OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ksibet Thrayet

Ksibet Thrayet o Ksiba Thrayet (àrab: القصيبة الثريات, al-Qṣība aṯ-Ṯrayāt) és una municipalitat o baladiyya de Tunísia, situada 5 quilòmetres al sud de Sussa sobre l'eix que uneix Sussa amb M'Saken. Es pot considerar com un raval del Gran Sussa. Està formada per dues viles contigües, Ksibet Sousse i Thrayet. Forma part administrativament de la governació de Sussa, i constituïa el 2004 una municipalitat de 8.762 habitants, 6.721 habitants a Ksibet i 2.041 a Thrayet.

## Etimologia

El mot Ksibet és un diminutiu de kasba, ‘alcassaba’ i, per tant, vol dir ‘petita fortalesa’. El nom prové d'una petita alcassaba que està a l'origen de la vila.

## Administració

Els dos nuclis de població formen la municipalitat o baladiyya Ksibet Thrayet, amb codi geogràfic 31 12 (ISO 3166-2:TN-12).
Al mateix temps, cada nucli constitueix un sector o imada, Ksibet Sousse (31 66 52) i Thrayet (31 66 53), dins de la delegació o mutamadiyya de Zaouit-Ksibet-Thrayet (31 66).

## Referències

* ↑ (francès) Recensement de 2004 (Institut national de la statistique) Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 12-2012, pàg. 146-147. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 12-2012, pàg. 77-81. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].

## Enllaços externs

* Ksibet Thrayet - Lloc web oficial
# Le temps des cerises

Le temps des cerises és una cançó de 1866, amb lletra de Jean-Baptiste Clément i música d'Antoine Renard.
Aquesta cançó es troba fortament associada a la Comuna de París, tot i que fou escrita sota Napoleó III fins i tot abans de la guerra de 1870 (dels quals la humiliació de la derrota francesa havia de produir, el 1871, l'ocasió favorable al desencadenament de la Comuna de París). Va ser dedicada pel seu autor a una infermera morta en el moment de la Setmana sanglant.
Les cireres evoquen diferents coses. D'una part, recorden, pel color, la sang i la bandera vermella, lligats entre altres a la comuna, cosa que fa que la cançó continuï encara ara associada a la idea de llibertat, de solidaritat, i de resistència de cara a l'opressió. D'altra banda, les cireres remeten al sucre i a l'estiu i, per tant, a un context alegre i fins i tot festiu. Així la cançó vehicula una certa nostàlgia i una certa idea d'alegria popular.
La versió més cèlebre d'aquesta cançó és interpretada per Charles Trenet. És una cançó emblemàtica de la identitat de l'esquerra francesa. Va ser interpretada el 10 de gener de 1996 per la cantant Barbara Hendricks en el moment de l'homenatge retut al president socialista François Mitterrand a la Plaça de la Bastilla. Le temps des cerises va ser igualment interpretada per Yves Montand, per Geike Arnaert (Hooverphonic) i per Bobbejaan Schoepen el maig de 2008, com també pel grup de rock bordelais Noir Désir, acompanyat de Romà i Estelle Humeau del grup Eiffel, a l'octubre de 2008.
L'any 1978, el cantant rossellonès Joan Pau Giné inclogué una versió en català de la cançó al seu disc Adiu, ça va?

## Enllaços externs

* Plana sobre Le Temps des Cerises Arxivat 2015-01-12 a Wayback Machine. (francès)
* Lletra de la versió catalana de Joan Pau Giné
# Diotim

Diotim és el nom dels següents personatges:
* Diotim (general segle V aC), general atenès l'any 433/432 aC
* Diotim (general segle IV aC), general atenès l'any 388/387 aC, successor de Càbries
* Diotim (fill de Diopites), polític i militar atenès del segle iv aC esmentat per Demòstenes entre els patrons de Mídies; besnet del general del segle v aC
* Diotim d'Atenes, historiador de l'antiga Grècia
* Diotim d'Olímpia, compilador d'endevinalles de l'antiga Grècia
* Diotim l'Estoic, filòsof de l'antiga Grècia
* Diotim de Tir, filòsof de l'antiga Grècia seguidor de Demòcrit
* Diotim de Tebes, metge grec
* Diotim d'Adramítion, gramàtic de l'antiga Grècia
* Diotim, poeta èpic de l'antiga Grècia
* Diotim, nom de diversos poetes de l'Antologia grega
# Llei del paral·lelogram

En matemàtiques, la llei del paral·lelogram és una llei de geometria elemental que postula que la suma dels quadrats de les longituds dels quatre costats d'un paral·lelogram és igual a la suma dels quadrats de les longituds de les dues diagonals d'aquest. Utilitzant la notació del paral·lelogram mostrat en la figura de la dreta, es pot escriure matemàticament com:
    $(AB)^{2}+(BC)^{2}+(CD)^{2}+(DA)^{2}=(AC)^{2}+(BD)^{2}.\,$
En el cas que el paral·lelogram sigui un rectangle, les dues diagonals són iguals i la llei es redueix al teorema de Pitàgores.

## Llei del paral·lelogram per a espais amb producte intern

Dins dels espais proveïts de producte escalar, la definició de la llei del paral·lelogram es redueix a la identitat algebraica
    $2\|x\|^{2}+2\|y\|^{2}=\|x+y\|^{2}+\|x-y\|^{2}$
on
    $\|x\|^{2}=\langle x,x\rangle .\,$
és el producte escalar normat.

## Espais vectorials normats que satisfan la llei del paral·lelogram

La majoria d'espais vectorials normats reals i complexos no tenen producte intern, però tots els espais vectorials normats tenen norma (per definició) i, per tant, es poden avaluar les expressions a banda i banda de l'"=" de la identitat anterior. Un fet notable és que si la identitat anterior es manté, aleshores la norma ha de sorgir de la manera habitual d'algun producte intern. A més, el producte intern que es genera mitjançant la norma és únic, a conseqüència de la identitat de polarització, en el cas real, aquest ve donat per
    $\langle x,y\rangle ={\|x+y\|^{2}-\|x-y\|^{2} \over 4},\,$
o, de manera equivalent, per
    ${\|x+y\|^{2}-\|x\|^{2}-\|y\|^{2} \over 2}\ \ {\rm {{\acute {o}}\ \ {\|x\|^{2}+\|y\|^{2}-\|x-y\|^{2} \over 2}.\,}}$
En el cas complex, aquest ve donat per
    $\langle x,y\rangle ={\|x+y\|^{2}-\|x-y\|^{2} \over 4}+i{\|ix-y\|^{2}-\|ix+y\|^{2} \over 4}.$

## Vegeu també

* Paral·lelogram
* Desigualtat triangular

## Enllaços externs

* Parallelogram Law Proven Simply Arxivat 2021-09-26 a Wayback Machine. a Kappa Sigma Arxivat 2021-09-26 a Wayback Machine.
* The Parallelogram Law: A Proof Without Words A cut-the-Knot
* Proof of Parallelogram Law a Math
* Weisstein, Eric W., «Parallelogram Law» a MathWorld (en anglès).
# Luci Valeri Potit (cònsol 483 i 470 aC)

Luci Valeri Potit (llatí: Lucius Valerius Potitus Publicola) va ser un magistrat romà. És considerat el fundador de la família dels Valeri Potit i estava emparentat amb Publi Valeri Publícola, del que era germà o nebot. Dionís d'Halicarnàs diu germà, però també diu que era fill de Marc, mentre el pare de Publícola va ser Volús. Probablement doncs era fill de Marc Valeri Volús Màxim, cònsol l'any 505 aC i, per tant, probablement era nebot de Publícola.
Va ser elegit qüestor l'any 485 aC i cònsol el 483 aC (amb Marc Fabi Vibulà) i el 470 aC (amb Tiberi Emili Mamerc). Aquest darrer any va fer la guerra als eques, però no va poder atacar el seu campament per una indicació religiosa.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 514.
# Casa al carrer Marquès de Palmerola, 21 (les Masies de Voltregà)

La Casa al carrer Marquès de Palmerola, 21 és una obra de les Masies de Voltregà (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres, de planta baixa i un pis. A la planta baixa s'hi obre un portal rectangular, amb brancals de carreus de pedra ben escairats i desiguals i llinda també amb un carreu de pedra. Al primer pis s'obren dues finestres iguals, amb brancals, llinda de pedra i ampit. La façana acaba amb una barbacana sostinguda per mènsules de fusta.

## Història

És una de les cases que es construïren durant el segle xviii, vinculada al Santuari i al camí ral que anava de Barcelona a Puigcerdà, concentrant el nombre més gran de pobladors del nucli de La Gleva.

## Referències

* 1 2 «Casa al carrer Marquès de Palmerola, 21». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 16 agost 2021].
# Anio Valles

Anio Valles és una formació geològica de tipus vallis a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 38.01 ° latitud N i 56.22 ° longitud E, que fa 54 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1988 i fa referència a una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Anio Valles". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Thomson, J. Oliver. J. M. Dent and Sons Ltd.. Everymans Classical Atlas, 1963.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# 610
## Esdeveniments

* L'idioma oficial de l'Imperi Romà d'Orient passa a ser el grec.
* Els serbis arriben als Balcans.
* Abril: Gundemar succeeix a Viteric (assassinat) com a rei dels Visigots.

## Necrològiques

* Abril: Viteric, rei visigot d'Hispània
* Flavi Focas, emperador romà d'Orient
# 221
## Esdeveniments

* Roma: L'Emperador romà Elagàbal adopta el seu cosí Alexandre Sever com a hereu.
* Emmaús (Judea): Elagàbal n'ordena la reconstrucció, amb el nou nom de Nicòpolis.
* Chengdu (Xina): - Liu Bei fundà el regne de Shu Han, un dels Tres Regnes.

## Necrològiques

* Xina: Zhang Fei, general de Shu Han, assassinat pels seus propis homes, cansats de la seva crueltat.
# 242
## Esdeveniments

* Imperi Romà: Gordià III realitza la seva expedició militar sobre Pèrsia, Síria i Armènia, contra els sassànides.
* 20 de març - Pèrsia: Amb la mort del seu pare Ardashir I, Sapor I esdevé monarca sassànida únic. En la seva coronació, Mani proclama la seva nova doctrina, el maniqueisme.

## Necrològiques

* Pèrsia: Ardashir I, primer rei de reis de la dinastia sassànida.
# 278

El 278 (CCLXXVIII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* Imperi Romà: l'emperador Marc Aureli Probe rebutja la invasió dels blèmies a Egipte.
# 1414
## Esdeveniments
### Resta del món

* Inici del Concili de Constança.
* Ferran d'Antequera coronat rei d'Aragó.
* Coronació de Joana II de Nàpols.
* Corts de Montblanc.

## Naixements
### Resta del món

* 14 de maig, Francesc I de Bretanya, a Gwened.
* 5 de juny, Lluís III Gonzaga, a Mantua.
* 21 de juliol, papa Sixt IV, a Celle Ligure.

## Necrològiques
### Resta del món

* 6 d'agost, Ladislau I de Nàpols, a Nàpols.
# Supercopa francesa de futbol de 1998

La Supercopa francesa de futbol de 1998, en francès Trophée des Champions va ser la 22a edició de la Supercopa francesa de futbol, que es va celebrar a l'Stade de la Vallée du Cher de Tours el 30 de juliol de 1998, en el qual els guanyadors de la Copa de França de 1998, el Paris Saint-Germain FC, van derrotar per 1-0 el campió de la Lliga francesa 1997-98, l'RC Lens.

## Detalls del partit

| RC Lens | 0 – 1 | Paris Saint-Germain FC |
| | Detalls | Lachuer 54' |
LENS: :
| GK | 1 | Guillaume Warmuz |
| RB | 2 | Éric Sikora (c) |
| CB | 13 | Frédéric Déhu |
| CB | 22 | Xavier Méride |
| LB | 3 | Yohan Lachor |
| MF | 7 | Mickaël Debève | 74' |
| MF | 8 | Stéphane Dalmat |
| MF | 9 | Alex Nyarko |
| FW | 11 | Toni Vairelles |
| FW | 19 | Vladimír Šmicer |
| FW | 21 | Pascal Nouma |
| Suplents: |||
| MF | 18 | Philippe Brunel | 74' |
| Entrenador: |||
| Daniel Leclercq ||||
PARÍS-SAINT-GERMAIN: :
| GK | 16 | Dominique Casagrande |
| RB | 17 | Jimmy Algerino |
| CB | 4 | Christian Wörns |
| CB | 5 | Alain Goma |
| LB | 21 | Didier Domi |
| CM | 6 | Bruno Carotti (c) |
| CM | 8 | Yann Lachuer |
| CM | 23 | Pierre Ducrocq |
| FW | 9 | Marco Simone |
| FW | 11 | Patrice Loko |
| FW | 18 | Nicolas Ouédec | 81' |
| Suplents: |||
| MF | 19 | Jérôme Leroy | 81' |
| Entrenador: |||
| Alain Giresse ||||
# 416
## Esdeveniments

* Tarraconense: El rei visigot Walia inicia la campanya, com a aliat d'Honori, per a controlar les províncies d'Hispània ocupades per sueus, vàndals i alans.
* Barcelona (Tarraconense): Com a conseqüència de l'aliança entre Walia i Honori, Gal·la Placídia, germana d'aquest darrer i vídua del germà de l'anterior, el rei Ataülf, pot retornar a Roma.
* Pèrsia: Yezdegerd I contradiu la seva política inicial i ordena la persecució dels cristians.

## Necrològiques

* 9 d'octubre - Saint-Savin, Bigorra (Gàl·lia): Sant Sabí de Barcelona, eremita.
# 494

El 494 (CDXCIV) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* Gelasi I delimita el poder de l'església.
* Gelasi I canonitza Sant Jordi.

## Necrològiques

* Sal·lusti I, patriarca de Jerusalem.
* Ais de Provença, França: Basili d'Ais
# 465
## Esdeveniments

* Roma: Amb la mort de l'emperador, Libi Sever, el seu promotor i probable assassí Ricimer esdevé el detentor del poder durant un interregne prolongat.
* Constantinoble: Un paorós incendi destrueix una gran àrea d'edificis públics i privats.

## Necrològiques

* 15 d'agost - Roma: Libi Sever, emperador romà, probablement enverinat.
# 131
## Esdeveniments

* Imperi Romà: Són cònsols de Roma Servi Octavi Laenes Pontià i Marc Antoni Rufí
* Jerusalem: Hadrià ordena la construcció de la colònia romana d'Èlia Capitolina
# 499
## Esdeveniments

* Pèrsia: Kobad I recupera el tron amb l'ajuda dels huns heftalites. El seu germà Zamasp no presenta resistència.
* Índia: El matemàtic Aryabhata escriu la seva obra Aryabhatiya on proposa mètodes que es consideren precursors de temes tan importants com ara les arrels cúbiques, els infinitesimals o les equacions diferencials.
# 489
## Esdeveniments

* 28 d'agost - Aquileia (Itàlia): Els ostrogots de Teodoric el Gran derroten l'exèrcit d'Odoacre.
* 27 de setembre - Verona (Itàlia): Teodoric el Gran torna a derrotar Odoacre i fixa la seva capital a la ciutat.
* Edessa (Mesopotàmia): L'Escola dels perses (Schola Persica), centre científic i teològic dels nestorians, és tancada i enderrocada per ordre de l'emperador Zenó.
# 165
## Esdeveniments

* Armènia: Valarshapat esdevé la nova capital del país per la destrucció d'Artaxata pels romans.
* Osroene (Mesopotàmia): El país és ocupat pels romans i el rei Manu VIII torna al tron.
* Roma: Es declara l'epidèmia dita pesta antonina que produirà una gran mortalitat. Hom creu que va ésser verola.
* Olímpia (Grècia): Se celebra la 236a. Olimpíada.

## Naixements

* Mauretània (Àfrica): Macrí, emperador romà. (m. 218)

## Necrològiques

* Alexandria: Claudi Ptolemeu, astrònom, geògraf i matemàtic grec.
* Roma: Apià, historiador romà d'origen grec.
* Roma: Sant Justí el Màrtir, filòsof i escriptor samarità, màrtir.
* Olímpia (Grècia): Peregrí Proteu, filòsof cínic grec, cremant-se a si mateix.
# 768
## Esdeveniments

* Comtat de Noyon: Carlemany i Carloman I són coronats reis dels francs.
* Esteve III esdevé Papa de l'Església catòlica.
* Regne d'Astúries: Aureli I d'Astúries esdevé rei d'Astúries succeint a Fruela I mort aquell mateix any.
* Imperi Romà d'Orient: és coronada Eudòxia (muller de Constantí V) esdevenint augusta.

## Naixements

* Guillem I de Tolosa dit «el Sant», duc d'Aquitània (781 -806) i comte de Tolosa (790-806).
* Unroch de Friül, comte de Ternois (839 - 853).

## Necrològiques

* 2 de juny: Waifré, duc d'Aquitània probablement des del 745.
* Pipí I el Breu, majordom de palau de Nèustria (741-751) i Austràsia (747-751) i rei dels francs (751-768), el primer de la dinastia carolíngia.
* Cangues d'Onís, Regne d'Astúries: Fruela I d'Astúries “el Cruel”, rei d'Astúries (757-768).
# 582
## Esdeveniments

* Constantinoble: A la mort de Tiberi II, el succeeix Flavi Tiberi Maurici en el tron de l'Imperi Romà d'Orient.
* Navarra: Els visigots de Leovigild, perseguint els vascons, ocupen una part important del seu territori al sud dels Pirineus.
* Sevilla (Bètica): Amb la intenció de posar fi a la revolta encapçalada pel seu fill Ermenegild, el rei visigot Leovigild recupera la Lusitània i posa setge a la ciutat, amb la intervenció dels sueus del rei Miró.
* Sírmium (Pannònia): Els àvars declaren la guerra als romans d'Orient i ocupen la ciutat.

## Necrològiques

* 14 d'agost - Constantinoble: Tiberi II, emperador romà d'Orient.
# 637
## Esdeveniments

* març - Ctesifont (Mesopotàmia): Els musulmans assetgen i ocupen la capital dels sassànides.
* abril - Jerusalem: El califa Úmar ibn al-Khattab entra a la ciutat per rebre'n la rendició després de sis mesos de setge.
* Palestina: Els àrabs del califa Úmar ibn al-Khattab ocupen ràpidament tota la regió.
* Síria: Antioquia, Alep, Homs i tota la província es van rendint als musulmans.
* Jalula (Mesopotàmia): Els musulmans tornen a derrotar els sassànides en la batalla en aquest indret.
# 682
## Esdeveniments

* Roma: Lleó II és consagrat papa, més d'un any després de la seva elecció com a successor d'Agató I.
* Medina (Aràbia): Esclata una revolta contra el califa omeia Yazid I. Els caps de la insurrecció són Abd-Al·lah ibn Hàndhala pels Ansar i Abd-Al·lah ibn Mutí pels quraixites.
* Kanat dels Turcs Orientals (Àsia central): Els turcs orientals inicien una guerra d'independència contra la Xina.

## Naixements

* Damasc (Síria): Úmar II ibn Abd-al-Aziz, califa omeia. (m. 720)
# 644
## Esdeveniments

* 4 de novembre - Medina (Aràbia): El califa Úmar és assassinat per l'esclau persa Abu Lulua.
* Medina (Aràbia): Uthman ibn Affan, esdevé tercer califa de l'islam.
* Ravenna (Exarcat de Ravenna): Plató succeeix Isaac l'Armeni a l'Exarcat de la regió.
* Kudjha (Àsia central): Aquest regne i el de Qarashahr s'alien, revoltant-se contra la dominació xinesa.
* Regió de Makran: Els àrabs ocupen la regió i decideixen establir-hi la frontera oriental i no anar més enllà.

## Necrològiques

* 4 de novembre - Medina (Aràbia): Úmar ibn al-Khattab, segon califa de l'islam, assassinat.
# Vestes (títol)

Vestes, en grec medieval βέστης, en plural βέσται (vestai), va ser un títol de la cort de l'Imperi Romà d'Orient usat durant els segles X i XI.

## Història

Etimològicament, el terme està relacionat amb el vestiari, l'«armari imperial». Però malgrat les provatures, ja a l'antiguitat, de vincular els vestai i el títol de vestarca (el cap dels vestai) a les funcions del vestiarion, sembla que no hi havia cap relació.
El càrrec es menciona per primera vegada durant el regnat de l'emperador Joan I Tsimiscés (969-976). Després el va portar Nicèfor Focas, fill del curopalata Lleó Focas el Jove. El títol era molt alt dins de la jerarquia imperial durant el segle xi, i sovint es combinava amb el títol de mestre i recompensava a generals d'importància entre els quals hi ha Isaac I Comnè, quan era estratopedarca d'Orient, Lleó Tornikes o Nicèfor III, quan era dux d'Edessa i Antioquia. El Taktikon de l'Escorial, una llista de títols d'oficis i càrrecs de la cort i la seva precedència, recopilada a la dècada del 970, distingeix els vestai barbuts, que també tenen els títols de patrici i de magistros, dels vestai eunucs, que ostenten el títol de Praepositus sacri cubiculi.
Com va passar amb altres títols, el de vestes es va devaluant cap al final del segle xi, quan es diu que l'ocupaven personatges de més modesta procedència. Per fer front a aquesta situació, en aquell moment va aparèixer el títol de Protovestes (πρωτοβέστης, o "primer dels vestai"), però no sembla que els dos càrrecs hagin existit més enllà del regnat d'Aleix I Comnè (1081-1118).

## Referències

* ↑ Bréhier, Louis. Le monde byzantin. II: les institutions de l'Empire byzantin. París: Albin Michel, 2000, p. 111. ISBN 9782226047229.
* ↑ Kajdan, Aleksandr P. (ed.). The Oxford Dictionary of Byzantium. Nova York; Oxford: Oxford University Press, 1991, p. 1261. ISBN 9780195046526.
# Casa al carrer del Marquès de Palmerola, 31 (les Masies de Voltregà)

La Casa al carrer del Marquès de Palmerola, 31 és una casa de la Gleva al municipi de les Masies de Voltregà (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres. De la façana destaca el portal, de forma rectangular amb brancals de carreus de pedra ben escairats i desiguals, i una llinda d'un sol carreu, que acaba amb una motllura sobre la porta i té la data de construcció gravada, a l'igual que un motiu vegetal i una creu.

## Referències

* ↑ «Casa al carrer del Marquès de Palmerola, 31». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 16 agost 2021].
# Anders Fogh Rasmussen

Anders Fogh Rasmussen (Ginnerup, municipi de Norddjurs, 1953) polític danès, fou primer ministre de Dinamarca des del 27 de novembre de 2001 fins al 5 d'abril de 2009. Cap del partit Venstre, després de les eleccions legislatives daneses de 2007 va mantenir el càrrec. Fou substituït per ocupar el càrrec de Secretari General de l'OTAN a partir de l'1 d'agost del 2009. Al seu torn, fou rellevat pel noruec Jens Stoltenberg l'1 d'octubre del 2014.
Durant el seu mandat es va produir la crisi de les caricatures de Mahoma entre 2005 i 2006.

## Referències

* ↑ «El danès Anders Fogh Rasmussen, nou secretari general de l'OTAN». Nació Digital, 1 agost 2009. [Consulta: 22 maig 2022].
* ↑ «Jens Stoltenberg serà el nou secretari general de l'OTAN». El Punt Avui, 28 març 2014. [Consulta: 22 maig 2022].
# Arda Valles

Arda Valles és una formació geològica de tipus vallis a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -19.47 ° latitud N i 329.14 ° longitud E, que fa 173.67 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1976 i fa referència a una característica d'albedo i que pren el nom del riu Arda a Bulgària.

## Referències

* ↑ "Arda Valles". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Thomson, J. Oliver. J. M. Dent and Sons Ltd.. Everymans Classical Atlas, 1963.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Capelleta de Sant Pere

La Capelleta de Sant Pere és una obra de la Ràpita (Montsià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La fornícula amb arc apuntat i emmarcat amb fusta, es troba a l'interior de l'edifici de confraria dels pescadors de Sant Pere -planta baixa i pis, porta amb carreus i llinda a la qual hi posa "L.B. 1928". La imatge del patró de la confraria és de guix policromat.

## Història

La confraria de pescadors de Sant Pere és de les més antigues de Tortosa i s'ha de tindre en compte que els pescadors de la Ràpita provenen tots de tortosins.
Hi ha informació sobre ells als "fulls rapitencs".

## Referències

* 1 2 3 «Capelleta de Sant Pere». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 3 juny 2020].

## Enllaços externs

* «Capelleta de Sant Pere». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Victorino Echevarría López

Victorino Echevarría López, (Becerril de Campos (província de Palència), 29 de març, 1898 - Madrid, 1 de març, 1963), fou director d'orquestra i compositor espanyol.
Va estudiar a Madrid amb Bartolomé Pérez Casas i Conrado del Campo, després a Berlín amb Paul Hindemith. Des de 1949, segon director de l'Orquestra Simfònica Municipal de Vent de Madrid, el 1960-1961. Després de la mort de Jesús Arambarri la va encapçalar durant algun temps. Va impartir un curs d'harmonia al Conservatori de Madrid.
Estilísticament, Echevarria gravitava cap al neoclassicisme i era un fan de Bartók i Stravinski, encara que els crítics també noten la influència de Manuel de Falla en la seva obra. Per al teatre va escriure l'òpera El anillo de Polícrates, la sarsuela La fuente del avellano i diverses sainetes, entre elles El clavel del altozano, guardonat amb el Premi Nacional de Ràdio d'Espanya l'any 1947. A més, Echevarria és propietari de l'oratori El nuevo mandamiento, obres simfòniques i de cambra.

## Referències

* ↑ Enrique Martínez Miura. Victorino Echevarría López, Capricho español Архивная копия от 24 декабря 2009 на Wayback Machine // Archivo de música española contemporánea. (исп.)