OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Joan Camater

Joan Camater (en llatí: Joannes Camaterus, en grec medieval Ἰωάννης Καματηρός) va ser patriarca de Constantinoble de l'any 1198 al 1206.
Formava part de la família Camater, de la que n'era membre Eufrosina Ducena Camaterina, esposa de l'emperador Aleix III Àngel. Era una persona culta que va ocupar diversos càrrecs, entre ells el de cartofílac abans de ser nomenat patriarca. Després de la deposició d'Aleix II Àngel el juliol de 1203, va conservar el càrrec, però segons fonts occidentals tant ell com l'emperador Aleix IV Àngel (1203-1204), amenaçats per la Quarta Croada, van reconèixer l'autoritat del papa per damunt de la del patriarca de Constantinoble. Quan la Quarta Croada va conquerir Constantinoble va fugir cap a la ciutat de Demòtica. L'any 1206 Teodor I Làscaris li va demanar que anés a Nicea on havia establert l'Imperi de Nicea, però no hi va anar, segurament perquè ja era molt gran. Va morir l'abril o el maig d'aquell any.
Va escriure algunes poesies en versos iàmbics entre els quals en destaca un dirigit a l'emperador Manuel II Comnè titulat περὶ ζωδιακοῦ κύκλου καὶ τῶν ἂλλων ἁπάντων τῶν ἐν οὐρανὧ ('Sobre el zodíac i altres respostes des del cel').

## Referències

* ↑ Kazhdan, A. The Oxford dictionary of Byzantium. Vol. 1 [Aaron-Eski]. Oxford: Oxford University Press, 1991, p. 1054-1055, 1096.
* ↑ Smith, William (ed.). «Camaterus, Joannes». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 16 juliol 2023].
# Columna de la Victòria (Berlin)

La Columna de la Victòria (en alemany: Siegessäule (?·pàg.)) és un dels monuments més representatius de Berlín. Va ser dissenyada el 1864 per l'arquitecte Heinrich Strack per commemorar la victòria de Prússia en la guerra contra Dinamarca, i a l'hora d'inaugurar-la Prússia també havia derrotat Àustria i França donant a l'obra un nou propòsit. Arran de les noves victòries s'afegí al capdamunt de la columna una estàtua de bronze de la deessa Victòria dissenyada per Friedrich Drake, de 8,3 metres d'alçada i 35 tones de pes.
Originalment la columna es va erigir davant de l'edifici del Reichstag. Estava composta de tres seccions d'arenisca de 7,5 metres cadascuna decorades amb els canons capturats a l'enemic en les tres guerres que commemoraven.
El 1938 els nazis van traslladar el monument a la seva ubicació actual, al centre del parc del Tiergarten, i van afegir una quarta secció a la columna per celebrar la victòria que suposava l'Anschluss, l'annexió d'Àustria al Tercer Reich. Aquesta quarta columna, decorada amb garlandes daurades, elevava el conjunt als seus 66,89 metres actuals. La nova ubicació al centre d'una zona de jardins va salvar el monument dels bombardejos de la Guerra.
Els gravats de la base van ser retirats per les tropes aliades franceses el 1945, probablement per evitar que els alemanys tinguessin presents els records d'antigues victòries, i especialment la que obtingueren contra els francesos el 1871. Van ser restituïts el 1987 en les celebracions del 750è aniversari de la ciutat de Berlín pel president francès François Mitterrand.
La ubicació actual del monument al centre de la Großer Stern (Gran Estrella), una gran intersecció de carrers enmig de la ciutat envoltada de la gran zona verda del Tiergarten, fa que l'estàtua de la Victòria sigui visible des de la distància.
# SgRNA

El sgRNA (single guide RNA) o simplement gRNA (guide RNA) és un fragment d'ARN creat per tal de guiar la nucleasa Cas9 tal com ho fa a la natura el complex crRNA-tracrRNA. Per tant, la primera part, regió no constant, està formada d'una seqüència de 20 ribonucleòtids complementària a la nostra diana, imitant el crRNA. La segona part, regió constant o scaffold RNA, trobem la seqüència palindròmica que imita el tracrRNA necessària per a la unió a Cas9.

## Referències

* ↑ http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22745249
# Cándido Cartón

Cándido Cartón (Madrid ? - † Madrid, 1949) fou un funcionari espanyol. Va ser botxí de les Audiències de Sevilla (1936-1939) i Madrid (1940-1949). Junt amb Florencio Fuentes Estébanez va ser l'últim botxí que va estar actiu durant la República espanyola i principis del franquisme.
Va actuar com a botxí amb els presos de la Presó de Sevilla i Còrdova durant la Guerra Civil espanyola i, per tant, fou un instrument de la repressió política del franquisme.

## Alguns dels reus executats per Cándido Cartón

* Manuel Gallego Fernández (Sevilla, 8 de març de 1937)
* Manuel González Rubio (Sevilla, 10 de març de 1937)
* Agapito García Atadell (Sevilla, 15 de juliol de 1937)
* Pedro Penabad Rodríguez (Sevilla, 15 de juliol de 1937)
* José Galán Bernal (Sevilla, 11 d'octubre de 1937)
* José Muñoz Mesa (Sevilla, 5 de febrer de 1938)
* Ana París García (Sevilla, 5 de febrer de 1938)
* Miguel Sánchez Torres (Sevilla, 5 de febrer de 1938)
* Miguel Ortega Fernández (Sevilla, 5 de febrer de 1938)
* Mateo Guerrero Muñoz (Còrdova, 10 de febrer de 1938)
* José Herencia Romero (Còrdova, 10 de febrer de 1938)
* Antonio Carrillo Latorre (Còrdova, 10 de febrer de 1938)
* Fernando Rodríguez Liñán (Còrdova, 10 de febrer de 1938)
* Miguel Rodríguez Liñán (Còrdova, 10 de febrer de 1938)
* Antonio Pérez Cabeza (Sevilla, 7 de març de 1938)
* Francisco Bravo Expósito, (a) Sultán (Còrdova, 10 de març de 1938)
* José María Arquillo Medel (Còrdova, 10 de març de 1938)
* Antonio Pino Fernández (Còrdova, 21 de maig de 1938)
* Rafael García Torrico (Còrdova, 27 de juny de 1938)
* Carmelo Iglesias Muñoz (Madrid, 9 de desembre de 1941)

## Referències

* ↑ Martínez, Rubén «Una aproximación a la pena de muerte durante el franquismo». La pena de muerte y su abolición en España, 1995.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Ortiz Villalba, Juan. Del golpe militar a la guerra civil. Sevilla 1936. RD Editores, 2006. ISBN 978-84-934741-8-8.
* ↑ «Ejecución de una sentencia» ( PDF). Nueva España, 1548, 10-12-1941, pàg. 1. Arxivat de l'original el 2018-01-02 [Consulta: 2 febrer 2011].
# Cècrops II

Cècrops (en grec antic Κέκροψ, "Kékrops") va ser el setè rei llegendari o semi-llegendari d'Atenes. En el seu regnat va tenir lloc la gesta de Perseu que va matar Medusa i va alliberar Andròmeda.
Cècrops era fill de Pandíon, rei d'Atenes i possiblement de Zeuxipe i, per tant, germà d'Erecteu, Butes, Procne i Filomela. En algunes tradicions, els seus pares eren Erecteu i la nàiade Praxítea i, per tant, era germà de Pandoros, Mecíon, Procris, Creüsa, Ctònia i Oritia.
Cècrops es va casar amb Metiadusa, amb qui va tenir un fill, Pandíon, que el va succeir.

## Mitologia

Quan Posidó va destruir Erecteu i la seva casa durant la guerra entre Atenes i Eleusis, els seus quatre fills es van disputar el tron. Van elegir un àrbitre, Xutos, que era cunyat seu i va elegir com a rei a Cècrops, que era el fill gran. Els altres fills el van expulsar d'Atenes i va marxar a Acaia.

## Referències

* ↑ Eusebi de Cesarea. Cronografia, 66
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, IX, 33,1
* ↑ Jeroni d'Estridó. Chronicon, B1347
* ↑ Pseudo-Apol·lodor. Βιβλιοθήκη Bibliotheca, III, 15,1
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, I, 5,3
* ↑ Pseudo-Apol·lodor. Βιβλιοθήκη Bibliotheca, III, 15,5
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VII, 1.2
# Vikingulven

Vikingulven és un thriller de terror noruec del 2022 de Netflix interpretat per Liv Mjönes, Elli Rhiannon Müller Osborne, Arthur Hakalahti i Sjur Vatne Brean. El guió ha estat escrit per Espen Aukan i Stig Svendsen, i dirigit per aquest últim. La pel·lícula es va gravar a Notodden, va ser produïda per Filmkamatene A/S i REinvent Studios i es va estrenar a Noruega el 18 de novembre de 2022. Ha estat subtitulada al català.

## Sinopsi

Thale, de 17 anys, es trasllada amb els seus pares a un poble petit després que la seva mare aconsegueix una nova feina a la policia local. Després que un estudiant hagi estat assassinat brutalment en una festa a la qual assistia en Thale, es converteix en una testimoni clau. L'assassí era un animal? Un llop?

## Crítica

Aftenposten va donar a la pel·lícula una puntuació de cinc, i es va referir a ella com "no la més important ni significativa de les pel·lícules noruegues de la tardor. És una pel·lícula de gènere pura i sòlida que fa calfreds. La pel·lícula és simplement un bon entreteniment."
Filmpolitiet va puntuar el film amb un quatre, i es va referir a ella com "una bona i benvinguda addició a la flora del gènere noruec".
VG li va donar un tres a la pel·lícula i es va referir a ella com a "dolenta d'una manera perdonable".
FilmMagasinet va donar a la pel·lícula vuit punts sobre deu, i es va referir a ella com "una de les millors pel·lícules sobre homes llop", i que "hi ha alguna cosa deliciosament satisfactòria en veure un home llop fent estralls a les zones rurals de Noruega".

## Referències

* ↑ «Vikingulven». Goita què fan, ara!. [Consulta: 3 febrer 2023].
* ↑ «I «Vikingulven» får du effektiv og blodig uhygge». Aftenposten, 19-11-2022.
* ↑ «Vikingulven». NRK P3, 16-11-2022.
* ↑ «Filmanmeldelse «Vikingulven»: Billig og blid». VG, 17-11-2022.
* ↑ «Vikingulven». Filmmagasinet, 17-11-2022.

## Enllaços externs

* Vikingulven a Goita què fan, ara!
# Mawsynram

Mawsynram és un poble de les muntanyes Khasi a Meghalaya a 56 km de Shillong un dels més humits de la terra. Segons el Guinness Book of World Records va tenir una precipitació de 26.000 mm el 1985, rècord mundial absolut si bé no hi ha cap estació meteorològica a la zona i, per tant, Mount Waialeale a Hawaii resta com el lloc més humit del món entre els llocs controlats i en tot cas amb la pluja distribuïda al llarg de l'any equilibradament. Està situat a 25° 18′ N, 91° 35′ E﻿ / ﻿25.300°N,91.583°E﻿ / 25.300; 91.583 i a 1400 metres d'altura; Cherrapunji està a entre 10 i 15 km a l'oest. Mawsynram seria el lloc de major precipitació anual basat en les mesures agafades els darrers anys; la mitjana és de 12 m anuals i la major part concentrats al temps del monsó.
Comparativa entre Cherrapunji i Mawsynram:
| Any | Cherrapunji, pluja (mm) | Mawsynram, pluja (mm) |
| 2002 | 12.262 | 11.300 |
| 2001 | 9.071 | 10.765 |
| 2000 | 11.221 | 13.561 |
| 1999 | 12.503 | 13.444 |
| 1998 | 14.536 | 16.090 |
Font: The Tribune, Chandigarh, agost del 2003.
A la vora del poble hi ha la cova de Mawjymbuin dins la qual una estalagmita en forma de lingam de Xiva.

## Enllaços externs

* The Tribune (India) - The dispute between Mawsynram and Cherrapunji for the title of "wettest place on earth"
* UFL - Dispute between Mawsynram and Cherrapunji for the rainiest place in the world
# Camater

Camater és el nom dels següents personatges:
* Andrònic Camater, noble romà d'Orient, escriptor
* Gregori Camater, governador romà d'Orient
* Joan Camater, patriarca de Constantinoble del 1198 al 1204
# Sitdjehuti

Sitdjehuti (o Satdjehuti) va ser una princesa i reina d'Egipte de finals de la XVII dinastia. Era filla del faraó Tao I i de la reina Tetisheri. Va ser també l'esposa del seu germà i faraó Seqenenre Tao i la mare de la princesa Amosis. El seu nom significa "Filla de Thoth".
Sitdehuti en jeroglífic :
Al revers de la seva màscara funerària, on hi figura un dels primers extractes del llibre dels morts, se la presenta la següent manera:
   filla d'un rei, germana d'un rei, Satdjéhouty, anomenada Satibou, justa amb la veu, nascuda de la dona reial Tetisheri.
Un llenç funerari, conservat al Museu de Torí, descobert a la tomba QV47 de la Vall de les Reines i pertanyent a la princesa Amosis, completa la genealogia de Sitdjehuti. La princesa Amosis era filla i germana de reis, "engendrada pel bon déu Seqenenre, fill de Re Taà, i portada al món per la filla del rei, germana del rei, esposa del rei Sitdjehuti". Amosis és l'única filla coneguda de Sitdjehuti.
L'absència del títol "Mare del Rei" fa pensar que Sitdjehuti no tenia cap fill. Per tant, la majoria dels altres fills coneguts de Tao II segurament els va tenir amb la gran esposa reial Aah-Hotep. Sitdjehuti era sens dubte una dona secundària del seu germà.
La seva mòmia va ser descoberta cap al 1820, així com el seu sarcòfag, la seva màscara funerària i un escarabeu. Un element de lli trobat amb aquests elements incloïa un text que indicava que eren regals oferts per la seva neboda, la dona i la mare reial Amosis-Nefertari. Es dedueix doncs que Sitdjehuti va viure almenys fins al regnat del seu nebot Amosis I, fins i tot fins al d'Amenofis I.
El sarcòfag de Sitdjehuti es troba ara al museu de Múnic. La seva màscara funerària està exposada al Museu Britànic (EA 29770).

## Fotos

* Fragment del sudari funerari de la princesa Amosis, títols i nom de la seva mare: Filla reial, Germana reial i Dona reial Sitdjehut (Museu Egipci de Torí).
* Idem, amb els noms dels dos pares de la princesa i Satdjeouti.
* Idem, visió general de les fórmules funeràries del Llibre dels Morts.
* Idem, als cartutxos de la columna dreta, el nom d'Amosis i el seu pare rei Seqenenre (Tao II).
* Idem, el nom de Sitdjehuti en un cartutx.

## Referències

* ↑ Dodson i Hilton, 2004.
* ↑ Ziegler, 2008, p. 358.
* ↑ Gitton, 1984, p. 18.
* ↑ Ryholt, 1997, p. 277.
* ↑ Quirke i Spencer, 1996, p. 188-189.

## Vegeu també

* Llista de mòmies reials egípcies
* La dona a l'Antic Egipte

## Bibliografia

* Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
* Gitton, Michel. Les divines épouses de la 18e dynastie (en francès). Belles-Lettres, 1984. ISBN 2-25160-306-9.
* Quirke, Stephen; Spencer, Jeffrey. The British Museum Book of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 1996. ISBN 0500279020.
* Ryholt, Kim. The Political Situation in Egypt during the Second Intermediate Period, c.1800-1550 BC (en anglès). Copenhagen: Museum Tusculanum Press, 1997. ISBN 87-7289-421-0.
* Ziegler, Christiane. Reines d'Égypte – D'Hétephérès à Cléopâtre (en francès). Somogy éditions d'art, 2008. ISBN 978-2-7572-0192-3.
# Rayveness

Rayveness (nascuda el 19 de juny de 1972 a Jamestown, Carolina del Nord), és una actriu porno nord-americana amb una extensa trajectòria, exquàquera i membre del Saló de la Fama de l'AVN i del Saló de la Fama de la XRCO.

## Biografia

Abans de començar a treballar com a actriu porno, va treballar com a venedora de Avon, cangur i després en diversos restaurants de menjar ràpid. Va començar a treballar en la pornografia a l'edat de 18 anys, després que el seu llavors marit Net Bone va veure un segment sobre "vídeos de collita pròpia" en el show de Sally Jessy Raphäel. (es va casar amb ell un mes abans de graduar-se en l'institut).

## Carrera cinematogràfica

Rayveness va iniciar en la indústria porno als 18 anys el 1990, i inicialment va actuar únicament amb el seu llavors marit (conegut pel pseudònim de Net Bone) i altres estrelles femenines. El seu nom artístic és d'origen indi i significa "de l'esperit”. En 1997 es va divorciar de Net Bone i va començar a treballar amb altres actors masculins. El 2000 va contreure matrimoni novament, aquesta vegada amb l'actor porno Tod Alexander, de qui es va divorciar en 2003.
El 2000 es va prendre un descans de la indústria del cinema per a adults per seguir actuant en la indústria del cinema convencional. Es va tenyir el cabell de color vermell i feia servir lents de contacte marrons per reduir al mínim la possibilitat que algú la reconegués. Rayveness va interpretar un paper amb diàleg a "Policies de Nova York" i va participar en "Camí a la guerra" en el paper de Lynda, la filla major del president Lyndon B. Johnson. Va tornar a la indústria per adults en 2003 després de la mort de John Frankenheimer, qui era la seva principal connexió en la indústria del porno.
En 2006 va ser nominada als premis XRCO com la "MILF de l'any". Rayveness va prendre un segon descans de la indústria del cinema pornogràfic en juny de 2006 fins a l'agost de 2007, per tenir un fill mitjançant una fertilització in vitro. En juliol de 2009 va esdevenir la primera estrella contractada per l'estudi Girlfriends Films, un contracte que li va permetre continuar actuant en escenes heterosexuals per altres estudis.
En febrer de 2011 va anunciar la seva retirada de la indústria de la pornografia en la xarxa social Twitter. En juliol de 2012, va actuar novament en una escena per Reality Kings, però es va retirar de nou en desembre d'aquell any.

## Vida personal

En 1998 va contreure matrimoni amb el també actor porno Dizzy Blonde, de qui es va divorciar en desembre de 2001. En febrer de 2007, va néixer el seu primer fill, fruit de la fertilització in vitro, encara que no ha fet públic el nom del pare del nadó. En la seva pàgina de Myspace, va dir que tenia planejat seguir treballant en la indústria del porno.

## Referències

* ↑ «Premios XRCO». XRCO. Arxivat de l'original el 2007-10-12. [Consulta: 20 desembre 2007].
# Eclipse Public License

Eclipse Public License (amb acrònim EPL), en ciències de la computació, és un tipus de llicència de programari de codi obert i que empra l'Eclipse Foundation per al seu programari. L'EPL reemplaça la llicència CPL (Common Public License) i elimina certs termes relacionats amb litigis sobre patents.

## Idees bàsiques

* L'EPL és una llicència copyleft.
* L'EPL no és compatible amb la llicència GPL i, per tant, no es poden combinar les dues llicències en un mateix producte.
* L'EPL està basada en la llicència CPL però hi ha algunes diferències (elimina la clàusula 7 de CPL).
* L'EPL és una versió dèbil de la LGPL.
* L'EPL requereix que el desenvolupador obri el codi, a diferència de la llicència Apache.

## Vegeu també

Altres tipus de llicència de programari: GNU General Public License, Common Public License

## Referències

* ↑ «Debian – License information». Software in the Public Interest, Inc.. [Consulta: 10 desembre 2009].
* 1 2 «Licenses – Free Software Foundation». Free Software Foundation. Arxivat de l'original el 8 de febrer 2010. [Consulta: 10 desembre 2009].
* ↑ «Licenses by Name». Open Source Initiative. [Consulta: 10 desembre 2009].
* ↑ «Copyleft: Pragmatic Idealism – Free Software Foundation». Free Software Foundation. [Consulta: 10 desembre 2009].
* ↑ «Eclipse Public License - Version 1.0» (en anglès). https://www.eclipse.org/.+[Consulta: 3 juliol 2017].
* ↑ «Top 10 Eclipse Public License Questions Answered» (en anglès). WhiteSource, 20-07-2016.
# Darya Imad Xa

Darya Imad Shah (? - 1561) fou el tercer sultà imadxàhida de Berar. Va succeir al seu pare Ala al-Din Imad Xa quan va morir el 1530. Només es tenen dades parcials donades per Ferishta i pel Burhan-i maathir.
El 1542 Burhan Nizam Shah d'Ahmednagar i el seu aliat Amir Barid de Bidar van aprofitar l'enfrontament entre Ibrahim Adil Shah de Bijapur i el seu visir Asad Khan Lari per envair Bijapur, que fou assetjada. Ismail va demanar ajut a Darya que hi va acudir amb un exèrcit i va obligar els invasors a aixecar el setge i demanar la pau. El 1543 Darya va donar a la seva germana Rabia en matrimoni a Ibrahim Adil Shah; d'altra banda, per no crear cap enuig a Burhan Nizam Shah, li va donar al fill i hereu d'aquest, Husayn Nizam Shah, una filla de nom Bibi Dawlat en matrimoni.
El 1544 van sorgir diferències entre Ibrahim i Darya, i Burhan ho va aprofitar per envair Bijapur aliat al raja Sadashyvaray (Ramaraja dels musulmans) de Vijayanagar, i al sultà xiïta de Golconda; la part que va tenir Berar en la guerra que va seguir és desconeguda. Poc després, mort Burhan Nizam Shah (1553) el va succeir el seu fill Husayn Nizam Shah (Husayn Shah I) i Abd al-Kadir declarat enemic del xiïsme, que tenia el suport de la facció de cortesans natius del Dècan, se li va oposar però fou derrotat i va fugir a Berar on va demanar asil. Una mica abans havia arribat també a Berar un altre noble, Sayf Ayn al-Mulk, que havia estat el comandant en cap de l'exèrcit de Burhan Nizam Shah però que no gaudi de la confiança de Husayn. Un cunyat de Husayn també es va exiliar, però a Bijapur, i va donar suport a les pretensions de Shah Ali, fill de Burhan Nizam Shah i de Maryam, princesa adilshàhida i, per tant, germanastre d'Husayn Shah I. Darya fou arrossegat a la guerra entre Bijapur i Ahmednagar segurament en contra de la seva voluntat, ja que va tenir un paper reduït i passiu. A la batalla de Sholapur, Ibrahim Adil Shah va confiar el comandament de l'ala dreta a Darya (i ell mateix es va reservar el centre); durant la batalla va córrer el rumor (fals) que Sayf Ayn al-Mulk s'havia passar als nizamshàhides i Ibrahim va abandonar el camp; la sort de Darya no està especificada però cal suposar que va poder tornar sa i estalvi al seu domini, doncs encara que no torna a ser esmentat en cap crònica, Ferishta diu que va tenir un regnat pacífic fins a la seva mort el 1561.
Mort Darya suposadament el 1561 el va succeir el seu fill Burhan Imad Xa.

## Nota

* ↑ Que en diverses ocasions confon a Darya amb el seu pare, al que fa morir el 1532, però aclareix que el seu relat està basat en tradicions orals al no haver pogut trobar cap document escrit
* ↑ Ferishta situa aquestos fets el 1552 el que és impossible ja que en aquest any Burhan era viu; així cal situar-ho el 1554 data en què estan d'acord la major part dels historiadors, basat en la Zawal-i khusrawan, que indica que fou el mateix any que van morir Mahmud Shah III de Gujarat i Islam Shah Suri
* ↑ Ferishta situa altre cop la revolta el 1552 però fa morir a Burhan el 1554

## Referències

* Harun Khan Sherwani, The Bahmanis of the Deccan, Hayderabad, 1953
# Cal Semion

Cal Semion és una casa de Granyena de Segarra (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa situada entre mitgeres en el C/Major de la vila, de planta irregular i reformada amb el temps. La seva façana principal s'estructura a partir de planta baixa, primer pis i terrat. L'element més destacable de la primitiva casa el trobem el la porta d'entrada. Aquesta porta se'ns presenta allindada i emmarcada amb carreus de pedra picada. La llinda d'aquesta porta mostra un treball en relleu en pedra, ondulat, a modus de sanefa. Al costat dret de la porta principal, una finestra quadrada, protegida amb una reixa de ferro. Aquesta planta baixa, presenta un paredat
bastant ben disposat i caira bastant rústic. El primer pis, totalment reformat i arrebossat amb una sola finestra, protegida amb una reixa; i finalment la casa es cobreix amb una estructura de terrat.

## Referències

* 1 2 «Cal Semion». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 octubre 2017].
# Eclipsi solar del 12 d'agost de 2026

L'eclipsi solar del 12 d'agost de 2026 serà un eclipsi solar total. És el següent eclipsi europeu després del l'11 d'agost de 1999. L'eclipsi total serà visible a Europa només a Islàndia, Espanya i dues parròquies de l'extrem nord-est de Portugal (Guadramil i Rio de Onor). Després de començar a les costes russes del Mar de Laptev amb el sol de mitjanit, travessarà les regions polars del nord, i passarà molt a prop del pol Nord (98,6% ocultació del disc solar). La banda de totalitat recorrerà Groenlàndia i tindrà el seu màxim a l'alçada de la costa nord-oest d'Islàndia, des d'on baixarà per l'oceà Atlàntic cap a la península Ibèrica. Després travessarà Espanya en direcció sud-est durant la tarda local, i acabarà amb la posta de sol a les Illes Balears.
Es podrà veure com a eclipsi total a les ciutats de Lleida, Tarragona, Castelló, València o Palma. En canvi, Barcelona, Girona, Alacant, Andorra la Vella o Perpinyà quedaran fora de l'àrea de totalitat i, per tant, es veurà com a eclipsi parcial.

## Referències

* ↑ 12–13 August, 2026. — Total Solar Eclipse — 75°41'N, 113°22'E. timeanddate.com
* ↑ «Eclipse Map — 12 August 2026 Total Solar Eclipse». timeanddate. [Consulta: 26 octubre 2022].

## Enllaços externs

* http://eclipse.gsfc.nasa.gov/SEplot/SEplot2001/SE2026Aug12T.GIF