OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Trompeti

Cal Trompeti és una casa de Cervera (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de carreus de quatre plantes. A la planta baixa hi ha tres portes. La central d'arc de mig punt rebaixat i les dues laterals quadrangulars (refetes recentment). La planta noble presenta dues portes balconeres d'arc escarser amb barana de ferro forjat i una finestra amb la data de 1778.
La segona planta és idèntica a la primera. La planta superior fa funció de golfa i presenta dues finestres el·líptiques, entre les quals hi ha una finestra d'arc semicircular.

## Referències

* 1 2 «Cal Trompeti». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 setembre 2017].
# Molí Fariner (Seròs)

El Molí Fariner és una obra de Seròs (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Restes d'un molí fariner. Es troba en estat ruïnós: conserva algunes restes dels murs, fets amb carreus bastant regulars, part del cacau, algunes restes de la canal d'aigua i l'obertura de la sortida de l'aigua.

## Referències

* ↑ «Molí Fariner». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 juliol 2021].
# Montsec de Calafí

El Montsec de Calafí és un indret del Montsec d'Ares situat al municipi d'Àger a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 1.585 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Montsec de Garreta

El Montsec de Garreta és una muntanya de 1.221 metres que es troba al municipi d'Àger, a la comarca catalana de la Noguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Munt de Montsonís

El Munt de Montsonís és una muntanya de 591 metres que es troba al municipi de Foradada, a la comarca catalana de la Noguera.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 261102001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Serra de les Guardioles

La Serra de les Guardioles és una serra situada al municipi d'Os de Balaguer a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 524 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de les Forques (la Baronia de Rialb)

El Serrat de les Forques és una muntanya de 660 metres al municipi de la Baronia de Rialb, a la comarca catalana de la Noguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra Pelada (Artesa de Segre)

La Serra Pelada és una serra situada al municipi d'Artesa de Segre a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 877 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de Sant Miquel (Artesa de Segre)

El Serrat de Sant Miquel és una serra situada al municipi d'Artesa de Segre a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 1.030 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat del Gramenet

El Serrat del Gramenet és una serra situada al municipi de Vilanova de Meià a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 763 metres. El tram més meridional del serrat, més pròxim a la balma de la Vansa, rep, també, el nom de Serrat de la Vansa.

## Referències

* ↑ GEC
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Covalta

La Covalta és una muntanya de 215 metres que es troba al municipi de Miravet, a la comarca catalana de la Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta Alta (la Palma d'Ebre)

La Punta Alta és una muntanya de 400 metres que es troba al municipi de la Palma d'Ebre, a la comarca catalana de la Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de Berrús

La Punta de Berrús és una muntanya de 242 metres que es troba al municipi de Riba-roja d'Ebre, a la comarca catalana de la Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de la Creu (Flix)

La Punta de la Creu és una muntanya de 296 metres que es troba al municipi de Flix, a la comarca catalana de la Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aristoclides (músic)

Aristoclides (en grec antic: Άριστοκλείδης, Aristocleidēs) fou un famós músic de l'antiga Grècia que va viure al segle v aC, en temps de les guerres mèdiques. Tocava la lira, i deia que era descendent de Terpandre. Va ser el mestre de Frinis de Mitilene.

## Referències

* ↑ Aristocleides a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 302
# Punta de l'Àliga (Rasquera)

La Punta de l'Àliga és una muntanya de 340 metres que es troba al municipi de Rasquera, a la comarca catalana de la Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tormo de l'Helena

El Tormo de l'Helena és una muntanya de 423 metres que es troba al municipi de la Palma d'Ebre, a la comarca catalana de la Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic de Martell

El Pic de Martell és una muntanya de 363 metres al terme municipal de Sitges, a la comarca del Garraf. Als seus peus, a la banda sud hi ha la urbanització del Ratpenat prop del Port esportiu de la Ginesta. A gairebé un a l'oest del cim hi ha la Pleta

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Els Figuerals

Els Figuerals és una muntanya de 443 metres que es troba entre els municipis d'Alella, a la comarca del Maresme i de Santa Maria de Martorelles, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Montagut (Malgrat de Mar)

El Montagut és una muntanya de 218 metres que es troba entre els municipis de Malgrat de Mar i de Santa Susanna, a la comarca del Maresme. Al cim s'hi pot trobar un vèrtex geodèsic (referència 302113001), així com una torre de la xarxa de telegrafia òptica.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Montagut (Malgrat de Mar)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Turó de les Rovires

El Turó de les Rovires és una muntanya de 257 metres que es troba entre els municipis d'Argentona i de Dosrius, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Mas Aragall

El Turó de Mas Aragall és una muntanya de 179 metres que es troba al municipi de Malgrat de Mar, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó d'en Cabanyes

El Turó d'en Cabanyes és una muntanya de 407 metres que es troba entre els municipis d'Argentona i de Mataró, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó d'en Torres (Cabrils)

El Turó d'en Torres és una muntanya de 407 metres que es troba entre els municipis de Cabrils i de Vilassar de Dalt, a la comarca del Maresme.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# L'Espelta

L'Espelta és una serra situada al municipi de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant, a la comarca del Baix Camp, amb una elevació màxima de 295 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cavall Bernat (Colldejou)

El Cavall Bernat és una muntanya de 840 metres que es troba entre els municipis de Colldejou i de Pratdip, a la comarca catalana del Baix Camp.
Aquest cim està inclòs a la llistat dels 100 cims de la FEEC amb el nom de Cavall Bernat de Llaberia.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].
# Les Moles (Pratdip)

Les Moles és una muntanya de 673 metres que es troba entre els municipis de Pratdip, a la comarca del Baix Camp i de Tivissa, a la comarca del Ribera d'Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Pedreres (Riudecanyes)

Les Pedreres és una muntanya de 308 metres que es troba al municipi de Riudecanyes, a la comarca catalana del Baix Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Mola de la Viuda

La Mola de la Viuda és una muntanya de 593 metres que es troba entre els municipis de Pratdip i de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant, a la comarca catalana del Baix Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Forques (Riudecanyes)

Les Forques és una muntanya de 508 metres que es troba al municipi de Riudecanyes, a la comarca catalana del Baix Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Moleta de Fatxes

La Moleta de Fatxes és una muntanya de 618 metres que es troba al municipi de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant, a la comarca catalana del Baix Camp. S'alça a l'est del poble, avui abandonat, de Fatxes.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de les Serres

El Puig de les Serres és una muntanya de 308 metres que es troba al municipi de Sant Martí de Llémena, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Roca d'en Mascaró

La Roca d'en Mascaró és una muntanya de 676 metres que es troba al municipi de Canet d'Adri, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de Sangrinyol

El Puig de Sangrinyol és una muntanya de 258 metres que es troba al municipi de Quart, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Cadalt

La Serrat de la Cadalt és una serra situada al municipi de Canet d'Adri a la comarca del Gironès, amb una elevació màxima de 677 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig d'en Rafel

El Puig d'en Rafel és una muntanya de 179 metres que es troba al municipi de Madremanya, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Salgueda

El Puig Salgueda és una muntanya de 276 metres que es troba al municipi de Girona, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Centella

La Roca Centella és una muntanya de 1.001 metres que es troba entre els termes municipals de Cànoves i Samalús, el Figaró i Tagamanent, a la comarca del Vallès Oriental.
Al cim s'hi troba un vèrtex geodèsic (referència 293110001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig de l'Ullal

El Puig de l'Ullal és una muntanya de 620 metres que es troba al municipi del Montmell, a la comarca del Baix Penedès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Cova de l'Olla

El Turó de la Cova de l'Olla és una muntanya de 539 metres que es troba al municipi del Montmell, a la comarca del Baix Penedès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Somatostatina

La somatostatina (també coneguda com a hormona inhibidora de les hormones del creixement, en anglès growth hormone-inhibiting hormone (GHIH); o com a factor inhibidor de l'alliberament de somatotropina, en anglès somatotropin release-inhibiting factor (SRIF)) és una hormona peptídica que regula el sistema endocrí i que afecta la neurotransmissió i la proliferació cel·lular mitjançant la interacció amb els receptors de somatostatina acoblats a proteïnes G i la inhibició de l'alliberament de nombroses hormones secundàries.
La somatostatina té dues formes actives produïdes pel tall alternatiu d'una única preproteïna: una de 14 aminoàcids, i l'altra de 28 aminoàcids.

## Producció
### Sistema digestiu

La somatostatina és secretada a diverses localitzacions del sistema digestiu:
* Estómac
* Intestí
* Cèl·lules delta del pàncrees

### Cervell

La somatostatina és produïda per neurones neuroendocrines del nucli periventricular de l'hipotàlem.

## Referències

* 1 2 3 GRCh38: Ensembl release 89: ENSG00000157005 - Ensembl, May 2017
* 1 2 3 GRCm38: Ensembl release 89: ENSMUSG00000004366 – Ensembl, May 2017
* ↑ «Human PubMed Reference:». National Center for Biotechnology Information, U.S. National Library of Medicine.
* ↑ «Mouse PubMed Reference:». National Center for Biotechnology Information, U.S. National Library of Medicine.
* ↑ Costoff A. «Sect. 5, Ch. 4: Structure, Synthesis, and Secretion of Somatostatin». Endocrinology: The Endocrine Pancreas page 16. Medical College of Georgia. Arxivat de l'original el 2008-04-05. [Consulta: 19 febrer 2008].
* ↑ Costanzo, Linda S.. Physiology. 3rd. Hagerstown, MD: Lippincott Williams & Wilkins, 2003, p. 280. ISBN 0-7817-3919-5.
# Colom de les Marqueses

El colom de les Marqueses (Alopecoenas rubescens) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae). Habita els boscos d'algunes illes del grup de les Marqueses.
# Molí de la Bellida

El molí de la Bellida és un edifici al terme municipal d'Horta de Sant Joan (Terra Alta) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Segons explicacions del propietari actual, el molí s'anomena de la Bellida perquè els seus primers propietaris explotadors va ser la família dels Bellidos de Tortosa; família vinguda d'Osca. Aquesta fou en el seu temps de les més influents i majors propietàries de te terres d'Horta. També ens recorda a la llegenda que diu que en aquest molí hi ha haver una baralla a mort entre els dos moliners, "lo Satret i Mendosa", sortint victoriós "lo Sastret".
Construcció aïllada de planta aparentment rectangular als afores del nucli urbà, concretament al sector sud-est del nucli, amb accés actual a través del camí del convent de Sant Salvador d'Horta. Les ruïnes es troben just al costat del camí, aproximadament entre el nucli urbà i el convent. Edifici d'estil popular de la qual actualment solament queden els murs estructurals de tancament de paredat de pedra que donen al camí d'accés i que en certa manera cerquen l'edificació. Al seu interior es troben els "gins", grans peces verticals de pedra que feien de contraforts i suportaven els contrapesos que comprimien els cofins. També hi ha restes de l'estructura com un pilar de carreus de pedra i altres murs de paredat, de menys alçada.

## Notes

* 1 2 «Molí de la Bellida». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 agost 2015].

## Vegeu també

* Llista de monuments d'Horta de Sant Joan
# Sovétskaia Gàvan

Sovétskaia Gàvan (en rus Сове́тская Га́вань, literalment "Port soviètic") és una ciutat del krai de Khabàrovsk, a l'Extrem Orient de Rússia. Es troba al nord del mar del Japó, a 295 km al sud-est de Komsomolsk na Amure i a 395 km a l'est de Khabàrovsk. Sovint s'abreuja el seu nom a Sovgavan (Совгавань).
Està connectat per tren amb Komsomolsk de l'Amur en el que és la secció més oriental de la línia ferroviària Baikal-Amur.
# Molí d'Utxesa

El Molí d'Utxesa és una obra de Torres de Segre (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Molí en un estat de conservació mitjà. Consta de planta baixa i pis, amb una coberta que s'ha ensorrat però que segurament era a dues aigües. La planta baixa, que presenta diverses filades de carreus irregulars, encara conserva l'obertura d'accés al centre, d'arc carpanell adovellat. Al pis superior, sobre la porta d'accés, hi ha una finestra rectangular amb llinda. Encara es conserva la petita obertura que permetia l'entrada de la canal d'aigua al molí, d'arc de mig punt adovellat.

## Referències

* ↑ «Molí d'Utxesa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 juliol 2021].
# Colom verdós de les Filipines

El colom verdós de les Filipines (Treron axillaris) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos de les illes Filipines. Considerat sovint una subespècie de Treron pompadora.
# Colom verdós de les Comores

El colom verdós de les Comores (Treron griveaudi) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos de Mohéli, a les illes Comores. Sovint considerat una subespècie de Treron australis.
# Ptilinop de clatell vermell

El ptilinop de clatell vermell (Ptilinopus dohertyi) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos de Sumba, a les illes Petites de la Sonda.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 111. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Ptilinop de Tanna

El ptilinop de Tanna (Ptilinopus tannensis) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita zones amb arbres de les illes Vanuatu.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 112. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Ptilinop de les Marianes

El ptilinop de les Marianes (Ptilinopus roseicapilla) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos de les Illes Marianes des de Saipan fins a Guam.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 113. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Ptilinop de Richards

El ptilinop de Richards (Ptilinopus richardsii) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos d'algunes de les illes Salomó orientals.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 113. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Ptilinop esplèndid

El ptilinop esplèndid (Ptilinopus pulchellus) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos de Nova Guinea, les illes Raja Ampat.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 113. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Ptilinop de ventre taronja

El ptilinop de ventre taronja (Ptilinopus iozonus) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita els boscos de Nova Guinea i diverses illes al voltant.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 112. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Tales of the Jedi: Knights of the Old Republic

Star Wars: Tales of the Jedi és una sèrie de còmics publicats per Dark Horse Comics entre 1993 i 1998. Formen part de l'univers fictici de Star Wars ampliat i cobreixen la Gran Guerra Sith i la Gran Guerra Hiperespacial. La sèrie va representar les primeres històries cronològiques de Star Wars fins a la publicació de la sèrie de còmics i novel·les Dawn of the Jedi.
Els dirigents de l'editorial americana Dark Horse aprofitaven la tirada que havia tornat a tenir Star Wars amb la Trilogia de la Nova República i especialment en el món del còmic amb l'Imperi Fosc. L'1 d'octubre de 1993 van obrir una finestra de possibilitats inaugurant una era, el Període de l'Antiga República, i dels Jedi. Els còmics formaven una sèrie de cinc volums després recopilats en un solament.
Era el primer còmic que no tractava de la Trilogia Original i a causa de la seua precocitat no se sabia pràcticament gens dels Jedi i els va mostrar més com a guerrers missioners i místics amb un estil antic i sense túniques que com a Obi-Wan Kenobi o a Yoda.
El còmic mostrava uns Jedi més o menys lliures beneficiant-se dels ensenyaments d'un savi i centenari Mestre. La sèrie temptejava la vida dels Jedi d'aquella era explicant la història de diversos d'ells.
D'altra banda cal dir que aquest va ser un dels pocs còmics editats en castellà de Star Wars, i sobretot de la sèrie de còmics "Relats dels Jedi".

## Història

Els dos primers capítols narra la història dels tres aprenents (Ulic Qel-Droma, Cay Qel-Droma i Tott Doneeta) del Mestre Jedi que vigila en món de Onderon, Arca Jeth. Una guerra i una divisió cultural mantenen als habitants d'Onderon separats i en conflicte continu. Hi ha una oportunitat de pau, però algú intenta frustrar-la. Mentre que gens és el que sembla, els Jedi prompte descobriran que el mateix Costat Fosc i l'ombra dels Sith estan implicats.
D'altra banda els tres últims còmics narren la història de Nomi Sunrider i la seua lluita contra tota mena de bandits que la porten a ella i a la seua filla, després de ser assassinat el seu marit, a acceptar el seu destí com a Jedi sota el tutor ancià Mestre Thon.

## Apartat tècnic

Per a tota la sèrie es va utilitzar al guionista Tom Veitch, el mateix que va posar guió a Imperi Fosc. No obstant això els dibuixants van canviar.
Per als dos primers volums, els de l'incident d'Onderon, el dibuixant va ser Chris Gossett.
Per al tercer volum, que començava la història de Nomi Sunrider Janine Johnston va ser l'encarregada de dibuixar el projecte. Per als dos següents, que tancaven la història es va utilitzar no obstant al dibuixant David Roach.

## Vegeu també

* Tales of the Jedi: The Freedon Nadd Uprising

## Enllaços externs

* Índex cronològic de còmics de Star Wars
# Ptilinop de Nova Caledònia

El ptilinop de Nova Caledònia (Drepanoptila holosericea) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) i única espècie del gènere Drepanoptila. Habita els boscos de Nova Caledònia i la propera Île des Pins.
# Evènor

Evènor és el nom dels següents personatges:
* Evènor d'Efes, pintor de l'antiga Grècia
* Evènor, metge de l'antiga Grècia
* Evènor, escultor de l'antiga Grècia, actiu a Atenes al segle v aC
# Colom imperial cuablau

El colom imperial cuablau (Ducula concinna) és una espècie d'ocell de la família dels colúmbids (Columbidae) que habita zones boscoses a petites illes del Mar de Flores, Moluques, illes Petites de la Sonda orientals i algunes properes al sud-oest de Nova Guinea.