OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Els Pujals

Els Pujals és una muntanya de 172 metres que es troba al municipi de Sant Climent Sescebes, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de les Piles

El Puig de les Piles és una muntanya de 106 metres que es troba al municipi de Sant Mori, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc de les Cols

El Roc de les Cols és una muntanya de 898 metres que es troba entre els municipis de Cantallops i de la Jonquera, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roques Blanques (Colera)

El Roques Blanques és una muntanya de 45 metres que es troba al municipi de Colera, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de les Roques

El puig de les Roques és una muntanya de 487 metres situada al municipi de Maçanet de Cabrenys, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de l'Estany

El Puig de l'Estany és una muntanya de 28 metres que es troba al municipi de Torroella de Fluvià, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de ses Formigues

El Puig de ses Formigues és una muntanya de 91 metres que es troba al municipi de Cadaqués, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de Taravaus

El Puig de Taravaus és una muntanya de 699 metres que es troba entre els municipis de Colera, a la comarca de l'Alt Empordà i de Banyuls de la Marenda, a la comarca del Rosselló.
Està situat a l'extrem meridional del terme banyulenc i al nord-oest del de Colera. És a prop a l'est del Coll dels Empedrats.

## Etimologia

Joan Coromines atribueix la forma Taravaus i d'altres de semblants a un nom propi germànic, tant pel que fa al primer component, thras-, que correspon a un nom propi molt documentat en fonts altmedievals centroeuropees, com per al segon, -ald, -wald o bad, també molt freqüent en noms d'origen germànic. Això hauria donat Tarabald, que hauria evolucionat a Taravaus, com és freqüent en català en noms amb aquesta terminació.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «12-Banyuls de la Marenda». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Banyuls de la Marenda». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Coromines, Joan. «Banyuls». A: Onomasticon Cataloniae: Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i la Caixa, 1997 (Onomasticon Cataloniae, VII Sal - Ve). ISBN 84-7256-854-7.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ El Puig de Taravaus en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ Coromines 1997.
# Puig del Mont

El Puig del Mont és una muntanya de 609 metres que es troba al municipi de Cabanelles, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Blancardit

El Blancardit és una muntanya de 1.485 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig d'en Manyana

El Puig d'en Manyana és una muntanya de 257 metres que es troba al municipi de Cadaqués, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Denou

El Puig Denou és una muntanya de 511 metres que es troba al municipi d'Albanyà, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Gros (Campmany)

El Puig Gros és una muntanya de 133 metres que es troba al municipi de Campmany, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Nan

El Puig Nan és una muntanya de 141 metres que es troba al municipi de Campmany, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Polliversà

El Puig Polliversà és una muntanya de 89 metres que es troba al municipi de Masarac, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Rodó (Cantallops)

El Puig Rodó és una muntanya de 430 metres que es troba entre els municipis de Cantallops, a la comarca de l'Alt Empordà i França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Rodó (Roses)

El Puig Rodó és una muntanya de 442 metres que es troba al municipi de Roses, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roques Blanques (Rabós)

El Roques Blanques és una muntanya de 591 metres que es troba al municipi de Rabós, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de Miralles

La Roca de Miralles és una muntanya de 278 metres que es troba entre els municipis del Port de la Selva, Llançà i de Vilajuïga, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Coma de l'Embut

La Coma de l'Embut és una vall del terme municipal de Queralbs, al Ripollès.
Està situada al vessant nord de la Serra de l'Embut, entre el Puigmal, el Pic del Segre i el Roc dels Eugassers. Hi neixen diferents corrents fluvials que formen el Torrent de la Coma de l'Embut i desemboquen al Torrent de Finestrelles. Hi passa el camí que va del Santuari de Núria al Puigmal per la ruta clàssica.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* «Coma de l'Embut». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* «Mapa Topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Bony de la Torredella

El Bony de la Torredella és una muntanya de 2.035 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de la Covil

La Serra de la Covil és una serra situada entre els municipis de Cercs i de Vilada a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 932 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Nicèfor Melissè

Nicèfor Melissè (grec medieval: Νικηφόρος Μελισσηνός, Nikiforos Melissinós; nascut cap al 1045 i mort el 17 de novembre del 1104) fou un general i aristòcrata romà d'Orient. De llinatge il·lustre, fou governador i general als Balcans i Anatòlia a la dècada del 1060. En el període convuls que seguí la batalla de Mantziciert (1071), durant el qual diversos generals intentaren usurpar el tron, Melissè es mantingué fidel a Miquel VII Ducas i fou exiliat pel seu successor, Nicèfor III Botaniates. El 1080-1081, amb ajuda dels turcs, prengué el control dels territoris romans que encara quedaven a Anatòlia i es proclamà emperador tot rebel·lant-se contra Nicèfor III. Tanmateix, el seu cunyat, Aleix Comnè, també es revoltà poc després i aconseguí prendre Constantinoble, de manera que, després d'una breu rivalitat, Nicèfor se sotmeté al nou emperador a canvi de la dignitat de cèsar i el càrrec de governador de Tessalònica. A partir d'aquell moment es mantingué lleial a Aleix i participà en la majoria de les campanyes del període 1081-1095 als Balcans al costat de l'emperador. Morí el 17 de novembre del 1104.

## Referències

* ↑ Nikolia, 2003, «Chapter 2».
* ↑ Varzós, 1984, p. 62, 63 i 81.
* ↑ Treadgold, 1997, p. 613.
* ↑ Varzós, 1984, p. 83 i 84.

## Bibliografia

* Nikolia, D. «Nikephoros Melissenos» (en anglès). Encyclopaedia of the Hellenic World, Asia Minor. Fundació del Món Hel·lènic, 2003. [Consulta: 11 juny 2023].
* Treadgold, W. T. A History of the Byzantine State and Society (en anglès). Stanford University Press, 1997. ISBN 0-804-72630-2.
* Varzós, K. «Η Γενεαλογία των Κομνηνών (A)» (PDF) (en grec). Centre d'Estudis Bizantins de la Universitat de Tessalònica, 1984. Arxivat de l'original el 2019-04-01. [Consulta: 18 gener 2020].
# Dvinosaures

Els dvinosaures (Dvinosauria) son un subordre extint d'amfibis temnospòndils que apareix a la revisió cladística del grup feta per Yates and Warren l'any 2000. Representen un grup primitiu de tetràpodes parcialment o total aquàtics que existiren des del Carbonífer superior fins al Triàsic Inferior i que prosperaren i foren més comuns durant el Permià.

## Descripció

Les seves característiques distintives son la reducció de l'osca òtica i l'existència de 28 o més vèrtebres presacrals.

## Filogènesi

Cladograma dels dvinosaures segons Englehorn et al. 2008:
| Dvinosauria | Trimerorhachidae  Trimerorhachis Neldasaurus Perryella  Dvinosauroidea  Isodectes (Eobrachyopidae) Acroplous (Eobrachyopidae) Dvinosauridae Kourerpetidae  Tupilakosauridae  Slaugenhopia Tupilakosaurus Thabanchuia |
Cladograma segons Schoch de 2013:
| Dvinosauria | Trimerorhachis Neldasaurus Dvinosaurus Isodectes Acroplous Thabanchuia Tupilakosaurus |
Cladograma segons Cisneros et al. 2015:
| Dvinosauria | Trimerorhachidae  Trimerorhachis Procuhy Neldasaurus Timonya  Dvinosauroidea  Acroplous Isodectes Dvinosaurus  Tupilakosauridae  Slaugenhopia Tupilakosaurus Thabanchuia |
La família dels Eobrachyopidae és parafilètica.

## Notes i referències

* ↑ Yates, A. M. & A. A. Warren. (2000) The phylogeny of the ‘higher’ temnospondyls (Vertebrata: Choanata) and its implications for the monophyly and origins of the Stereospondyli. Zoological Journal of the Linnean Society 128: 77-121.
* ↑ Englehorn, J.; Small, B.J.; Huttenlocker, A. «A redescription of Acroplous vorax (Temnospondyli: Dvinosauria) based on new specimens from the Early Permian of Nebraska and Kansas, U.S.A.». Journal of Vertebrate Paleontology, 28, 2, 2008, pàg. 291–305. DOI: 10.1671/0272-4634(2008)28[291:AROAVT]2.0.CO;2.
* ↑ Schoch, Rainer R. 2013. The evolution of major temnospondyl clades: an inclusive phylogenetic analysis. Journal of Systematic Palaeontology. 1–33
* ↑ «New Permian fauna from tropical Gondwana». Nature Communications, 6, 05-11-2015, pàg. 8676. DOI: 10.1038/ncomms9676.
* Laurin, M. i Steyer, J-S (2000) Phylogeny and Apomorphies of Temnospondyls, The Tree of Life Web Project

## Enllaços externs

* Temnospondyli: Limnarchia a Palaeos
* Dvinosauria a Mikko's Phylogeny Archive (cladograma basat en el de Yates i Warren de 2000)
* Subordre †Dvinosauria - Jerarquia Científica a The Taxonomicon
# Fàbrica Can Salom

Can Salom fou una fàbrica de sabates creada al barri de La Soledat (Palma) el 1938. El seu fundador va ser Jaime Salom i l'edifici va ser construït per l'arquitecte Guillem Muntaner i és d'estil racionalista. Les sabates de Can Salom a partir de 1942 es varen popularitzar amb el nom de "sabates Gorila". Es tractava d'unes sabates infantils que es caracteritzaven per la seva durabilitat i robustesa, gràcies a la goma vulcanitzada. Els anys 50, 60 i 70 foren els anys de màxima esplendor i arribaren a produir 800.000 parells de sabates. La fàbrica va arribar a tenir més de 400 empleats. La seva popularitat també la va aconseguir gràcies al fet de regalar una pilota de goma per cada parell comprat. Jaime Salom s'havia inspirat amb la pel·lícula King Kong estrenada el 1933 per dissenyar el logotip de la seva empresa.
L'empresari industrial, Jaime Salom, es convertí en un dels mallorquins més rics del moment i entorn el 1955 va fundar un equip ciclista, el Minaco Gorila, amb el que participava a quasi totes les voltes que se celebraven a Espanya.
Jaime Salom va morir als anys 80 i la propietat passà a mans de Miquel Oliver, el qual va vendre la fàbrica a una empresa de calçat d'Arnedo (La Rioja). La fàbrica de Palma tancà les portes entorn a l'any 1990, però avui en dia la marca Gorila es continua produint a Arnedo (La Rioja).
Pel que fa a l'edifici de la fàbrica Can Salom avui en dia resta en desús, però s'ha anunciat la seva rehabilitació per part del Grup Sampol. En breu aquest edifici situat al carrer de sa Punta de La Soledat Sud, i que ocupa uns 8.000 metres quadrats, es convertirà en un Citylab en l'anomenada zona d'innovació del districte de Llevant de Palma.

## Referències

* ↑ Diario de Mallorca, 21-05-2018.
* ↑ «Los calzados gorila de antaño».
* ↑ Última Hora, 16-06-2017.
* ↑ Última Hora, 21-07-2021.
# Colom carablanc

El colom carablanc (Turacoena manadensis) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita zones boscoses de Sulawesi i algunes illes properes.

## Referències

* ↑ Colom carablanc a CERCATERM Rev. 06/05/2012
# El Coscoller (Coll de Nargó)

El Coscoller és una muntanya de 1.347 metres que es troba al municipi de Coll de Nargó, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Grau (Cava)

El Grau és una muntanya de 1.415 metres que es troba al municipi de Cava, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Minguet

El Minguet és una muntanya de 1.640 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Pauet

El Pauet és una muntanya de 611 metres que es troba al municipi de Bassella, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Areoscelidis

Els areoscelidis (Araeoscelidia) és un ordre de sauròpsids diàpsids extints amb una semblança superficial amb les sargantanes. Conté els gèneres Araeoscelis, Petrolacosaurus, el possiblement aquàtic Spinoaequalis i d'altres menys coneguts com a Kadaliosaurus i Zarcasaurus.
Aquest clade és considerat tàxon germà de tots els diàpsids posteriors actualment coneguts.

## Referències

* Carroll, Robert L.. Vertebrate paleontology and evolution. New York: W.H. Freeman and Co, 1988.
* Benton, Michael J.. Vertebrate paleontology. 2a edició. Oxford: Blackwell Science, 2000.
# La Capella (Montferrer i Castellbò)

La Capella és una muntanya de 1.417 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Creuïlla

La Creuïlla és una muntanya de 1.953 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «La Creuïlla». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# L'Artic

L'Artic és una muntanya de 1.821 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Ançoles

Les Ançoles és una muntanya de 1.068 metres que es troba al municipi de Coll de Nargó, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pui Redon (Montferrer i Castellbò)

El Pui Redon és una muntanya de 1.933 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc de les Tres Creus

El Roc de les Tres Creus és una muntanya de 854 metres que es troba al municipi d'Oliana, a la comarca de l'Alt Urgell. És el punt més alt de la Serra de les Canals.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Roc del Cucut (les Valls de Valira)

El Roc del Cucut és una muntanya de 1.275 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc del Vinyer

El Roc del Vinyer és una muntanya de 1.446 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc Fumat

El Roc Fumat és una muntanya de 1.569 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc Xic

El Roc Xic és una muntanya de 2.006 metres que es troba al municipi del Pont de Bar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de l'Orri

La Roca de l'Orri és una muntanya de 1.736 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca del Millet

La Roca del Millet és una muntanya de 1.901 metres que es troba al municipi de Josa i Tuixén, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca del Morral

La Roca del Morral és una muntanya de 1.824 metres que es troba al municipi del Pont de Bar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Móra

La Roca Móra és una muntanya de 1.855 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Senyada

La Roca Senyada és una muntanya de 2.063,3 metres d'altitud que es troba a cavall dels termes municipals de Montferrer i Castellbò (antic terme de Pallerols del Cantó), a la comarca de l'Alt Urgell, i de Soriguera (terme primigeni de Soriguera), a la comarca del Pallars Sobirà.
Està situada a l'extrem nord-est del terme municipal, al sud de l'Eixida de Montenartró i de la Costa de Roca Senyada, a l'esquerra del Barranc de les Comes de Rubió.
És dins del Parc Natural de l'Alt Pirineu.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Lapaix

El Turó de Lapaix és una muntanya de 1.712 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Spinoaequalis schultzei

Spinoaequalis schultzei és una espècie extinta de rèptil areoscelidi que visqué al supercontinent de Lauràsia durant el Carbonífer superior, fa entre 298,9 i 303,7 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a Kansas (Estats Units). Es tracta de l'única espècie del gènere Spinoaequalis. Juntament amb el petrolacosaure, és un dels únics diàpsids del Carbonífer que es coneixen. És possible que fos aquàtic: la cua és típica d'un animal aquàtic, però l'anatomia de les potes fa pensar que era plenament terrestre. El nom genèric Spinoaequalis significa ‘espines iguals’, mentre que el nom específic schultzei fou elegit en honor del paleontòleg alemany Hans-Peter Schultze.

## Referències

* 1 2 Entrada «Spinoaequalis schultzei» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 28 desembre 2024].
* ↑ Benton, 2014, p. 130.
* ↑ DeBraga i Reisz, 1995, p. 208 i 209.
* ↑ DeBraga i Reisz, 1995, p. 200.

## Bibliografia

* Benton, M. J. Vertebrate Palaeontology (en anglès). 4a edició. Wiley-Blackwell, 2014. ISBN 9781118407554.
* DeBraga, M.; Reisz, R. R. «A new diapsid reptile from the uppermost Carboniferous (Stephanian) of Kansas» (en anglès). Palaeontology, 38, 1, 1995, pàg. 199-212.
# Roc de l'Àliga (les Valls d'Aguilar)

{{Infotaula indret
|localitzacio = Les Valls d'Aguilar (Alt Urgell) }} El Roc de l'Àliga és una muntanya de 1.151 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell. Prop del cim hi ha un búnquer, l'antic centre de comandament i observació del centre de resistència de Músser.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Músser - Roc de l'Àliga». www.google.com. [Consulta: 20 octubre 2016].
# Serrat de Gabandé

El Serrat de Gabandé és una muntanya de 1.243 metres que es troba al municipi de Coll de Nargó, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Museu Indi Seminola Ah-Tah-Thi-Ki

Ah-Tah-Thi-Ki és un museu de cultura d'història seminola, situada a la reserva índia de Big Cypress al comtat de Hendry, Florida. El museu és propietat i és gestionat per la Tribu Seminola de Florida.
El museu va obrir les portes el 1997, i ha estat designat com a afiliat de la Institució Smithsonian.
El museu manté la Seminole Indian Library and Archives amb la finalitat de preservar i fer accessibles la història dels seminola i dels amerindis dels Estats Units per a estudiosos i el públic en general. Entre la documentació hi ha: documents governamentals que daten de principis de 1800 a mitjan 1900 i que cobreixen 60 tribus de nadius americans; una col·lecció de diaris; la col·lecció de fotografia Ethel Cutler Freeman; la col·lecció de fotografies Boehmer; la col·lecció de cartes de la família Brown; i diversos memoràndums tribals.
El Programa d'Història Oral del Museu Indi Seminola Ah-Tah-Thi-Ki preserva la història, cultura i memòria seminola a través de l'enregistrament de la paraula parlada. La col·lecció d'història oral inclou entrevistes realitzades en mikasuki i muskogi.

## Referències

* ↑ «Ah-Tah-Thi-Ki Mission and History». Arxivat de l'original el 2013-02-13. [Consulta: 10 setembre 2014].
* ↑ «Seminole Indian Library and Archives». Arxivat de l'original el 2014-01-16. [Consulta: 10 setembre 2014].
* ↑ «Seminole Indian Oral History». Arxivat de l'original el 2014-01-16. [Consulta: 10 setembre 2014].

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2013-01-21 a Wayback Machine.
# Serrat de Can Matosa

El Serrat de Can Matosa és una serra situada al municipi de L'Espunyola a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 818 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya