OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Saioa Hernández

Saioa Hernández (Madrid, 26 de març de 1979) és una soprano espanyola.
Va estudiar amb la mezzosoprano Lola Bosom i el tenor Santiago Calderón. Posteriorment va rebre classes de Vincenzo Scalera, Renata Scotto i Montserrat Caballé. Ha guanyat el primer premi en els Concursos Internacionals de Cant Manuel Ausensi (2009) i Jaume Aragall (2010), així com el segon premi en els Concursos Vincenzo Bellini (2010) i Manuel Ausensi (2008).
Ha cantat els rols protagonistes de Les noces de Fígaro, Giulio Cesare in Egitto, La traviata, Così fan tutte, El barber de Sevilla, Die Fledermaus, Lucia di Lammermoor, La bohème, Carmen, Suor Angelica, Madama Butterfly, Zaira.
A la temporada 2013-2014, Saioa Hernández va cantar en el Teatro Nacional de São Carlos de Lisboa com a Soleá a El gato montés, i al Victorian Opera de Melbourne el personatge principal de Norma.
Per Amics de l'Òpera de Sabadell ha interpretat els rols d'Imogene d'Il pirata (que cantà després a Rio de Janeiro), Gilda de Rigoletto, Olympia de Les Contes d'Hoffmann, Floria de Tosca, i Lucia de Lucia di Lammermoor, tot ells amb èxit.

## Premis

* 2008. 2n premi en els Concurs Manuel Ausensi.
* 2009. 1r premi en el Concurs Internacional de Cant Manuel Ausensi.
* 2010. 1r Premi de X Concurs Internacional de Cant Jaume Aragall.
* 2010. 2n premi en els Concurs Vincenzo Bellini.

## Referències

* ↑ Amengual, Gabriel. «Saioa Hernández:«Nunca hubiera imaginado cruzarme con Andrea Bocelli sobre los escenarios»» (en castellà), 21-08-2010. [Consulta: 28 maig 2022].
* ↑ «Biografia a OST». Orquestra Sinfónica de Tenerife. Arxivat de l'original el 2014-11-29. [Consulta: 17 setembre 2014].
* ↑ «La soprano Saioa Hernández, premi Ausensi de cant». Avui.
* ↑ Garcia, Núria «Saioa Hernández i Anna Tobella són les guanyadores del primer premi del 10è Concurs de Cant Jaume Aragall». Ràdio Sabadell, 09-12-2010 [Consulta: 17 setembre 2014]. Arxivat 2014-11-29 a Wayback Machine.
* ↑ «Biografia a zemskygreenartists.com». [Consulta: 17 setembre 2014]. Arxivat 2014-07-16 a Wayback Machine.
* ↑ «Programa de Lucia di Lammermoor d'Amics de l'Òpera de Sabadell». .
* ↑ «Saioa Hernández i Anna Tobella Príncep guanyen el concurs Aragall». .

## Enllaços externs

* Saioa Hernández - Lloc web oficial
# Esep (riu)

L'Esep és un riu, una divinitat fluvial, mencionat a la Ilíada. i a la Teogonia d'Hesíode, així com en alguna altra obra clàssica posterior. Està situat a la Tròada, al vessant oest del mont Ida, i és un dels vuit rius que flueixen des d'aquest darrer fins al mar.

## Influència literària

La referència als teucres de Zelea, i al riu Esep, en el catàleg dels troians de la Ilíada, està citada, de forma descontextualitzada, en el conte El Inmortal, de l'escriptor argentí Jorge Luis Borges, que constitueix, entre altres coses, un enigmàtic homenatge a Homer. En el referit relat, el narrador repeteix obsessivament, en ple deliri: "Los ricos teucros de Zelea, que beben el agua negra del Esepo".

## Notes

* ↑ «Hi havia els pobladors de Zelea, de la part baixa del peu del mont Ida, troians opulents, que beuen l'aigua negrosa de l'Esep.» Ilíada, II, 824-826. Traducció de Montserrat Ros, pàg. 95
* ↑ « …Posidó i Apol·lo van planejar plegats l'enderroc del mur, i contra ell dirigiren la fúria dels rius que, fluint del mont Ida, cap a la mar davallen: el Resos, el Carès, i l'Heptàpor, i el Rodi, i el Grànic, i l'Esep i el diví Escamandre, i el Simoent, …». Ilíada, XII, 17-21. Traducció de Montserrat Ros, pàg. 121-122

## Referències

* ↑ Hesíode, Teogonia, 337 i ss.
* ↑ Quint d'Esmirna, Caiguda de Troia 2. 459
* ↑ The Homer Encyclopedia
* ↑ Ilíada II, 824-826
* ↑ Pòrtulas 2008, pàg. 138

## Bibliografia

* Homer; Ros i Ribas, Montserrat (trad.); Alberich i Mariné, Joan (notes). «Cant II». A: Ilíada. Vol. I. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 2005, pàgs. 73 a 92. ISBN 9788472258570 [Consulta: 1r març 2016].
* Finkelberg, Margalid (ed.). «Aisepos». A: The Homer Encyclopedia (en anglès). Vol. I. Oxford (UK): Blackwell Publishing, Ltd., 2011, pàg. 123. ISBN 9781405177689.
* Pòrtulas, Jaume. Introducció a la Ilíada. Homer, entre la història i la llegenda. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 2008, pàgs. 136 a 142. ISBN 9788498591224.

## Enllaços externs

* Atsma, Aaron J. «Aesepus (river god)» (en anglès). Theoi Greek Mythology [Auckland (New Zealand)] [Consulta: 20 abril 2016].
# Puig de la Llibertat

El Puig de la Llibertat és una muntanya de 1.289 metres que es troba entre els municipis d'Albanyà, a la comarca de l'Alt Empordà i França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Apristurus albisoma

Apristurus albisoma és un peix de la família dels esciliorrínids i de l'ordre dels carcariniformes.

## Morfologia

Pot arribar als 59,6 cm de llargària total en el cas dels mascles i als 56,6 en el de les femelles.

## Reproducció

És ovípar.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes del sud de Nova Caledònia.

## Referències

* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 «Apristurus albisoma» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ ZipCodeZoo.com (anglès)
* ↑ IUCN (anglès)

## Bibliografia

* Compagno, L.J.V.: FAO species catalogue. Volum 4. Sharks of the world. An annotated and illustrated catalogue of shark species known to date. Part 2 - Carcharhiniformes. FAO Fish. Synop. 125(4/2):251-655. Any 1984.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Ratpenat pilós de Java

El ratpenat pilós de Java (Kerivoula papillosa) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que es troba a Brunei, l'Índia, Indonèsia, Malàisia i el Vietnam.

## Referències

* Wilson, D. E. i Reeder, D. M.: Mammal Species of the World. Smithsonian Institution Press Washington DC (Estats Units), 2005.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Ratpenat pilós de Java. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 30 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
* Distribució mundial d'aquesta espècie. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Dhanaudah

Dhanaudah o Dharnanda (Dharnaoda o Dharnoda) fou un petit estat tributari protegit, feudatari de Gwalior. Estava administrat per la subagència de Guna dins la residència de Gwalior a l'Índia central. Estava format per 32 pobles. Els ingressos anuals eren de 400 lliures i la població el 1881 de 4.196 habitants.
El 1881 estava governat pel thakur Bhim Singh, descendent de Chhatar Sal de Panna. L'estat fou cedit al thakur el 1843 pel raja de Panna incloent la possessió de Raghagarh, acord que fou garantit pel govern britànic. El raja pertanyia a la casta dels rajputs chauhans del clan rhichi.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Cantó d'Entrevaus

El cantó d'Entrevaus és un cantó francès del departament dels Alps de l'Alta Provença, situat al districte de Castelana. Té sis municipis i el cap és Entrevaus.

## Municipis

* Castelet de Saussas
* Entrevaus
* La Roqueta
* Sant Pèire
* Saussas
* Vau de Chalvanha

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1964-1970 | M. Vernoux | Divers droite |
| 1970-1988 | Ernest Don | SFIO, després PS |
| 1988-2008 | Gilbert Brun | PCF |
| 2008- | Gilbert Laurent | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 815 | 1.057 | 978 | 1.050 | 1.126 | 1.057 | 1.296 |
# Turpial culnegre

El turpial culnegre (Icterus wagleri) és un ocell de la família dels ictèrids (Icteridae).

## Hàbitat i distribució

Habita el camp obert amb arbres dispersos, espesures de matolls i encara ciutats de les terres baixes del vessant del Pacífic i muntanyes des de Mèxic, al sud de Sonora, centre de Chihuahua, Coahuila i Nuevo León, fins al nord de Nicaragua.

## Referències

* ↑ «Turpial culnegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Laòtoe

Laòtoe (en grec antic: Λαοθόη) va ser, segons la mitologia grega, una filla d'Altes, rei dels lèleges i una de les esposes de Príam, com també ho van ser Hècuba i Arisbe, la filla de Mèrops. Amb Príam va tenir dos fills, Licàon i Polidor.
Els seus dos fills van morir a mans d'Aquil·les a la guerra de Troia el mateix dia. Van poder honorar el cadàver de Polidor amb funerals solemnes, però no va ser possible celebrar cap cerimònia fúnebre per a Licàon. Primer Aquil·les l'havia fet presoner una nit que estava tallant branques al jardí de Príam, i el va vendre com a esclau, a Eeció, a l'illa de Lemnos. Però Eeció el va alliberar al cap de pocs dies, i Licàon va tornar a Troia per enfrontar-se de nou amb Aquil·les a les ribes de l'Escamandre. Aquil·les el va matar sense fer cas de les seves súpliques perquè acceptés un rescat. El seu cadàver es va perdre entre les aigües del déu-riu.

## Referències

* ↑ Homer. Ilíada, XXII, 46-50
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 323. ISBN 9788496061972.
# Santa Maria de Codó

Santa Maria de Codó és una muntanya de 526 metres que es troba al municipi de Terrades, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 305081001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Penya de les Heures

El Penya de les Heures és una muntanya de 869 metres que es troba al municipi de la Jonquera, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de la Rata

El Puig de la Rata és una muntanya de 176 metres que es troba al municipi de Sant Climent Sescebes, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de la Gla

El Puig de la Gla és una muntanya de 122 metres que es troba al municipi de Campmany, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Saquer

La roca Saquer és una muntanya de 476 metres situada al municipi de Maçanet de Cabrenys, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de la Jana

El puig de la Jana és una muntanya de 491 metres, situada al terme municipal de Maçanet de Cabrenys, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de les Forques (Maçanet de Cabrenys)

El puig de les Forques és una muntanya de 596 metres situada al municipi de Maçanet de Cabrenys, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de l'Evangeli

El puig de l'Evangeli és una muntanya de 943 metres situada al municipi de Maçanet de Cabrenys, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de Malveí

El Puig de Malveí és una muntanya de 1.024 metres que es troba entre els municipis d'Albanyà, a la comarca de l'Alt Empordà i de Beuda, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de s'Agalla

El Puig de s'Agalla és una muntanya de 136 metres que es troba al municipi de Cadaqués, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig del Boixer

El puig del Boixer és una muntanya de 975 metres, situada entre els municipis de Maçanet de Cabrenys (Alt Empordà) i Sant Llorenç de Cerdans (Vallespir).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig del Canadell

El Puig del Canadell és una muntanya de 91 metres que es troba al municipi de Roses, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig del Torn (Banyuls de la Marenda)

El Puig del Torn és una muntanya de 663,3 metres que es troba entre els termes municipal de Rabós, a la comarca de l'Alt Empordà i comunal de Banyuls de la Marenda, a la del Rosselló.
Està situat al nord-est del terme de Rabós i a l'extrem sud del de Banyuls de la Marenda, a llevant del Puig de la Calma i al nord-oest del Coll del Torn. El seu vessant sud-oest, empordanès, pertany al Parc Natural d'Interès Nacional de l'Albera.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «12 - Banyuls de la Marenda». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Banyuls de la Marenda, Cotlliure i Portvendres». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ El Puig del Torn en els ortofotomapes de l'IGN
# Puig dels Simonets

El Puig dels Simonets és una muntanya de 596 metres que es troba al municipi de Cadaqués, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Argelic

El Argelic és una muntanya de 1.557 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony de la Caubera

El Bony de la Caubera és una muntanya de 2.047 metres que es troba entre els municipis de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell i Andorra.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig d'en Paga

El Puig d'en Paga és una muntanya de 212 metres que es troba al municipi del Port de la Selva, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Oriol (Bàscara)

El Puig Oriol és una muntanya de 168 metres que es troba al municipi de Bàscara, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Paulí

El Puig Paulí és una muntanya de 188 metres que es troba al municipi de Cadaqués, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Vallet

El Puig Vallet és una muntanya de 146 metres que es troba al municipi de Pontós, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Rocacorba (Darnius)

El Rocacorba és una muntanya de 281 metres que es troba entre els municipis de Darnius i de Sant Llorenç de la Muga, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony de Mossers

El Bony de Mossers és una muntanya de 1.867 metres que es troba entre els municipis de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell i Andorra.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony dels Llorers

El Bony dels Llorers és una muntanya de 2.207 metres que es troba entre els municipis de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell i Andorra.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony Moscater

El Bony Moscater és una muntanya de 2.329 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Queraüt

El Queraüt és una muntanya de 1.181 metres que es troba entre els municipis de les Valls d'Aguilar i de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Mua

La Mua és una muntanya de 1.673 metres que es troba al municipi de la Vansa i Fórnols, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «La Mua». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Bony de la Pica

El Bony de la Pica és una muntanya de 2.402 metres que es troba a l'extrem oest de la Serra d'Enclar, entre els municipis de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell i la Parròquia d'Andorra la Vella Andorra.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 272072001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].
# Les Agudes (Montferrer i Castellbò)

Les Agudes és una muntanya de 1.559 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 269080001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Paluc

El Paluc és una muntanya de 2.202 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Penya Aguda

La Penya Aguda és una muntanya de 1.523 metres que es troba entre els municipis de Cabó i de Coll de Nargó, a la comarca de l'Alt Urgell.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Pui Rodon

El Pui Rodon és una muntanya de 1.533 metres que es troba entre els municipis de les Valls d'Aguilar i de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pujansolons

El Pujansolons és una muntanya de 1.713 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc de la Corbera

El Roc de la Corbera és una muntanya de 1.495 metres que es troba al municipi de la Vansa i Fórnols, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc de la Pena

El Roc de la Pena és una muntanya de 1.096 metres que es troba al municipi d'Alàs i Cerc, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc Ronyonal

El Roc Ronyonal és una muntanya de 2.037 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de Senyús

La Roca de Senyús és una muntanya de 1.895 metres que es troba entre els municipis de Cabó i de Coll de Nargó, a la comarca de l'Alt Urgell.
Al cim s'hi troba un vèrtex geodèsic (referència 265086001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Redona

La Roca Redona és una muntanya de 1.572 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Rodona (Montferrer i Castellbò)

La Roca Rodona és una muntanya de 1.555 metres que es troba entre els municipis de Montferrer i Castellbò i de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Roja (Cabó)

La Roca Roja és una muntanya de 1.781 metres que es troba entre els municipis de Cabó i de Coll de Nargó, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «roca Roja». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia. [Consulta: 9 gener 2023].
# Tambors de Rof

Els Tambors de Rof és una muntanya de 970 metres que es troba entre els municipis de Bassella, a la comarca de l'Alt Urgell i d'Odèn, a la comarca del Solsonès. Al cim s'hi troba un vèrtex geodèsic (referència 269093001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal Alt (les Valls d'Aguilar)

El Tossal Alt és una muntanya de 1.825 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal de la Bigordana

El Tossal de la Bigordana és una muntanya de 1.762 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal del Castilló

El Tossal del Castilló és una muntanya de 1.872 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Costa-rèvol

El Turó de Costa-rèvol és una muntanya de 2.192 metres que es troba al municipi del Pont de Bar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Muntanya del Bosc de Sallent

La Muntanya del Bosc de Sallent és una serra situada al municipi de Coll de Nargó a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.225 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya