OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Meteorit NWA 470

El meteorit NWA 470 (Northwest Africa 470) és un meteorit de poc més de 60 grams que va ser descobert a Rachidia, al Marroc, l'any 1999.

## Classificació

El meteorit és de tipus condrita, de la classe de les condrites carbonatades, una classe principal de condrites que majoritàriament tenen ratios de Mg/Si properes a la del valor solar, i composicions d'isòtops d'oxigen que s'albiren per sota de la línia de fraccionament terrestre. Pertany al grup CH, un grup químic d'alt contingut metàl·lic. Les condrites del grup CH tenen còndrules diminutes i inclusions refractàries (~ 0,02 mm), abundants metalls (~ 20 vol%), sense matriu de gra fi, excepte clasts xenolítics, i sulfurs rars compatibles amb el contingut d'elements poc volàtils. No és clar si els membres d'aquest grup són veritables condrites, ja que podrien haver format una mica més tard en la història del sistema solar. Petrològicament són de tipus 3, el que designa condrites que es caracteritzen per còndrules abundants, baixos graus d'alteració aquosa i ensamblatges de minerals poc equilibrats. Molts dels grans de piroxens amb baix contingut en calci són monoclínics i presenten macles polisintètiques.

## Mineralogia

Al meteorit han estat descrites set espècies minerals reconegudes per l'Associació Mineralògica Internacional: anortita, diòpsid, dmitryivanovita, grossita, hibonita, perovskita i espinel·la, a més de mel·lilita. A més es considera la localiat tipus d'una d'aquestes espècies: la dmitryivanovita, un òxid de fórmula química CaAl₂O₄ aprovat per l'IMA l'any 2006, ja que és on va ser descoberta.

## Referències

* 1 2 «NWA 470 Carbonaceous chondrite meteorite, Er Rachidia (Errachidia), Er Rachidia Province (Errachidia Province), Drâa-Tafilalet Region, Morocco» (en anglès). Mindat. [Consulta: 20 setembre 2017].
* ↑ «Recommended classifications: CH3» (en anglès). Meteoritical Bulletin Database. [Consulta: 20 setembre 2017].
* ↑ «Dmitryivanovite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 20 setembre 2017].
# Rafael Ram de Viu i Pueyo

Rafael Ram de Viu i Pueyo (Alcanyís, Aragó, segle xviii - Terol, 12 de gener de 1834), baró d'Herbers, va ser cavaller de la Reial Mestrança i alcalde-corregidor de València. Va destacar com a militar carlí durant la Primera Guerra Carlina.

## Biografia

Nascut a Alcanyís (Aragó) en el darrer terç del segle xviii, va participar en la Guerra de la Independència. Estudià Filosofia i Lletres, i Dret. Fou admès el 1797 en la Reial Mestrança de Cavalleria de València. De pensament absolutista, el 1824 va ser nomenat Governador Militar de Terol i entre 1928 i 1833, alcalde de la ciutat de València i Baró d'Herbers.
Quan va morir Ferran VII se n'anà a Morella i, d'acord amb el coronel governador de la plaça, Carlos Victoria, s'alçà en armes a la Plaça dels Estudis de Morella a favor del pretendent Carles Maria Isidre de Borbó (novembre del 1833), proclamant-lo com a rei d'Espanya amb el nom de Carles V. El governador de Tortosa, Manuel Bretón, obligà els conjurats a fugir i ocupà Morella el 9 de desembre. Ram de Viu passà a l'Aragó fins a ser derrotat en la batalla de Calanda. Es va poder escapar, deixant dona i fills en mans dels liberals, però fou reconegut i capturat el 27 de desembre de 1833 a Manzanera (Conca). Fou jutjat i afusellat a Terol el 12 de gener de 1834.
El pretendent carlí el feu gran d'Espanya a títol pòstum.

## Referències

* ↑ Izaguirre, Fernando «Aragón en la primera guerra carlista: el barón de Hervés» (pdf) (en castellà). Cuadernos de historia Jerónimo Zurita. Institución Fernando el Católico, 6-7, 1954, pàg. 93-119. ISSN: 0044-5517 [Consulta: 21 agost 2015].
* 1 2 «Personajes carlistas» (en castellà). Rafael Ram de Viu, Baró d'Herbers. Rutadecabrera.com. Arxivat de l'original el 2014-03-30. [Consulta: 22 desembre 2013].
* ↑ Calbo y Rochina de Castro, Damaso. Historia de Cabrera y de la Guerra Civil en Aragón, Valencia y Murcia (en castellà). Establecimiento tipográfico de V. Castelló, 1845, p. 11.

## Enllaços externs

* «Rafael Ram de Viu i Pueyo». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Tossal de Mont-redons

El Tossal de Mont-redons és una muntanya de 197 metres que es troba al municipi de Flix, a la comarca catalana de la Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta del Ramonet

La Punta del Ramonet és una muntanya de 498 metres que es troba entre els municipis de la Bisbal de Montsant, a la comarca del Priorat i de la Palma d'Ebre, a la comarca del Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aliona

L'Aliona és una serra situada al municipi d'Olivella a la comarca del Garraf, amb una elevació màxima de 302 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Castellot (Sitges)

El Castellot és una muntanya de 237 metres que es troba al municipi de Sitges, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Fitó (Sitges)

El Fitó és una muntanya de 56 metres que es troba al municipi de Sitges, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Fitó de Miralpeix

El Fitó de Miralpeix és una muntanya de 109 metres que es troba al municipi de Sitges, a la comarca del Garraf.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 279133001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aristoclides

Aristoclides és el nom dels següents personatges:
* Aristoclides d'Egina, esportista de l'antiga Grècia
* Aristoclides, músic de l'antiga Grècia
* Aristoclides, pintor de l'antiga Grècia
# Penya Lledó

La Penya Lledó és una muntanya de 202 metres que es troba al municipi d'Olivella, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de Sant Isidre (Sitges)

El Puig de Sant Isidre és una muntanya de 272 metres que es troba al municipi de Sitges, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig del Llamp

El Puig del Llamp és una muntanya de 247 metres que es troba al municipi d'Olivella, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig dels Terrers

El Puig dels Terrers és una muntanya de 251 metres que es troba al municipi d'Olivella, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig d'Espinal

El Puig d'Espinal és una muntanya de 386,9 metres que es troba a la partió dels municipis de Sitges i Olivella, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roergue

El Roergue és una regió històrica d'Occitània que limita al nord amb Alvèrnia, al sud i sud-oest amb Llenguadoc, a l'est per Gavaldà i a l'oest per Carcí. La seva capital és Rodés.
El Roergue fou convertit en departament de la República Francesa el 1790, i s'anomenà Avairon, a causa del nom del riu que el travessa. Quan el 1808 fou creat el departament de Tarn i Garona, Avairon va perdre l'extrem a l'oest del seu territori, de manera que avui la majoria del Roergue és el departament d'Avairon, mentre que una petita part és a l'extrem oriental de Tarn i Garona.
La província del Roergue té una extensió de 9.007 km² i segons el cens de 1999 tenia 269.774 habitants al territori de la província del Roergue, o sia, una densitat de només 30 hab./km². Les àrees urbanes més grans són Rodés, amb 38.458 habitants el 1999, Milhau, amb 22.840 habitants el 1999, La Sala, amb 17.044 habitants el 1999, i Vilafranca de Roergue, amb 12.561 habitants el 1999.
El Roergue incloïa el comtat de Rodès, i es dividia entre les diòcesis de Rodés i Vabres.
Durant l'edat mitjana, el Roergue canviava mans sovint entre els reis d'Anglaterra (a causa del Tractat de Brétigny el 1360), i els comtes d'Armanyac, i Llenguadoc.

## Referències

* ↑ Moll, Juli. «Topònims i gentilicis catalans d'arreu del mon (quarta part)». Cercle Vallcorba.
# Turó del Tancat

El Turó del Tancat és una muntanya de 119 metres que es troba al municipi de Sitges, a la comarca del Garraf.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pujol Petit

El Pujol Petit és una muntanya de 286 metres que es troba al municipi de Sitges, a la comarca del Garraf.

## Referències

* 1 2 Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Polseruda

La Serra de Polseruda és una serra situada entre els municipis de Dosrius i de Sant Andreu de Llavaneres a la comarca del Maresme, amb una elevació màxima de 440 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de Guilla

El Roca de Guilla és una muntanya de 284 metres que es troba entre els municipis de Santa Susanna i de Tordera, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca del Corb (Tordera)

El Roca del Corb és una muntanya de 397 metres que es troba al municipi de Tordera, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Ca l'Amar

El Turó de Ca l'Amar és una muntanya de 416 metres que es troba al municipi d'Arenys de Munt, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Cal Caletre

El Turó de Cal Caletre és una muntanya de 362 metres que es troba al municipi de Tordera, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de l'Oller

El Turó de l'Oller és una muntanya de 344 metres al municipi de Sant Iscle de Vallalta, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Matacabres

El Turó de Matacabres és una muntanya de 406 metres que es troba al municipi d'Argentona, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó d'en Roure

El Turó d'en Roure és una muntanya de 449 metres que es troba al municipi de Vilassar de Dalt, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Els Pedrets

Els Pedrets és una serra situada al municipi de les Borges del Camp a la comarca del Baix Camp, amb una elevació màxima de 485 metres.
Es troba a la part nord del terme, entre els Codolars i les Valls, i fa partió amb el terme d'Alforja. A la serra hi havien hagut pedreres de granit, i s´hi pujava pel camí dels Pedrets, per on hi passaven carros i camions.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Jové, Ferran. Toponímia de les Borges del camp i del seu terme municipal. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1981, p. 54 i 85. ISBN 8460021874.
# El Torn (Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant)

El Torn és una muntanya de 152 metres que es troba al municipi de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant, a la comarca catalana del Baix Camp.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 258146001).
Aquest cim està inclòs a la Llista dels 100 cims de la FEEC.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Llista dels 100 cims de la FEEC». Federació d'Entitats Escursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 febrer 2018].
# Rocabruna (l'Aleixar)

La Rocabruna és una serra situada entre els municipis de l'Aleixar, Alforja, Maspujols i les Borges del Camp a la comarca catalana del Baix Camp. El punt de màxima elevació és el Serret del Cisa, amb una altura màxima de 542 metres. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 261135001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «RUTA 8: El poble perdut de Rocabruna i les cabanes de pedra seca del camp del Vent». Alforja Stark, 18-07-2019. [Consulta: 29 desembre 2019].
# Serret de Voltora

El Serret de Voltora és una serra situada entre els municipis de Capafonts i de la Febró a la comarca del Baix Camp, amb una elevació màxima de 991 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Brètzel

Un brètzel dels Estats Units és un tipus de galeta o pa fet al forn, i retort en forma de llaç. El seu origen és alemany, i és força popular a Alsàcia, Amèrica del Nord i Austràlia. El seu nom prové de la paraula alemanya Brezel, derivada del llatí bracellus, 'braç petit'. Aquest nom es deu al fet que la seva forma recorda dos braços entrellaçats. A Alemanya i especialment a la Baviera, lloc del seu naixement, el brètzel és molt diferent al dels Estats Units. Forma part del menjar típic del país i és un pa salat.
Bàsicament existeixen dues categories: els brètzels de galeta i els brètzels de pa tou. El segon tipus pot ser preparat amb una gran varietat de gusts, que inclouen ametlla, all, etcètera.

## Ingredients

Està fet de farina de blat amb llevat, llet i mantega; la massa tot just es mulla en una dissolució d'hidròxid de sodi (sosa càustica) o bicarbonat de sodi al 3% abans d'enfornar, i usualment és salat, però també se'ls fa dolços, aromatitzats amb canyella o vainilla. Algunes receptes regionals agreguen un ou i ratlladura de llimona.

## Història

El seu origen sembla estar relacionat amb les festivitats cèltiques que es realitzaven a l'inici de la primavera, quan el sol transita per la constel·lació d'Àries, el moltó, per la qual cosa la seva característica forma representaria les banyes d'aquest animal zodiacal.
Els romans els van anomenar panis tordus. Cap al 610, els monjos benedictins de Borgonya i Renània els van adoptar per lliurar-los com a premi als nens que realitzaven les seves tasques escolars. Ells explicaven que els brètzels representaven els braços d'un nen realitzant les seves oracions i els van anomenar brachiola o pretiola.
La seva representació més antiga apareix a l'Hortus Deliciarum, realitzat el 1190. A una de les miniatures del còdex apareix l'escena d'un banquet en què participen la reina Ester i el seu espòs el rei persa Assuer. Damunt la taula, s'observa un brètzel a la dreta del rei.
# La Bruguera (Botarell)

La Bruguera és una muntanya de 478 metres que es troba entre els municipis de Botarell i de Riudecols, a la comarca catalana del Baix Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puigcerver (Alforja)

El Puigcerver és una muntanya de 834 metres que es troba entre els municipis d'Alforja i de Riudecols, a la comarca catalana del Baix Camp. Molt a prop del cim d'aquesta muntanya s'alça un santuari dedicat a la Mare de Déu de Puigcerver.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC amb el nom de Miranda de Puigcerver.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Puigcerver (Alforja)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].
# Punta Alta (Alforja)

La Punta Alta és una muntanya de 598 metres que es troba entre els municipis d'Alforja i de Riudecols, a la comarca catalana del Baix Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de la Verna

La Roca de la Verna és una muntanya de 942 metres que es troba al municipi de Prades, a la comarca catalana del Baix Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal Galliner

El Tossal Galliner és una muntanya de 1103 metres que es troba entre els municipis de Capafonts i de Prades, a la comarca catalana del Baix Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de les Miloques

El Puig de les Miloques és una muntanya de 259 metres que es troba al municipi de Cassà de la Selva, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de les Àguiles

El Puig de les Àguiles és una muntanya de 371,9 metres que es troba al municipi de Girona, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Puerto de Santa María

El Puerto de Santa María és una ciutat que se situa a la ribera del riu Guadalete, a la província de Cadis. La població del municipi en els inicis de l'any 2007 era de 90.101 habitants. La seva extensió és de 159 km² i té una densitat poblacional de 522,6 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 36° 36′ N, 6° 13′ O. Està situada a una altitud de 6 m i a 21 km de la capital de província, Cadis.

## Toponímia

La llegenda atribueix la fundació d'aquesta ciutat al cabdill ateneu Menesteu, que després de la Guerra de Troia va fundar una ciutat que portaria el seu nom, Port de Menesteu. L'any 711 els musulmans s'enfrontaren a l'exèrcit visigot en la batalla de Guadalete, que va suposar l'entrada dels àrabs en la península. A partir d'aquest moment, la ciutat passar a formar part del territori musulmà amb el nou nom de Amaría Alcanter, Alcanate o Alcanátir (القناطر), que alguns investigadors tradueixen com Puerto de las Salinas. El 1260, Alfonso X conquista la ciutat als musulmans i li canvia el nom àrab pel de Santa María del Puerto. Més tard el nom de la ciutat es va canviar per l'actual El Puerto de Santa María.

## Parròquies

* Nuestra Señora de los Milagros Església Major Prioral (El Puerto de Santa María)
* Jesucristo Redentor y Nuestra Señora de la Palma
* Jesús de Nazaret
* San José Obrero
* Nuestra Señora del Carmen i San Marcos
* Nuestra Señora de la Medalla Milagrosa
* San Francisco
* San Joaquín
* San Sebastián
* Santa Catalina
* Jesús Liberador
# Serra de les Comes (Llagostera)

La Serra de les Comes és una serra a cavall dels municipis de Santa Cristina d'Aro a la comarca del Baix Empordà i el de Llagostera a la comarca del Gironès, amb una elevació màxima de 330 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Pujarnol

La Serra de Pujarnol és una serra situada al municipis de Canet d'Adri a la comarca del Gironès i el de Porqueres a la comarca del Pla de l'Estany, amb una elevació màxima de 628 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Nadal d'en Darder

El Puig Nadal d'en Darder és una muntanya de 231 metres que es troba al municipi de Llagostera, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Casa Tomàs Paxeras

La casa Tomàs Paxeras és un edifici situat al carrer de l'Hospital, 74 cantonada amb el d'en Roig, 2 del Raval de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

El 1777, el revenedor Tomàs Paxeras va demanar permís per a reedificar la finca, i novament el 1795 per a remuntar-hi un quart pis amb balcons d'ampit. El 1830, el comerciant Dídac Paxeras i Poch va demanar permís per a acabar el quart pis a l'extrem de la façana del carrer d'en Roig, segons el projecte del mestre de cases Joaquim Tintorer.
Casat amb Cristina Botet i Conill (†1875), ell i la seva filla Cristina van morir el 1866, i la casa fou heretada pels seus nets Dídac, Joan i Cristina Barnés i Paixeras.

## Descripció

Consta de planta baixa i quatre pisos, i tipològicament s'estructura com si estigués entre mitgeres, ja que les obertures es realitzen pràcticament a través de la façana del carrer de l'Hospital, deixant cega gran part de la del carrer d'en Roig.
La façana principal s'organitza a partir de dues fileres d'obertures, portals amb llinda de fusta i balcons als pisos, amb una finestra entremig. Hi destaquen els esgrafiats blancs sobre fons rogenc, parcialment tapats fins al 2019. Tenen plafons geomètrics a la façana lateral i són més treballats i figuratius a la principal, amb gerros i motius florals i la data 1777.

## Referències

* 1 2 3 4 «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER HOSPITAL 74». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ Diario de Barcelona, 16-02-1793, p. 192.
* ↑ «Tomàs Paxeras. Hospital i Roig. Enderrocar i reedificar amb balcons». C.XIV Obreria C-14/1777-95. AHCB, 31-05-1777.
* ↑ «Thomas Paxeras. Revenedor. Hospital i Roig. Casa. Planta baixa més quatre pisos. Afegir un pis amb ampits». C.XIV Obreria C-69/1795-034. AHCB, 28-04-1795.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2a parte, 1842, p. 21.
* ↑ Lista general de electores para las próximas elecciones de concejales de estac ciudad de Barcelona, 1847, p. 8.
* ↑ «Registre de numeració dels carrers de Barcelona coetani i anterior a l'any 1853». Districte 3, 24. AMCB, 1853.
* ↑ «Dídac Paxeras. Roig 1. Casa. Aixecar un quart pis i treure el ràfec». C.XIV Obreria C-142/1830-088. AHCB, 15-05-1830.
* ↑ Diario de Barcelona (edición tarde), 12-01-1875, p. 414.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 28-07-1866, p. 7260.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 01-09-1866, p. 8396.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 419.

## Enllaços externs

* «Casa del carrer Hospital, 74». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Cantacorbs (Cornudella de Montsant)

Cantacorbs és una muntanya de 922 metres que es troba al municipi de Cornudella de Montsant, a la comarca catalana del Priorat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Coll Prim

El Coll Prim és una serra situada al municipi de Capçanes, a la comarca del Priorat, amb una elevació màxima de 383 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Bóta

La Bóta és una muntanya de 1.027 metres que es troba al municipi de Cornudella de Montsant, a la comarca catalana del Priorat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de la Penyalba

La Serra de la Penyalba és una serra situada al municipi de la Bisbal de Montsant a la comarca del Priorat, amb una elevació màxima de 508 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra del Molló

La Serra del Molló és una serra situada entre els municipis de Cornudella de Montsant i de Porrera a la comarca del Priorat, amb una elevació màxima de 915 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya