OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Heteromeryx dispar

Heteromeryx dispar és una espècie extinta de mamífer artiodàctil de la família dels protoceràtids que visqué a Nord-amèrica durant l'Eocè, fa entre 37 i 37,2 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils als Estats Units (Dakota del Sud, Nebraska i Texas). Es tracta de l'única espècie classificada actualment en el gènere Heteromeryx. Era si fa no fa igual de gros que Pseudoprotoceras. El crani a partir del qual fou descrit mancava de banyes, però com que no és clar si pertanyia a un mascle o una femella, no se sap si la falta de banyes era una condició general de l'espècie o exclusivament de les femelles. El nom genèric Heteromeryx significa ‘remugant diferent’, mentre que el nom específic dispar té el mateix significat en llatí que en català.

## Referències

* 1 2 Entrada «Heteromeryx dispar» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 16 novembre 2024].
* ↑ Prothero i Foss, 2007, «Family Protoceratidae» (D. R. Prothero i J. A. Ludtke).

## Bibliografia

* Prothero, D. R.; Foss, S. E. The Evolution of Artiodactyls (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2007. ISBN 978-0-8018-8735-2.
# Ita (princesa)

Ita (Jt3) va ser una princesa egípcia, filla d'un rei que va viure a la dinastia XII, cap a l'any 1850 aC. Se la coneix gràcies a la figura d'una esfinx trobada a Qatna a la Síria moderna. La peça es troba avui al Museu del Louvre (AO 14075). En aquesta figura porta els títols de "Dona noble" (iryt-p`t) i "Filla del Rei del seu cos".
Ita en jeroglífic :
Hi ha un enterrament al costat de la piràmide del rei Amenemhet II a Dashur que pertany també a una princesa anomenada Ita. L'enterrament es va trobar intacte i contenia un taüt de fusta decorat amb textos religiosos i el seu nom, i un conjunt d'ornaments personals preciosos (un collar, polseres, tormelleres i una daga ricament adornada. També hi van trobar altres objectes, com ara la figura d'una oreneta, un fuet i una maça cerimonials. A la tomba només hi ha inscrit el títol de "Filla del Rei".
Tanmateix no és clar si ambdues dones diguin la mateixa persona, ja que l'estàtua de Qatna data estilísticament del temps del rei Sesostris I o Amenemhet II, mentre que la tomba podria ser molt posterior. Si fos la mateixa Ita, la ubicació de la tomba podria indicar que era filla d'Amenemhet II.

## Referències

* ↑ Fay, 1996, p. 30-32, 44-45.
* 1 2 de Morgan, 1903, p. 50-55.
* ↑ Fay, 1996, p. 44.

## Vegeu també

* La dona a l'antic Egipte

## Bibliografia

* de Morgan, Jacques. Fouilles a Dahchour, Mars-Jiun 1894 (en francès). vol. II. Viena: Adolphe Holzhausen Imprimeur de la Court, 1903. DOI 10.11588/diglit.4189.
* Fay, Biri. The Louvre Sphinx and Royal Sculpture from the Reign of Amenemhat II (en anglès). Magúncia: Verlag Philipp von Zabern, 1996. ISBN 3-8053-1760-3.
# Piu Xaliu

Piu Xaliu és un joc que es jugava en el segle xix a Menorca, i consta de tres parts: Piu Xaliu, Vola Vola i Tim Tam. Al principi es reunien els membres d'una família al voltant d'una taula. Cada un dels participants col·loca el seu dit índex sobre la taula, i la persona que dirigeix el joc diu "Piu". Els jugadors han d'aixecar el seu dit un instant, per col·locar-lo seguidament tal com es trobava abans. El director de joc segueix dient "Xaliu, xaloc, qui està bé, que no's mog" (qui estigui bé, que no es mogui), fent coincidir l'acció d'aixecar el seu índex amb les darreres paraules formulades. No obstant això, els altres han d'abstenir-se d'imitar el seu moviment, de forma que qui aixequi el dit queda eliminat.
En la segona part, el mestre de cerimònies torna a col·locar el seu dit, juntament amb els jugadors restants, els quals l'hauran de treure successivament només quan es faci referència a animals voladors. Així, qui no compleixi amb aquesta norma, serà eliminat. És clar, doncs, que si el director del joc diu "Vola vola mocador" no haurà de fer-se res, mentre qui si es diu "Vola vola ocell" sí que haurà d'aixecar-se el dit.
Al final quedarà un nombre de jugadors que seguiran actius, amb la qual cosa es donarà començament a la tercera fase, en la que consisteix pròpiament el joc, sota la direcció del mateix mestre de cerimònies. Aquest efectua un senyal a l'esquena dels jugadors, al mateix temps que diu:
"Tim tam.
Guerra dam.
Estisoretes.
Bon panxó.
Ui de bou.
Tayadó.
Ma plana.
Pota d'aze.
Que vols?"
Si el preguntat no encerta amb el senyal, es repeteix aquesta fins que algú ho encerti, i dirà:
"Estisoreta quesis dit.
San Pere hauria texid.
Emb es cavallet a n'es did.
Tim tam."
Seguint-se així fins que tots hagin encertat amb el senyal que se l'hi hagués fet a l'esquena. Si es desitja continuar el joc, aquest s'inicia un cop més amb Piu Xaliu.

## Bibliografia

* La Isla de Menorca - Edició de la Caixa de Balears "Sa Nostra", 1982
# Dia mundial contra el càncer

El Dia Mundial contra el Càncer se celebra cada 4 de febrer.
| « | El càncer és una de les principals causes de mort a tot el món, el 2008 va causar 7,6 milions de defuncions (aproximadament un 13% del total). Cada 4 de febrer, l'OMS dona suport a la Unió Internacional contra el Càncer i promou mitjans per alleujar la càrrega mundial de la malaltia. La prevenció del càncer i l'augment de la qualitat de vida dels malalts són temes recurrents. | » |
| — Organització Mundial de la Salut |||

## Temes del Dia Mundial contra el Càncer

* 2008: Donar als nens i joves un ambient lliure de fum.
* 2009: Fomentar un estil de vida energia-equilibrada basat en una dieta sana i activitat física.
* 2010: Més informació sobre les vacunes contra els virus que causen càncer (per exemple, vacunes contra el VPH).
* 2011: Ensenyar als nens i adolescents evitar els raigs UV per fer una exposició al "sol intel·ligent".
* 2012: Junts és possible.
* 2013: Càncer - Sabia vostè?.

## Dades i xifres sobre el càncer

10 dades sobre el càncer :
| 1 | Hi ha més de cent tipus de càncer, qualsevol part de l'organisme es pot veure afectada. |
| 2 | El 2008 van morir de càncer 7,6 milions de persones, el que suposa el 13% de totes les defuncions registrades al món. |
| 3 | Més del 70% de les morts per càncer es produeixen en països d'ingressos baixos i mitjans. |
| 4 | Afegir a escala mundial, els cinc tipus de càncer més comuns en l'home són, per ordre de freqüència, els de pulmó, estómac, fetge, còlon/recte i esòfag. |
| 5 | Afegir a nivell mundial, els cinc tipus de càncer més comuns en la dona són, per ordre de freqüència, els de mama, pulmó, estómac, còlon/recte i coll de l'úter. En molts països en desenvolupament, el càncer cervicouterí és el càncer més comú. |
| 6 | El consum de tabac és la principal causa previsible de càncer al món, i explica el 22% de les defuncions per aquesta malaltia. |
| 7 | La cinquena part de tots els càncers registrats a escala mundial es deuen a una infecció crònica, per exemple, el papil·lomavirus humà (PVH) causa càncer del coll uterí, i el virus de l'hepatitis B (VHB) causa càncer hepàtic. |
| 8 | Els càncers de més impacte en la salut pública, com els de mama, coll de l'úter i còlon/recte, es poden curar si es detecten precoçment i es tracten adequadament. |
| 9 | Aplicant els coneixements disponibles sobre el control de dolor i les cures pal·liatives es podria mitigar el sofriment dels pacients. |
| 10 | Més del 30% dels càncers es podrien prevenir, principalment evitant el tabac, prenent aliments sans, realitzant alguna activitat física i moderant el consum d'alcohol. En els països en desenvolupament, fins a un 20% de les defuncions per càncer es podrien prevenir mitjançant la vacunació contra el VHB i el PVH. |

## Vegeu també

* Càncer

## Enllaços externs

* Lloc Oficial del Dia Mundial contra el Càncer
* Més informació sobre el Dia Mundial contra el Càncer 2012
* Programa de l'OMS de Lluita contra el Càncer
# Dia de la Independència dels Estats Units d'Amèrica

El Dia de la Independència dels Estats Units (en anglès: Independence Day o The Fourth of July) és el dia de festa nacional que se celebra als Estats Units d'Amèrica cada 4 de juliol. Aquest dia commemora la signatura de la Declaració d'Independència el 1776 en la qual el país va proclamar la seva separació formal de l'Imperi britànic. Usualment se celebra amb moltes activitats a l'aire lliure com ara desfilades, partits de beisbol i espectacles de focs artificials. És la data tradicional de diverses curses d'automobilisme, entre les quals hi ha les Firecracker 400 de la NASCAR Cup Sèries a Daytona, el Gran Premi de Cleveland de la sèrie Champ Car i el Gran Premi de Watkins Glen de la IndyCar Sèries.

## Vegeu també

* Declaració d'Independència dels Estats Units
* Born on the Fourth of July, pel·lícula autobiogràfica del marine i activista antiguerra Ron Kovic
# Izumi Yukimura

Izumi Yukimura (雪村 いづみ, Yukimura Izumi) (Ōokayama, 20 de març de 1937) és una popular cantant i actriu japonesa.
Na Izumi va fer el seu debut amb la cançó Omoide no Warutsu (想い出のワルツ, Till I Waltz Again with You) el 1953. El seu estil de cantar variava del jazz al rock and roll. Esdevingué una de les tres cantants femenines més populars a la postguerra japonesa, juntament amb Chiemi Eri i Hibari Misora.
En el seu àlbum de 1974 Super Generation, va cantar cançons de Ryoichi Hattori juntament amb quatre músics populars: Masataka Matsutoya, Shigeru Suzuki, Tatsuo Hayashi i Haruomi Hosono.
Na Eri, qui va morir el 1982, i na Misora, qui va morir el 1989, també va enregistrar cançons amb na Izumi Yukimura com a grup en el 1950, però aquells enregistraments no es van publicar durant gairebé 50 anys perquè pertanyien a diferents editores. El 2004 un àlbum incloent aquelles cançons va ser finalment llançat per primer cop.

## Filmografia

* Alice en Wonderland (1951) (cançó principal del llançament japonès de la pel·lícula de Disney)
* Tan Jove, Tan Brillant (ジャンケン娘 Janken musume) (1955)
* Romantic Daughters (ロマンス娘, Romansu musume) (ロマンス娘, , Romansu musume) (,) (1956)
* Arashi (1956)
* The Badger Palace (大当り狸御殿, Ōatari tanuki goten) (大当り狸御殿, , Ōatari tanuki goten) , també coneguda com La Princesa de Palau de Teixó (1958)
* A Holiday in Tokyo (東京の休日, Tōkyō no kyūjitsu) (東京の休日, , Tōkyō no kyūjitsu) (,) (1958)
* Hanayome-san wa sekai-ichi (1959)
* La Granota riallera (2002)

## Referències

* ↑ «雪村いづみ / スーパー・ジェネレイション | 商品情報 | 日本コロムビアオフィシャルサイト» (en japonès). [Consulta: 10 desembre 2024].
* ↑ «Tres dones es reuneixen en un CD per primera vegada en mig segle», 26-06-2004. [Consulta: 10 desembre 2024].
# Diada castellera de colles campiones del concurs de castells

La Diada castellera de colles campiones del Concurs de Castells és una diada castellera que se celebra el primer cap de setmana de juny a la capital del Baix Penedès, el Vendrell. Hi participen, únicament, les colles castelleres que han estat campiones del Concurs de Castells de Tarragona en alguna ocasió.
La Diada castellera de colles campiones del Concurs de Castells va ser impulsada l'any 2023 per la colla castellera Nens del Vendrell. La primera edició es va celebrar l'1 de juny del 2024 al carrer del doctor Robert del Vendrell.

## Resultats
### 2024

Es va fer el 1r de juny de 2024.
* Nens del Vendrell: 3de8, 4de8, tde7, vano de pilars de 5.
* Castellers de Vilafranca: 3de9f, tde9fm, 4de9f, pde6.
* Colla Vella dels Xiquets de Valls: 3de9f, 4de9f(id), 5de8, 4de8p, pde7f.
* Colla Joves dels Xiquets de Valls: 4de8(c), 3de8, 2de7, pde6.

## Referències

* ↑ «Les quatre colles campiones del Concurs de Castells se citen al Vendrell». La Fura, 28-05-2024. [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ «El Vendrell estrenarà el juny del 2024 la Diada de les Colles Campiones del Concurs de Castells». El Món Casteller, 02-12-2023. [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ «La diada de les campiones aporta el primer castell de gamma extra de la temporada». Revista Castells, 02-06-2024. [Consulta: 2 juny 2024].
# 308

El 308 (CCCVIII) fou un any de traspàs començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Un exèrcit romà comandat per Constantí I venç els germànics al riu Rin.
* Marcel I és escollit Papa.

## Referències

* ↑ Barnes, Timothy D. Constantine and Eusebius. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press, 1981, p. 32. ISBN 978-0-674-16531-1.
* ↑ «/Pope St. Marcellus I» (Wikisource) (en anglès). Catholic Encyclopedia, 1913. [Consulta: 4 gener 2025].
# 724

El 724 (DCCXXIV) fou un any de traspàs començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* Influència creixent de la cultura xinesa al Japó, accelerada pel nou emperador, Shōmu.

## Defuncions

* Yazid II califa omeia.

## Referències

* ↑ Varley, Paul. Japanese Culture: Fourth Edition. University of Hawai'i Press, 2000. ISBN 978-0-8248-2292-7.
* ↑ Lammens, H.; Blankinship, Kh Y. «Yazīd (II) b. ʿAbd al-Malik» (en anglès). Encyclopaedia of Islam New Edition Online (EI-2 English). Brill.
# John Wilkes Booth

John Wilkes Booth (Bel Air, Maryland, 1838- Port Royal, Virgínia, 1865) fou un actor dels Estats Units especialment conegut per haver assassinat el president Abraham Lincoln.
Fill del popular actor Junius Booth, des del 1860 actuà a Richmond i es va fer famós arreu de Virgínia i el Sud Profund. Esclavista i sudista furibund, participà en l'escamot que executà John Brown el 1859. El 1864 planejà segrestar Lincoln, i per això es va establir a Washington per a reclutar partidaris. El 14 d'abril del 1865 matà el president Lincoln al teatre Ford d'un tret al cap als crits de Sic semper tyrannis i El sud és venjat. El 26 d'abril fou envoltat per tropes federals a una granja vora Port Royal (Virgínia) i fou mort pels soldats perquè es negà a rendir-se.
# Bifaç

El bifaç o destral de mà és el tipus d'eina lítica que apareix en el registre fòssil fa 1.4 milions d'anys. El bifaç, a diferència dels còdols tallats d'Olduvai (creats per Homo habilis i australopitecs), tenen una forma i simetria acuradament estudiada.
Es tracta de nuclis de roca (basalt, sílex, quarsita, calcària...) que van ser colpejats fins a afilar les seves vores i donar-los una forma característica bàsica punxeguda per un extrem i arrodonida en l'extrem oposat, aconseguint però diferents morfologies finals, alguns són piriformes, d'altres ovalats, i d'altres, anomenats fenedors, tenen el tall recte.
Les vores afilades s'obtenien colpejant el nucli de roca amb una altra pedra o precursor, d'aquesta manera se n'anaven extraient làmines del nucli fins que se li havia aconseguit donar la forma. Aleshores amb un perecursor més tou i donant cops amb un angle i força precisos, s'anaven fent saltar làmines primes de roca per anar aprimant el bifaç i donar-li la forma final.
Aquests bifaços s'utilitzaven sobretot per a les matances i l'esquarterament i aprofitament de la carn dels animals.
Durant més d'un milió d'anys van romandre sense canvis com als utensilis lítics més avançats de tots els disponibles. Els bifaços són l'eina més estesa i perdurable de tota l'evolució humana.

## Elaboració de bifaç

Primer colpejaven la vora de la pedra per donar-li la forma apropiada, a continuació, amb un percussor de pedra s'aconseguia el perfil tallant per tots dos costats. Per acabar, amb un percussor de banya o os, afilaven les vores perquè pogués tallar millor.
Siluetes de bifaç :
| Bifaç triangular | Bifaç amigdaloide | Bifaç cordiforme | Bifaç lanceolat | Bifaç micoquienc |
| Bifaç triangular | Bifaç amigdaloide | Bifaç cordiforme | Bifaç lanceolat | Bifaç micoquienc |
| Bifaç discoide | Bifaç ovoide | Bifaç el·líptic | Bifaç naviforme | Bifaç losàngic |
| Bifaç discoide | Bifaç ovoide | Bifaç el·líptic | Bifaç naviforme | Bifaç losàngic |
| Bifaç fenedor | Bifaç espatulat | Bifaç abbevillenc | Bifaç nucleïforme | altres |
| Bifaç fenedor | Bifaç espatulat | Bifaç abbevillenc | Bifaç nucleïforme | altres |

## Referències

* ↑ Frere, John. «Account of Flint Weapons Discovered at Hoxne in Suffolk». A: Archeologia, vol. 13, 1800, p.204-205.
* ↑ «Bifaç». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.60. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 14 novembre 2014].
# Bamanghati

Bamanghati fou una divisió de l'estat tributari protegit de Mayurbhanj o Morbhanj a Orissa. La formaven 702 pobles, amb una població el 1881 de 129.368 habitants dels quals 93.494 eren membres de tribus aborígens (principalment santals i kols) i 32.951 hindús,
Els britànics van haver de posar el principat sota control directe (a través del subcomissionat de Singbhum, quan es va produir una revolta dels camperols a aquesta divisió causada per l'opressió dels tribals a mans dels terratinents hindús i dels oficials del raja. El 1878 el principat fou restaurat al seu sobirà però a la seva mort el 1882 el va succeir un fill menor d'edat i de fet l'administració va retornar als britànics fins a la majoria.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Bamhangaon

Bamhangaon fou un estat tributari protegit a l'Índia, del tipus zamindari al districte de Balaghat, tahsil de Burha, avui a Madhya Pradesh i sota domini britànic a les Províncies Centrals. Tenia una superfície d'uns 21 km² i el formaven 5 pobles.
La població el 1881 era de 1.728 habitants.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Bankapura

Bankapura o Bankapur és una vila (panchayat) al districte d'Haveri a Karnataka, Índia, a la taluka Shiggaon. És famosa pel temple de Nagareshwara, el fort de Bankapur i el santuari animal dels paons. La població (cens del 2001) és de 20.264 habitants (el 1901 eren 6.360). La taluka de Bankapura va existir sota domini britànic i tenia 144 pobles (1901) incloent la capital Shiggaon de la qual després va agafar el nom, i una població de 90.361 habitants el 1901.

## Monuments

El temple jainista de Rangaswami, amb un bon nombre d'inscripcions és un monument destacat. Al fort de Bankapura (construït el 454 i avui en ruïnes), hi ha (a l'interior) el temple de Nagareshwara amb 60 pilars de pedra grisa; el fort s'estén per 0,5 km² i el Mayura Vana (el santuari dels paons) també és a l'interior i ocupa uns 220.000 m2; el santuari fou establert el 9 de juny de 2006; a l'interior del fort també hi ha una mesquita.

## Història

La regió fou governada pels kadamba, banavasi, ganga, cola, rashtrakuta, hoysala i chalukya. La ciutat és esmentada per primer cop el 898 quan li va donar nom Bankeyarasa, el cap chellaketan de Dharwar vassall del rei rashtrakuta Amoghavarsha (851-869). Sota la dinastia Chalukya es van construir nombrosos temples. El 1071 regnava a la ciutat Udayatiya de la família Ganga. Va passar després al regne de Vijayanagar i el 1406 fou assetjada pel sultà bahmànida Firuz Shah (origen dels nawab de Savanur). Els temples chalukyes en part foren destruïts amb la invasió d'Ali el sultà adilshàhida de Bijapur el 1567. Després de Bijapur va governar la regió l'Imperi Mogol (1586) i el nizam d'Hyderabad; el 1776 la va conquerir Haidar Ali de Mysore i el seu fill Tipu Sultan la va posseir després però la va perdre davant els marathes. El 1790 segons els registres marathes era capital d'un sarkar de 16 parganes; el peshwa maratha la va cedir als britànics pel Tractat de Bassein (1802) de 31 de desembre, junt amb altres territoris.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Bansi

Bansi fou una thikana o jagir de l'antic principat de Mewar, formada per 59 pobles i una vila. La població total el 1901 era de 5.736 habitants. Era governat per un thakur (noble) que portava el títol de rawat i era de la primera classe de la noblesa de Mewar. La capital era Bansi, amb 1.265 habitants el 1901, situada a uns 75 km al sud-est d'Udaipur (Rajasthan).

## Llista de rawats

* Sakta o Shakti, vers 1578, fil d'Udai Singh II de Mewar
* Achal Das I, fundador del sub clan Achalawat
* Nahar Das
* Jaswant Singh
* Kesri Singh
* Ganga Das, vers 1680
* Hari Singh I
* Hathi Singh
* Achal Das II
* Padam Singh
* Kishore Singh
* Amar Singh
* Ajit Singh
* Nahar Singh
* Pratap Singh
* Man Singh
* Takhat Singh 1887-1948
# Bardaskan

Bardaskan (en farsi بردسكن); llatinitzat com Badar Askān, Badr Eshkand, Bardāskan, Bardāskand, Bardeshkand, Bardeskan, i Būdraskān) és una ciutat de l'Iran, capital del comtat del mateix nom a la província de Razavi Khorasan. Al cens del 2006 tenia 23.142 habitants. El comtat el formen tres viles i 293 pobles. La principal ocupació són les granges agrícoles i les de cria d'animals. Els productes principals són blat, ordi, llavor de cotó, comí, i pistatxo, safrà, magranes, figues i productes de raïm. Les poblacions més properes són Sabzevar (al nord), Khalilabad (a l'est), Tabas (al sud) i Semnan (a l'oest). Bardaskan és a la part nord del desert de Namak (Gran desert de sal). La seva superfície és de 8.535 km² a una alçada de 985 msnm. El clima és fred sobretot a la part nord del comtat però al centre i sud canvia a un clima sec i calorós. No hi ha cap riu perenne proper però si que té alguns d'estacionals.
* Torre Aliabad
* Torre Firuzabad

## Referències

* ↑ Geo net
* ↑ Cens de l'Iran del 2006

## Enllaços externs

* Fotos de Bardaskan Arxivat 2012-11-06 a Wayback Machine.
# Barkhera Chhota

Barkhera Chhota, o Barkhera Sorpur fou un petit estat tributari protegit, thakurat (territori d'un thakur o noble) garantit pels britànics, a l'agència Bhil a l'Índia Central.
El sobirà poortava el títol de bhúmia i posseïa 4 pobles en feu del principat de Dhar pels que pagava un tribut de 15 lliures, sent responsable de les tasques policials a 15 pobles més conjuntament amb Barkhera Bara.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.