 0.0076(5) keV | 0.0076(5) keV | 0.0076(5) keV | 70(50) h | 3/2+ | |
| $^{230}$Th | 90 | 140 | 230.0331338(19) | 7.538(30)E+4 a | 0+ | |
| $^{231}$Th | 90 | 141 | 231.0363043(19) | 25.52(1) h | 5/2+ | |
| $^{232}$Th | 90 | 142 | 232.0380553(21) | 1.405(6)E+10 a | 0+ | 1.0000 |
| $^{233}$Th | 90 | 143 | 233.0415818(21) | 21.83(4) min | 1/2+ | |
| $^{234}$Th | 90 | 144 | 234.043601(4) | 24.10(3) d | 0+ | |
| $^{235}$Th | 90 | 145 | 235.04751(5) | 7.2(1) min | (1/2+)# | |
| $^{236}$Th | 90 | 146 | 236.04987(21)# | 37.5(2) min | 0+ | |
| $^{237}$Th | 90 | 147 | 237.05389(39)# | 4.8(5) min | 5/2+# | |
| $^{238}$Th | 90 | 148 | 238.0565(3)# | 9.4(20) min | 0+ | |

### Notes

* Es coneixen mostres geològicament excepcionals en les que la composició es troba per sota d'aquests valors. La incertesa de la massa atòmica pot excedir els valors en aquells casos.
* Els valors marcats amb # no estan derivats únicament de dades experimentals, sinó que en part es basen en tendències sistemàtiques. Els espins amb arguments d'assignació febles es troben entre parèntesis.
* Les incerteses es troben en forma concisa entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors d'incertesa indiquen una desviació estàndard, tret de la composició isotòpica i la massa atòmica estàndard de la IUPAC, que utilitzen incerteses expandides.

## Referències

* ↑ E. Ruchowska et al. «Nuclear structure of $^{229}$Th"». Phys. Rev. C, 73, 2006, pàg. 044326. DOI: 10.1103/PhysRevC.73.044326.
* ↑ B. R. Beck et al. «Energy splitting in the ground state doublet in the nucleus $^{229}$Th"». Physical Review Letters, 98, 06-04-2007, pàg. 142501. DOI: 10.1103/PhysRevLett.98.142501.
* Masses isotòpiques de l'Ame2003 Atomic Mass Evaluation Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Composicions isotòpiques i masses atòmiques estàndard de Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Semivida, espín i dades d'isomers triades d'aquestes fonts:
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops de l'actini | Isòtops del tori | Isòtops del protoactini |