OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kantalia

Kantalia fou un estat tributari protegit, una thikana feudataria de Jodhpur, formada per 12 pobles concedits en jagir, i governada pel clan Kumpawat dels rajputs rathors. Fou establert per Thakur Jaswant Singh, descendent de Rao Kumpa de Jodhpur, que va derrotar els rajputs solankis a Kantalia i s'0hi va establir vers el començament del segle XVII. El seu net Sabal va lluitar en la batalla de Dharmat el 1658, i fou reconegut com a rsobirà de Kantalia amb 4 pobles pel maharajà Jaswant Singh de Jodhpur el 1669, i el seu fill Bhao Singh va rebre set pobles més va perdre l'estat que va recuperar el seu fill Bakhat el 1756- Kushal Singh per la seva participació en la batalla de Tunga el 1787 va rebre autoritat sobre un total de 12 pobles.

## Llista de thakurs

* Thakur JASWANT SINGH ?-1623
* Thakur KISHAN SINGH 1623-1635 (fill)
* Thakur SABAL SINGH 1635- ? (fill)
* Thakur BHAO SINGH ?-1732 (fill)
* Thakur BAKHAT SINGH 1732/1768 (fill)
* Thakur SANGRAM SINGH 1768-? (fill)
* Thakur KUSHAL SINGH ?-1795 (fill)
* Thakur SHAMBHU SINGH 1795-1844 (fill)
* Thakur GORDHAN DAS 1844-1886
* Thakur ARJUN SINGH 1886-1942 (fill adoptiu)
* Thakur ABHAI SINGH 1942-1953 (fill adoptiu)

## Referències

Genealogia Arxivat 2013-08-30 a Wayback Machine.
# Khadal

Khadal (o Kharal) fou un petit estat tributari protegit a l'agència de Mahi Kantha, presidència de Bombai. Encara que petit era considerat dins dels estats de certa importància de l'agència. Estava situat a 23° 20′ N, 72° 10′ E﻿ / ﻿23.333°N,72.167°E﻿ / 23.333; 72.167. La superfície era de 21 km² i la població el 1881 era de 2.841 habitants i el 1931 de 2.505 habitants. Estava format per 12 pobles. Pagava tribut al Gaikwar de Baroda (175 lliures) i al govern britànic (76 lliures) sent els ingressos estimats de 1.650 lliures.
El sobirà era un miah (cap) del clan Makwana dels kolis i deia ser descendent dels jhala rajputs d'Halvad a Kathiawar; haurien estat convertits a l'islam per Mahmud Begra (1459-1513); la successió era per primogenitura i el 1881 el miah Sirdar Singh encara no gaudia de sanad d'adopció.
La capital era Khadal. El darrer sobirà fou Fatehsinhji Rajumia, que va pujar al tron com a menor el 1912 i fou declarat major el 1922.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Kherwara

Kherwara o Kherwara Chhaoni és una ciutat de cens al districte d'Udaipur al Rajasthan. Segons el cens de 2001 té una població de 6.642 habitants.

## Història

Fou un antic cantonment (campament militar) de l'Índia Britànica, seu principal del Mewar Bhil Corps.
El cantonment de Kherwara (depenia de la 5a divisió o Divisió de Mhow i del comandant Occidental de l'Exèrcit de l'Índia. Estava situat al sud-oest del principat de Mewar (Udaipur) a uns 80 km al sud d'Udaipur (Rajasthan) en una vall a la riba del Godavari. La població el 1901 era de 2.289 habitants
El cantonment a més d'escola militar i hospital militar, tenia una escola de la Societat Missionera de l'Església i un hospital de 10 llits. El comandant dels Bhil Corps era també Superintendent polític dels "Hilly Tracs" (Terres Muntanyoses), un territori salvatge format per dos principats (sota bhúmies, és a dir "caps") de Kherwara i Kotra amb un total de 361 pobles i 34.296 habitants quasi tots bhils; la major part dels pobles estaven sota autoritat de giràsies (caps locals); bhúmies i giràsies pagaven tribut al darbar de Mewar; els caps més notables eren els raos de Jawas, Para i Madri.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Khirasra

Khirasra fou un petit estat tributari protegit al prant de Halar a l'agència de Kathiawar, presidència de Bombai, considerat de setena classe (només per davant dels giràsies o caps locals menors) governada per rajputs del clan jadeja. Estava format per tres pobles amb un únic propietari. Els ingressos s'estimaven el 1881 en 1900 lliures i el tribut era de 236 lliures al govern britànic i de 25 lliures al nawab de Junagarh. La superfície era de 34 km² i la població de 4.377 habitants repartits en 13 pobles.
L'estat va sorgir com una branca de Dhrol. El raja Kaloji de Dhrol tenia set fills entre els quals els tres primers: Sangoji, Bhimji i Junoji. Sanjoji havia de recollir la successió a Dhrol però va morir abans que el pare (lluitant al costat del sobirà de Navanagar contra els musulmans); a la mort del pare el 1706 el va succeir a Dhrol el seu fill Bhimji però aquest va renunciar a favor del seu germà Junoji, rebent a canvi el principat de Khirasra. Altres fills van rebre feus: Kumar Jaysingji Kaloji a Vagudad, Kumar Meghji Kaloji a Jaiva, Kumar Hothiji Kaloji a Dahisaru i Kumar Punjoji Kaloji a Radad.

## Llista de sobirans

* 1. Thakur BHIMJI KALOJI
* 2. Thakur SANGAJI BHIMJI (fill)
* 3. Thakur RANMALJI SANGAJI (fill)
* 4. Thakur HATHIJI RANMALJI (fill) vers 1808
* 5. Thakur DUNGARJI HATHIJI (fill)
* 6. Thakur JIJIBHAI DUNGARJI ?-1872 (fill)
* 7. Thakur RAISINHJI JIJIBHAI 1872-? (fill)
* 8. Thakur Shri BALSINHJI RAISINHJI ?-1920 (fill)
* 9. Thakur Shri SURSINHJI BALSINHJI 1920-?
* 10. Thakur Shri PRABHATSINHJI SURSINHJI

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Koilpatti

Koilpatti fou un estat tributari protegit del Districte de Tirunelveli o Tinnevely, a la presidència de Madràs, format per 11 pobles amb una superfície de 52 km² pagant un peshkash o tribut permanent de 323 lliures. Els ingressos del zamindar es calculaven em 1.058 lliures. La capital era Koilpatti, amb una població el 1881 de 1.213 habitants.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Kot

Kot fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte d'Attock al Panjab (Pakistan) amb una superfície de 228 km² i 27 pobles. Els ghebes un poble que es considera aliat dels sials i els tiwanes, es va mantenir molt de temps de manera quasi independent en aquest territori entre els rius Indus i Sohan reconeixent només una nominal sobirania sikh. El cap gheba, Rai Muhammad, va servir be a Ranjit Singh el 1830 contra Sayyid Ahmad, el fanàtic líder musulmà d'Hazara. El 1848-1849 el seu fill Fateh Khan va donar suport als britànics i va rebre considerable recompensa, amb gran influència a tot el país a l'entorn de Kot. A la mort de Fateh Khan el 1894 (molt vell) el va succeir sardar Muhammad Ali Khan que va morir el 1903 i el va succeir un menor d'edat administrant el territori el consell de Corts (Court of Wards). Els ingressos s'estimaven en 4400 rúpies.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Kotra

Kotra fou un antic cantonment (camp militar) britànic a l'estat de Mewar (Udaipur) al sud-oest del principat, a uns 60 km al sud-est d'Udaipur (Rajasthan). Hi va estar acantonat un destacament (dos companyies) del Mewar Bhil Corps, el comandant dels quals era ajudant del superintendent polític de les Muntanyes (Hill Tracts) (vegeu Kherwara). Era en una vall prop de la confluència del rius Wakal i Sabarmati. El bhumiat (territori d'un bhúmia o cap) de Kotra estava format per 242 pobles amb 16.738 habitants dels quals més de dos terços eren bhils, i estaven governats pels giràsies (caps menors) de Jura, Oghna i Panarwa, que pagaven un petit tribut al darbar de Mewar.

## Referències

* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Kunjpura

Kunjpura (niu dels herois) fou un estat tributari protegit de l'Índia al districte de Karnal al Panjab. La capital era Kunjpura a 29° 43′ 00″ N, 77° 07′ 15″ E﻿ / ﻿29.71667°N,77.12083°E﻿ / 29.71667; 77.12083 amb una població el 1868 de 5.163 habitants i el 1881 de 4.725 habitants, bastant repartits entre musulmans i hindús però amb lleugera avantatge dels primers.
Fou fundat per Najabat Khan, un paixtu Ghorgasht i cap de mercenaris sota els emperadors mogols. Najabat Khan va construir una fortalesa a les maresmes del Jumma al començament del segle XVIII i es va revoltar contra l'imperi. El 1739 va fer aliança amb Nadir Shah de Pèrsia i aquest el va reconèixer com a sobirà de Kunjpura que va conservar fins que fou assassinat el 1760, i els marathes van arrasar la fortalesa fins als fonaments. El seu fill Diler Khan va estar al costat d'Ahmad Shah Durrani al que va ajudar contra els marathes a la tercera batalla de Panipat del 1761 i altres, i va rebre d'Ahmad Shah molts territoris, però després fou derrotat diverses vegades pel rajà de Jind i el seu successor va acabar expulsat pel mateix rajà i altres sobirans sikhs. El 1787 els Sindhia van expulsar el rajà de Jind de Karnal i deu anys després el general Perron va reconèixer a Gulsher Khan com a nawab de Kunjpura. El fill de Gulsher, Rahmat Khan, es va aliar a Lord Lake el 1801 i el 1811 fou reconegut com a sobirà protegit pel govern britànic. El 1846 el nawab de Kunjpira va perdre els seus drets sobirans i van restar només com a zamindaris sobre 38 pobles amb uns ingressos de 3.100 lliures; des de llavors van recórrer a la justícia per recuperar el poder. El 1886 va pujar al poder un nou nawab-zamindari que va continuar el plet.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Kyaukpyu

Kyaukpyu (també Kyaukphyu) és una ciutat de l'estat Rakhine (Arakan) a Birmània (Myanmar) situada a la costa nord-oest de l'illa de Ramree a la badia de Combermere. És capital del districte de Kyaukpyu i del township de Kyaukpyu. La ciutat es troba en el grandiós port natural de Kyaukpyu que mesura uns 50 km. Amb cooperació xinesa s'ha construït un port per petroliers que porten el petroli des de l'Àfrica i l'Orient Mitjà a la Xina; a la ciutat s'iniciarà un oleoducte de 1100 km fins a Kunming a la província xinesa de Yunnan. La població estimada el 1983 era de 19.456 habitants; el 1901 la població del township de Kyaukpyu era de 42.424 habitants ((1881: 38.667) i de la ciutat de 3.145 habitants (1867: 3689; 1881: 3747); el township estava format per la ciutat i 272 pobles. La ciutat disposa d'aeroport (codi IATA: KYP; codi ICAO: VYKP).
La ciutat era un poble de pescadors el 1825 quan va passar als britànics que hi van establir un camp militar que estava plenament operatiu el 1835; va superar en importància a la veïna vila de Ramreee, que aleshores era capital de l'illa de Ramree (Ramri) i va esdevenir la capital administrativa (1838). La municipalitat es va formar el 1885.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Lakhtar

Lakhtar (Than-Lakhtar) fou un estat tributari protegit de l'agència de Kathiawar, presidència de Bombai. La seva superfície era de 642 km². La població el 1881 era de 23.155 en 41 pobles, i el 1901 de 15.114 habitants, repartida en 51 pobles. La població el 1931 era de 23.754. Els ingressos el 1903-1904 foren de 70.250 rúpies. Estava format per dues partes separades, Than i Lakhtar, i a més per algunes poblacions menors al districte d'Ahmedabad. Era estat de tercera classe. Paga tribut al govern britànic i al nawab de Junagarh. A la part final del segle XIX tenia un exèrcit de 400 homes.
La taluka de Lakhtar fou concedida el 1604 a Abhai Singhji (fill de Raj Sahib Chandrasinghji d'Halavad) pel sobirà de Dhrangadhra. El mateix Abhai Singhji va conquerir Than al bàbries el 1604-1615. El seu títol és de thakur i són rajputs jhales. Va fer un tractat amb els britànics el 1807.
La capital és Lakhtar a uns 21 km al nord-est de Wadhwan, i 35 km al nord de Limbdi, a 22° 51′ N, 71° 50′ E﻿ / ﻿22.850°N,71.833°E﻿ / 22.850; 71.833 amb una població el 1881 de 4.132 habitants.

## Llista de thakurs

* Thakur Abhaisinhji Chandrasinhji 1604-?
* Thakur Vajirajji I Abhaisinhji vers 1650
* Thakur Sahib Sheshmalji Vajerajji ?-1696
* Thakur Sahib Gopalsinhji Sheshmalji 1696 - 1714
* Thakur Sahib Karansinhji I Gopalsinhji 1714 - 1741
* Thakur Sahib Abherajji Karansinhji 1741 - 1769
* Thakur Sahib Raydhanji Abherajji 1769 - 1798
* Thakur Sahib Sangramji Raydhanji 1798
* Thakur Sahib Chandrasinhji Raydhanji (germà) 1798 - 1803
* Thakur Sahib Prithirajji Chandrasinhji 1803 - 1835
* Thakur Sahib Vajirajji II Prithirajji 1835 - 1846
* Thakur Sahib Karansinhji II Vajirajji 1846 - 1924 (nascut 1846, + 1924)
* Thakur Sahib Balvirsinhji Karansinhji 1924-1940
* Thakur Sahib Shri Indrasinhji Balvirsinhji 1940-1948
Nota:
* ↑ Successió de pare a fill si no s'indica altra cosa

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Worldstatesmen
* Genealogia Arxivat 2010-02-13 a Wayback Machine.
# Lapha

Lapha fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Bilaspur, Províncies Centrals, avui a Chhattisgarh. La superfície era de 704km² amb 72 pobles i una població el 1881 de 12.252 habitants. El zamindar era de casta kunwar i l'estat s'hauria fundat segons la tradició el 936.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Lliga a Palma

La Lliga a Palma és un torneig per a aficionats (federats a la Federació de Pilota Valenciana) en la modalitat de les llargues a palma, és a dir, és un joc a ratlles en què només canvia la treta, que es fa per un colp de palma.
La treta de palma no és difícil tècnicament, però amb ella la pilota no arriba tant lluny com amb la treta de bragueta que s'utilitza en la lliga a llargues.

## Historial (1ª Categoria)

| Any | Campió | Sub-Campió |
| 2022 | Relleu | Benidorm |
| 2021 | Relleu | Tibi |
| 2020 | Relleu | Benidorm |
| 2019 | Relleu | Vall de Laguar |
| 2018 | Orba | Benidorm |
| 2017 | Agost | Murla |
| 2016 | Agost | Tibi |
| 2015 | Agost | Tibi |
| 2014 | Tibi | Murla |
| 2013 | Murla | Agost |
| 2012 | Sella | Benidorm |
| 2011 | Tibi | Murla |
| 2010 | Sella | Tibi |
| 2009 | Murla | Sella |
| 2008 | Benasau | Tibi |
| 2007 | Murla | Benasau |
| 2006 | Benasau | Murla A |
| 2005 | Murla A | Benasau |
| 2004 | Murla A | Benasau |
| 2003 | Benitatxell | Murla |
| 2002 | Murla | Teulada |
| 2001 | Teulada | Murla |
| 2000 | Murla | Benidorm |
| 1999 | Murla | Benasau |
| 1998 | Murla B | Benasau |
| 1997 | CPV la Muntanya | Murla A |
| 1996 | Benidorm | Murla |
| 1995 | Murla | Benissa |
| 1994 | Benissa | Murla |
| 1993 | Benissa | Murla |
Referència: Federació de Pilota Valenciana

## Participació

* L'any 2008 hi participaren jugadors de 30 pobles, dividits en 48 equips i 6 categories.

## Vegeu també

* Pilota valenciana
** Llargues
*** Lliga a Llargues d'Alacant
*** Lliga a Perxa

## Referències

* ↑ Historial lliga de palma, 1ª categoria
* ↑ «www.pilotavalenciana.es».

## Enllaços externs

* Comité de Jocs a ratlles Arxivat 2010-06-07 a Wayback Machine.
# Lohara

Lohara fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Raipur a les Províncies Centrals actualment Chhattisgarh. El formaven 120 pobles amb una superfície de 943 km², en gran part muntanya i jungla, més muntanyós cap al nord on la muntanya Dalli Pahar arriba a més de 600 metres. Estava irrigat pels rius Tendula i Karkara, i molts altres rierols. La població el 1881 era de 30.134 habitants. La capital era Lohara. El zamindari era d'ètnia gond, i els seus avantpassats van obtenir el territori el 1538 a canvi de serveis militars al rajà de Ratanpur.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Lucus Augusti

Lucus Augusti (grec antic: Λοῦκος Λὐγούστον, Bosc Sagrat d'August), moderna Lugo, era una ciutat al centre de Gal·lècia fundada per Paulus Fabi Màxim. Va ser la capital del pobles dels capors (capori) però sota els romans es va convertir en la capital d'un convent jurídic i una de les dues capitals de Gal·lècia que va donar el nom als Callaïci Lucenses. El convent jurídic, segons Plini el Vell tenia 16 pobles i 166.000 habitants lliures.
La ciutat era a la riba del Minius (Miño) a la via entre Bracara (Braga) i Asturica (Astorga), segons l'Itinerari d'Antoní, amb uns famosos banys.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Lucus Augusti». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 19 gener 2023].
# Cantó de Kourou

El cantó de Kourou és una antiga divisió administrativa francesa situat a la regió d'ultramar de la Guaiana Francesa. Va desaparèixer el 2015.

## Composició

El cantó aplega la comuna de Kourou:
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2004-2015 | Juliana Rimane | UMP | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Odder

Odder és una ciutat danesa de l'est de la península de Jutlàndia, és la capital del municipi d'Odder que forma part de la regió de Midtjylland, ambdós creats l'1 de gener del 2007 com a part d'una reforma territorial. La ciutat també forma part de la Regió metropolitana de l'est de Jutlàndia, és a 22 km d'Århus, a 18 km de Skanderborg i a 28 km de Horsens.
L'església d'Odder, d'estil romànic, data de mitjans del segle xii i està construïda amb carreus de pedra. A finals del període gòtic es va afegir el sostre de voltes i la torre, construïda amb maons.

## Personatges il·lustres

* Niels Fredborg (n. 1946), ciclista

## Imatges

* Església romànica
* Museu d'Odder
* Estació de ferrocarril
* Un carrer

## Referències

* ↑ Befolkningsforhold i Østjylland Arxivat 2011-07-19 a Wayback Machine., Planlægning over grundvand (Agència de planificació), Miljøministeriet (Ministeri de Medi ambient)

## Vegeu també

* Llista de ciutats de Dinamarca

## Enllaços externs

* Odder Museum
Viccionari
# Ratpenat pilós de Louisiade

El ratpenat pilós de Louisiade (Kerivoula agnella) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. És endèmic de Papua Nova Guinea, on viu a altituds d'entre 0 i 700 msnm. Els seus hàbitats naturals són els boscos tropicals de plana i els boscos situats a turons. Possiblement està amenaçat per la destrucció del seu medi.

## Referències

* ↑ Bonaccorso, F.; Hamilton, S. Kerivoula agnella. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 26 abril 2016.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Roc Roi (Farrera)

El Roc Roi és una muntanya de 1.974 metres que es troba entre els municipis de Farrera i de Llavorsí, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de les Ombres

La Roca de les Ombres és una muntanya de 1.720 metres que es troba al municipi de la Guingueta d'Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de l'Estret

La Roca de l'Estret és una muntanya de 1.634 metres que es troba al municipi de Farrera, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat del Vinagre

El Serrat del Vinagre és una muntanya de 1.265,8 metres d'altitud del terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà. Pertany al territori del terme primigeni de Soriguera.
Està situat al nord-est de Malmercat, al nord-oest de Tornafort i al sud-oest de Llavaners, a ponent de Vilamur.
És dins del Parc Natural de l'Alt Pirineu.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Serrat del Vinagre en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Torre de Cabús

La Torre de Cabús és una muntanya de 2.518 metres que es troba al municipi d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ira Losco

Ira Losco M.Q.R. (31 de juliol de 1981) és una cantant maltesa, coneguda per haver representat Malta al Festival d'Eurovisió 2016 amb la cançó "Walk on Water" (en català, "Caminar sobre l'aigua"). Losco també va representar el seu país l'any 2002 al Festival d'Eurovisió, aquell any amb la cançó "7th Wonder" ("Setena Meravella"), on va quedar en segona posició a una distància de només 12 punts del guanyador. La seva parella, Sean Gravina, és conegut per haver participat en el programa de telerealitat de cuina Top Chef.

## Referències

* ↑ http://www.independent.com.mt/articles/2016-03-29/company-news/Local-Celebrity-Chef-Sean-Gravina-appointed-Maggi-Brand-Ambassador-6736155601
* ↑ http://www.maltatoday.com.mt/arts/entertainment/64946/losco_confirms_pregnancy_rumours_im_a_mothertobe#.VzB6G9RHmrU
* ↑ http://www.independent.com.mt/articles/2016-05-08/local-news/Ira-Losco-publicly-announces-what-everyone-knew-she-s-pregnant-6736157499
# Colom verdós becgròs

El colom verdós becgròs (Treron curvirostra) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos del Sud-est Asiàtic i l'Arxipèlag Malai, des de Nepal i nord-est de l'Índia cap a l'est, per Bangladesh, sud de la Xina, Hainan, Myanmar i Indoxina fins a Sumatra, Borneo, Palawan, algunes de les Filipines més occidentals i altres petites illes.

## Referències

* ↑ Colom verdós becgròs al TERMCAT Rev. 10/06/2012
# Colom verdós waalia

El colom verdós waalia (Treron waalia) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita sabanes i boscos poc densos de l'Àfrica Subsahariana, principalment al nord de l'Equador, des del sud de Mauritània, Senegal i Gàmbia, cap a l'est fins a Eritrea i el nord de Somàlia, i a l'Àfrica oriental cap al sud fins al nord d'Uganda i les zones limítrofes del nord-oest de la República Democràtica del Congo i nord-oest de Kenya. També a l'illa de Socotra i el sud-oest de la Península Aràbiga.
# Colom verdós de Sumatra

El colom verdós de Sumatra (Treron oxyurus) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos de les muntanyes de Sumatra i zona occidental de Java.
# Colom verdós cuafalcat

El colom verdós cuafalcat (Treron sphenurus) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita boscos de muntanya d'Àsia meridional des dels Himàlaies del nord de l'Índia cap a l'est fins al sud de la Xina, cap al sud, a través de Myanmar, Tailàndia, Laos i el Vietnam, i a les muntanyes de Sumatra, Java i Lombok.
# Colom verdós ventreblanc

El colom verdós ventreblanc (Treron sieboldii) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita boscos del nord-oest de Tailàndia, Vietnam, est de Laos, Xina, Hainan, Taiwan i Japó.