OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eduard Hauser

Eduard Hauser (Suïssa, 26 de novembre de 1948) és un esquiador de fons suís, ja retirat, que va competir entre finals de la dècada de 1960 i el 1981.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en tres edicions dels Jocs Olímpics d'Hivern, el 1972, 1976 i 1980. El 1972, a Sapporo, guanyà la medalla de bronze en la prova del relleu 4x10 quilòmetres del programa d'esquí de fons. Formà equip amb Alfred Kälin, Albert Giger i Alois Kälin. En posteriors participacions als Jocs destaca una cinquena posició en la mateixa prova el 1976 i la setena el 1980.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Edi Hauser». [Consulta: 26 febrer 2023].
# Ca Català

Ca Català és una casa noucentista de Valls (Alt Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa situada en la cantonada dels carrers Sant Antoni i Sant Sebastià. És un edifici de cinc altures, planta baixa i quatres pisos. Els vans marquen un ritme simètric vertical, mentre que les línies d'imposta motllurades separen horitzontalment les plantes. Pel que fa a l'estil de les obertures, destacar els arcs rebaixats de la planta baixa i les finestres balconeres dels pisos superiors. Aquestes presenten volades de pedra amb el perfil motllurat, amb mènsules en forma de volutes i decoració vegetal. Les finestres del primer pis es troben emmarcades amb pedra i amb el dintell motllurat i decorat amb un relleu de caràcter vegetal. Destaca el treball de les baranes metàl·liques i el perfil arrodonit de la cantonada de l'edifici. Tota la façana presenta un arrebossat simulant carreus.

## Referències

* ↑ «Ca Català». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2017].
# Elysium Catena

Elysium Catena una formació geològica del tipus catena del quadrangle Elysium de Mart, situat amb coordenades planetocèntriques a 17.95 ° latitud N i 150.06 ° longitud E. Té un diàmetre de 48.5 km i va rebre el nom d'una característica clàssica d’albedo. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1985. El terme "Catena" fa referència a una cadena de cràters.

## Referències

* ↑ "Elysium Catena". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descripcions dels termes» (en anglés). [Consulta: 13 febrer 2021].

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Manfred Jäger

Manfred Jäger (Grießbach, 12 de març de 1950) és un ex-pilot d'enduro alemany, Campió d'Europa en la categoria "superior a 500 cc" el 1978.

## Trajectòria esportiva

Jäger es formà inicialment com a manyà. El 1968 debutà en competició d'enduro amb una MZ en la categoria de 250 cc. L'any següent es va incorporar a l'equip oficial del fabricant alemany i va començar a disputar el Campionat Europeu i els ISDT integrant l'equip de la RDA.
El 1970 va passar a la categoria de 350 cc i entre 1971 i 1974, enquadrat al club ASK Vorwärts de Leipzig, obtingué bons resultats al Campionat de la RDA d'aquesta cilindrada, destacant-ne un tercer lloc el 1973 i el sostcampionat el 1974. El 1975 canvià als 500 cc i guanyà el seu primer Campionat de la RDA en aquesta categoria, revalidant-lo els dos anys següents.
Jäger fou l'únic pilot de MZ a disputar la categoria "superior a 500cc" (instaurada l'any 1977), en la que es proclamà campió europeu el 1978. Com que aquesta categoria estava reservada a motors entre 501 i 750 cc, la fàbrica desenvolupà un motor específic per a ell amb molt pocs centímetres cúbics més que l'estàndard de 500 cc que fabricava normalment. Després d'acumular nombrosos segons llocs als ISDT i bons resultats al Campionat d'Europa (aconseguint-lo finalment el 1978), l'any 1982 es va traslladar a la República Federal Alemanya i va cloure la seva carrera esportiva.
Jäger és casat i té dos fills. Un d'ells, Thomas (nascut el 1976), va participar durant un temps en el Campionat d'Alemanya d'automòbils de turisme.

## Palmarès
### Campionat d'Europa

* 1 Campionat d'Europa d'enduro (1978, +500cc)
* 1 Subcampionat (1977)
* 3 vegades tercer classificat (1973 - 1975)

### ISDT (Trofeu)

* 5 vegades segon classificat (1972, 1977 - 1980)
* 2 vegades tercer classificat (1976 i 1981)

### Campionat de la RDA

* 3 Campionats (1975 - 1977)
* 1 Subcampionat (1974)
* 1 vegada tercer classificat (1973)

## Referències

* Ottinger, Stefan. „Rund um Zschopau“ - Die Geschichte einer Motorradgeländefahrt (en alemany). Marienberg: Druck- und Verlagsgesellschaft Marienberg mbH, 2004. ISBN 3-931770-49-4.
# Síndrome de Bernard-Horner

La síndrome de Bernard-Horner, síndrome de Horner o paràlisi oculosimpàtica és una síndrome causada per una lesió en el sistema nerviós simpàtic, habitualment a nivell cervical.

## Signes

Signes que es troben en tots els pacients en el costat afectat de la cara són: ptosi (que és de la parpella superior per la pèrdua de la innervació simpàtica del múscul tarsal superior, també conegut com el múscul de Müller i, al revés de la ptosi, elevació lleugera de la parpella inferior, i la miosi (pupil·la contreta) i retard de la dilatació (resposta lenta de la pupil·la a la llum). Pot succeir depenent de la localització de la lesió: enoftalmia (la impressió que l'ull s'enfonsa en l'òrbita) i anhidrosi (disminució de la sudoració) al costat afectat de la cara, pèrdua del reflex ciliospinal i conjuntiva injectada de sang. De vegades hi ha enrogiment de la cara al costat afectat de la cara a causa de la dilatació dels vasos sanguinis sota de la pell.
En els nens la síndrome de Horner de vegades condueix a una diferència en el color d'ulls entre els dos ulls (heterocromia). Això passa, ja que la manca d'estimulació simpàtica en la infància interfereix en la pigmentació de melanina dels melanòcits en l'estroma superficial de l'iris.

## Causes

La síndrome de Horner s'adquireix com a resultat d'una malaltia, però també pot ser congènita (de naixement) o iatrogènica (causades pel tractament mèdic). Encara que la majoria de les causes són relativament benignes, la síndrome pot reflectir una malaltia greu al coll o al pit (com un tumor de Pancoast (tumor en el vèrtex dels pulmons) o la dilatació venosa tirocervical).
* A causa de la lesió o compressió d'un costat de la cadena simpàtica cervical o toràcica, que genera els símptomes del mateix costat (igual que la lesió) del cos.
* Síndrome medul·lar lateral
* Cefalàlgia histamínica de Horton
* Traumatisme - a la base del coll, usualment traumatisme contús; i, de vegades, la cirurgia.
* Otitis mitjana (infecció a l'orella mitjana)
* Tumors - amb freqüència el carcinoma broncogènic de la fissura superior (tumor de Pancoast) a vèrtex de pulmó
* Aneurisma aòrtic toràcic
* Neurofibromatosi tipus 1
* Goll
* Aneurisma dissecant d'aorta
* Càncer de tiroide
* Esclerosi múltiple
* Tracció en la costella cervical del gangli estrellat
* Dissecció de l'artèria caròtide
* Paràlisi de Klumpke
* Trombosi del si cavernós
* Simpatectomia
* Siringomièlia
* Bloquejos nerviosos, com el bloqueig del plexe cervical, el gangli estrellat o bloqueig interescalènic
* Com una complicació del tub de toracostomia

## Referències

* ↑ Adams, Raymond Delacy; Victor, Maurice; Ropper, Allan H.. Adam and Victor's principles of neurology. Nova York: McGraw-Hill, 2001. ISBN 0-07-067497-3.
* ↑ Gesundheit B, Greenberg M «Medical mystery: brown eye and blue eye--the answer». N Engl J Med, 353, 22, 2005, pàg. 2409–10. DOI: 10.1056/NEJM200512013532219. PMID: 16319395.
* ↑ Graff JM, Lee AG. «Horner's Syndrome (due to Cluster Headache): 46 y.o. man presenting with headache and ptosis.». Ophthalmology Grand Rounds. The University of Iowa, 21-02-2005. [Consulta: 22 setembre 2006].
# Teddy Bautista

Eduardo Bautista García, també conegut com a Teddy Bautista, (Las Palmas de Gran Canaria, 27 de maig de 1943) és un cantant espanyol.
Va ser membre de Los Canarios, grup canari de finals dels 60, que es dedicava sobretot a la música soul i en part al rock. Destaca el treball denominat Ciclos, en el qual es versionen Les quatre estacions d'Antonio Vivaldi, una obra més aviat experimental en el seu moment en què es fusionava el rock amb els últims avanços de la música electrònica de l'època. És destacable la seva aportació a la banda sonora de Jesucrist Superstar, en la qual interpreta en la primera versió espanyola a Judes, protagonista de l'obra. Actualment és president de la Societat General d'Autors i Editors (SGAE), on ha adquirit molta notorietat per la seva campanya en favor del cànon compensatori per còpia privada en els suports audiovisuals.
Gràcies a la seva tasca al front de la SGAE, a principis del 2010 va aconseguir una pensió vitalícia del 90% del seu sou, o sigui uns 25.000 € al mes.
L'1 de juliol del 2011, just un dia després de la seva aclaparadora reelecció, fou detingut i posat a disposició judicial junt a vuit directius més de la SGAE per un presumpte delicte d'apropiació indeguda, desviació de fons i administració fraudulenta en una operació ordenada per la Fiscalia anticorrupció (cas Saga). El 3 de juliol va ser posat en llibertat amb càrrecs.

## Referències

* ↑ «Teddy Bautista - El pensionazo: 24.500 euros al mes.» Arxivat 2011-07-05 a Wayback Machine. La Razón.
* ↑ «El president de la SGAE i 8 persones més, detingudes per apropiació indeguda». 3cat24.cat, 01-07-2011. [Consulta: 3 juliol 2011].
* ↑ «Teddy Bautista i els altres dos directius de la SGAE en llibertat amb càrrecs». diari Ara, 03-07-2011.

## Enllaços externs

* SGAE
# Hyblaeus Catena

Hyblaeus Catena una formació geològica del tipus catena del quadrangle Elysium de Mart, situat amb coordenades planetocèntriques a 21.6 ° latitud N i 140.71 ° longitud E. Té un diàmetre de 10.49 km i va rebre el nom d'una característica clàssica d’albedo. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1985. El terme "Catena" fa referència a una cadena de cràters.

## Referències

* ↑ "Hyblaeus Catena". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descripcions dels termes» (en anglés). [Consulta: 21 maig 2021].

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Misologia

Misologia (del grec μισέω, miséō 'odiar', i λογία, logía 'tractat') és un mot filosòfic introduït per Plató amb el qual descrivia el rebuig envers els raonaments. Posteriorment, Kant va considerar que es tractava de la creença errònia que la raó condueix a la felicitat, quan en realitat ha de portar a la moralitat.

## Bibliografia

* Diccionario de filosofía (en castellà). Barcelona: RBA, 2003, p. 193/194. ISBN 8483323982.
* García Gallarín, Consuelo. Léxico del 98 (en castellà). Madrid: Complutense, 1998, p. 62. ISBN 8489784442.
* «Misologia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Kant, Immanuel. Logica: Un manual de lecciones (en castellà). Madrid: Ediciones AKAL, 2001. ISBN 8446011123.
# PDP-10

El PDP-10 va ser un ordinador central fabricat per Digital Equipment Corporation (DEC) des de finals dels 1960. El nom ve de Programmed Data Processor model 10 («Processador de Dades Programats Model 10»). És la màquina que va fer temps compartit comú. Ocupa un lloc preponderant en el folklore dels furoners a causa de la seva adopció en la dècada del 1970 per molts instal·lacions de computació universitàries i laboratoris de recerca, els més notables dels quals van ser l'AI Lab del MIT i el Projecte MAC, SAIL a Stanford, Computer Center Corporation (CCC) i la Universitat Carnegie Mellon.
L'arquitectura del PDP-10 era una versió gairebé idèntica de l'anterior PDP-6, compartint la mateixa paraula de 36 bits de longitud i estenent lleugerament el conjunt d'instruccions (però amb implementació de maquinari millorat). Alguns aspectes del conjunt d'instruccions són únics, especialment les «instruccions» de byte, que van operar en camps de bits de qualsevol mida des d'1 a 36 bits inclòs, segons la definició més general d'un byte com una seqüència contigua d'un nombre fix de bits.

## Referències

* ↑ Ceruzzi, Paul E. A History of Modern Computing (en anglès). MIT Press, 2003, p. 208. ISBN 0262532034. "It was large-even DEC's own literature called it [PDP-10] a mainframe."
* ↑ Daniel Clemente Laboreo. «A Brief History of Hackerdom». [Consulta: 2 febrer 2010].
* ↑ Jordi Beltran. «DIGITAL». Arxivat de l'original el 2010-02-09. [Consulta: 2 febrer 2010].

## Vegeu també

* TOPS-10

## Enllaços externs

* 36 Bits Forever! Arxivat 2004-02-12 a Wayback Machine.(anglès)
* Material sobre el PDP-10(anglès)
* PDP10 Miscellany Page(anglès)
# Ophir Catenae

Ophir Catenae una formació geològica del tipus catena del quadrangle Coprates de Mart, situat amb coordenades planetocèntriques a -8.05 ° latitud N i 304.57 ° longitud E. Té un diàmetre de 509 km i va rebre el nom d'una característica clàssica d’albedo. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 2006. El terme "Catena" fa referència a una cadena de cràters.

## Referències

* ↑ "Ophir Catenae". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descripcions dels termes» (en anglés). [Consulta: 21 maig 2021].

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# (2001) Einstein

Einstein és el nom que rep l'asteroide número 2001, situat al cinturó d'asteroides.
Fou descobert per l'astrònom Paul Wild des de l'Observatori de Berna-Zimmerwald de Berna (Suïssa), el 5 de març del 1973. Forma part de la família d'Hungaria.
Fou anomenat així en honor d'Albert Einstein, físic creador de la Teoria de la Relativitat.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 31 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 25 gener 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=2001.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 28 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Spratt, Christopher E. «The Hungaria group of minor planets». Royal Astronomical Society of Canada, Journal (ISSN 0035-872X), 84, 2, 4-1990, pàg. 123-131. Bibcode: 1990JRASC..84..123S.
* ↑ Schmadel, Lutz D.. Springer. Dictionary of Minor Planet Names. 5$^a$, 2003. ISBN 3-540-00238-3.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de la NASA
# Portal de Berga (Santpedor)

El Portal de Berga també anomenat Portal de Cal Patet és una de tres portes conservades de les cinc portes de la ciutat que hi havia a la segona muralla de Santpedor (Bages). Està inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Portal d'accés a la vila fortificada de Santpedor, obert al sector de tramuntana del qual només se'n conserven les parts inferiors amb la porta adovellada amb grans peces radicals, així com els estretes espitlleres laterals. El parament inferior és força regular, format per carreus de mitjanes proporcions i col·locats afilades. Conforme s'arriba a les dovelles de la clau de l'arc aquest aparell és substituït per un de més modern, segurament del segle xviii, totalment irregular, molt més petit i desordenat. Sobre el portal s'hi ha construït un habitatge que segurament substituí l'habitació anterior a la torreta.

## Història

La vila fortificada de Santpedor té els seus orígens al segle xii, quan l'any 1192 el rei Alfons I dona una carta de franqueses als habitants de la vila que havia nascut a redós de l'església parroquial de Sant Pere d'Or i al sector de la seva sagrera. Al segle xiii són documentats que tancà a Santpedor dins un clos i donà a la vila la seva estructura urbana totalment irregular i a l'entorn (dins o fora) de la muralla.

## Referències

* ↑ «Santpedor millora l'entorn del Portal de Berga». Nació Digital (Manresa), 24-02-2010.
* ↑ Illa, Jaume. «Nucli antic de Santpedor», 2016. Arxivat de l'original el 2018-06-21. [Consulta: 21 juny 2018].
* 1 2 «Portal de Berga». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2017].
* ↑ Ginesta, Salvador. La Comarca del Bages. Barcelona: L'Abadia de Montserrat, 1987, p. 268. ISBN 9788472028609.
# Tractus Catena

Tractus Catena una formació geològica del tipus catena del quadrangle Tharsis de Mart, situat amb coordenades planetocèntriques a 34.36 ° latitud N i 260.13 ° longitud E. Té un diàmetre de 910.57 km i va rebre el nom d'una característica clàssica d’albedo. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1976. El terme "Catena" fa referència a una cadena de cràters.

## Referències

* ↑ "Tractus Catena". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descripcions dels termes» (en anglés). [Consulta: 21 maig 2021].

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Arena Colles

Arena Colles és un grup de turons del quadrangle Syrtis Major de Mart, situat amb les coordenades planetocèntriques a 29.5 ° latitud N i 87.02 ° longitud E. Té 580.12 de diàmetre i va rebre el nom d'un tret albedo a 13 ° N, 294 ° O. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1995. El terme "Colles" és utilitzat per turons petits o knobs.

## Referències

* ↑ "Arena Colles". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Hermann et Cie. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.
* ↑ «Descriptor Terms (Feature Types)» (en anglés).
# Pèsol garrofal

El pèsol garrofal, pèsol de Llavaneres o pèsol de floreta és una varietat de pèsol Alderman d'origen australià típic de la zona central de la comarca del Maresme, especialment de Sant Andreu de Llavaneres.
El pèsol garrofal de Sant Andreu de Llavaneres esta distingit amb una marca de garantia de qualitat, la qual es donada a les hortes del terme del municipi: Horta Rabassa, Horta Marcó, Horta Graupera, Horta Pera Vivan, Horta Xavier Amat.
La presència del pèsol garrofal en els camps de garrofals es considera que va propiciar una adaptació específica a la zona. La llavor que es fa servir la produeixen els mateixos pagesos de la vila. Es sembra cap al mes d'octubre en terrenys silicis i arenosos. La pesolera de la floreta pot arribar a fer més de dos metres d'alçada i, per això, no s'acostuma a cultivar en hivernacle. Entre febrer i maig es comença a collir el pèsol. Les tavelles contenen entre 4 i 10 pèsols, lleugerament més petits que els convencionals.
El seu principal tret diferenciador és la gran dolçor. La recepta més popular a la comarca que es prepara amb aquests pèsols són els "pèsols ofegats a l'estil de Llavaneres", tot i que ofereixen un ampli ventall d'adaptacions a la cuina.

## Referències

* 1 2 3 «La consolidació del consum del pèsol de la floreta n'assegura el cultiu al Maresme», 16-03-2015. [Consulta: 17 gener 2016].
* 1 2 «Consell Comarcal del Maresme - Pèsol del Maresme». Arxivat de l'original el 4 de maig 2019. [Consulta: 17 gener 2016].
* ↑ «Reglament d'ús de la marca de garantia “Pèsol de Llavaneres”». Ajuntament de Llavaneres.
* ↑ http://ajllavaneres.cat, Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres -. «Recepta de pèsols ofegats a l'estil de Llavaneres». [Consulta: 12 novembre 2018].
* ↑ Assumpta, Miralpeix. Aquí hi ha teca!: receptes de cuina catalana amb història. Rosa dels Vents, 2006, p. 54. ISBN 9788401387036 [Consulta: 17 gener 2016].
# Recessió

Una recessió és una disminució generalitzada de l'activitat econòmica en un país o regió. Aquesta reducció de l'activitat econòmica es mesura amb la baixada, en taxa interanual, del Producte Interior Brut (PIB) real, i ha de produir-se de manera generalitzada durant un període significatiu. No hi ha un acord en la doctrina sobre quin és aquest període. Amb el temps s'ha estès l'opinió de Julius Shiskin en un article publicat en el diari The New York Times en 1975 que el fixa en dos trimestres consecutius de caiguda com a termini per a la definició de recessió.

## Recessió, cicles econòmics i variables

En la teoria dels cicles econòmics, correspon a la fase descendent del cicle.
La recessió sol caracteritzar-se per una reducció de gairebé totes les variables econòmiques:
* La producció de béns i serveis.
* El consum: particularment solen davallar les vendes d'automòbils i habitatges.
* La inversió: sol ser especialment sensible en les recessions, i té caigudes molt pronunciades durant aquests períodes. Quan empitjora la situació econòmica, una gran part és atribuïble a les reduccions de la despesa en noves inversions, que són suspeses o ajornades en el temps.
* L'ocupació: la caiguda de la producció de béns i serveis, provoca que les empreses demanin menys mà d'obra i, per tant, es produeix un augment de la desocupació, com ho mostra la Llei d'Okun.
* El benefici de les empreses.
* Les cotitzacions dels índexs borsaris.
* La inflació: sol baixar durant els períodes de recessió. En baixar la demanda de matèries primeres, cauen els seus preus. Els salaris i els preus industrials tenen menys tendència a baixar, però tendeixen a pujar menys de pressa en les recessions econòmiques.
La recessió pot produir-se de manera suau o abrupta. En aquest últim cas parlem de crisi. El procés es complica quan un elevat nombre d'empreses entra en fallida i arrossega els proveïdors. Llavors pot arribar en alguns casos el que denominem crisis. Aquesta disminució generalment provoca una gran desocupació. Si la recessió és molt seriosa, es coneix com a depressió.
La recessió més gran que ha sofert mai la humanitat fou la Gran Depressió dels anys trenta. Altres recessions notables inclouen les dues crisis del petroli a la dècada de 1970.

## Causes de les recessions

Algunes causes de la recessió són la sobreproducció, la disminució del consum per escassetat de demanda (atribuïble a la preocupació sobre el futur, per exemple), la manca d'innovacions i de formació de nou capital, fluctuacions casuals, corrupció política i econòmica i les pandèmies. Les recessions solen ser motivades per fortes oscil·lacions de la demanda agregada. Una recessió també pot ser causada per crisis sanitàries, com en el cas de la recessió causada per la pandèmia de COVID-19.

## Vegeu també

* Depressió
* Recessió global 2008-2012
* Models de recessió
* Llista de recessions
* Sobreacumulació

## Enllaços externs

* Recession? Depression? What's the difference? (About.com) Arxivat 2008-12-17 a Wayback Machine. (en anglès)

## Referències

* ↑ Shiskin, Julius «The Changing Business Cycle». The New York Times, 01-12-1974 [Consulta: 30 octubre 2020].
# IMSAI

IMS Associates, Inc, o IMSAI, va ser una empresa estatunidenca fabricant de microordinadors amb seu a San Leandro (Califòrnia). Fou responsable per un dels primers èxits en la informàtica personal, el IMSAI 8080. La companyia va ser fundada el 1973 per William Millard i el seu primer producte va ser el IMSAI 8080 el 1975. IMS significava Information Management Sciences («Ciències de la Gestió de la informació»).

## Referències

* ↑ Littman, Jonathan. Once Upon a Time in ComputerLand: The Amazing, Billion-Dollar Tale of Bill Millard. Los Angeles: Price Stern Sloan, 1987. ISBN 0-89586-502-5.
* ↑ Fischer, Thomas. «IMSAI Pre-History: The Hypercube and Other Tales» (en anglès), 2008. Arxivat de l'original el 2018-10-09. [Consulta: 27 octubre 2008].