OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Franz Anton Ernst

Franz Anton Ernst, també František Antonín Ernst (St. Georgenthal, 3 de desembre de 1745 - Gotha, 13 de gener de 1805), fou un violinista, lutier i compositor bohemi. Era cunyat de la cantant Josefine Ernst-Kaiser i, per tant, oncle del tenor Henry Ernst.
Va fer els seus estudis literaris i musicals a Kreibitz, Warndorf, Sagau i Praga, on estudià Dret i Filosofia (1763). Retornà al seu país sent nomenat síndic, marxant al cap de poc temps amb el comte Salm en qualitat de secretari. A Praga on residia el comte, Ernst va rebre lliçons de violí del cèlebre Antonio Lolli; després passà a Estrasburg per a completar els seus estudis amb el notable violinista Stand. El 1778 fou cridat a Gotha com a primer violí de la cort. A més del renom que conquerí com a concertista, gaudia de gran fama com a constructor d'instruments de corda, devent-se'li molts violins, que no eren inferiors als fabricats pels millors mestres. El 1798 volgué per subscripció publicar un tractat sobre l'art de construir i manejar un violí, però no va poder portar a fi el seu propòsit.
Se li deu una petita memòria vers la construcció de violins publicada en la Gazette musicale, de Leipzig, i com a compositor, un concert en mi major i molts solos i concerts per a violí, que mai s'arribaren a publicar.

## Biografia

* Enciclopèdia Espasa volum nº. 20, pàg. 528 (ISBN 84-239-4520-0)
# Anàleg funcional

    Per altres usos d'anàleg, vegeu Anàleg (desambiguació).
Els anàlegs funcionals són compostos químics que tenen propietats físiques, químiques, bioquímiques o farmacològiques similars. Per exemple un anàleg funcional (i anàleg estructural) és la morfina i l'heroïna. Els anàlegs funcionals no han de ser necessàriament anàlegs estructurals amb una estructura química similar. Exemples en són classes de drogues que tenen un mecanisme d'acció similar.
| Derivat | Nom | Grup de substàncies |
| Estran | 13β-Metilgonan | Estrogen |
| Androstan | 10β,13β-Dimetilgonan | Androgen |
| Pregnan | 10β,13β-Dimetil-17β-etilgonan | Gestagen, Corticosteroide |

## Vegeu també

* Anàleg estructural, compostos amb una estructura química similar
# Casa al carrer Major, 15 (Llardecans)

La Casa al carrer Major, 15 és una obra de Llardecans (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge unifamiliar entre mitgeres de planta baixa, pis i golfes. Porta d'arc de mig punt dovellada amb grans carreus. Ràfec de la teulada decorat amb una sanefa de dents de serra.
La façana ha estat modificada i presenta proporcions de forat diferents de la composició inicial.

## Referències

* 1 2 «Casa al carrer Major, 15». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 juliol 2021].
# Torre de l'Amo de l'Ametlla de Merola

La Torre de l'Amo és un edifici de L'Ametlla de Merola, al municipi de Puig-reig (Berguedà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, que havia estat un antic molí fariner a la vora del riu Llobregat i que fou posteriorment la torre dels amos de la colònia.

## Descripció

L'actual torre de l'Ametlla de Merola conserva bona cosa del vell casal moliner del segle xviii. A la planta baixa de l'edifici es conserven les dues moles. La torre és una construcció de planta rectangular, amb coberta a dues vessants i amb el carener paral·lel a la façana, orientada a llevant, i adossada a un cos que formava part de l'antic molí. A les façanes de migdia i de ponent s'obren grans finestrals d'arc de mig punt sostinguts amb pilars de secció quadrada a manera d'eixida. Tot l'edifici és arrebossat i pintat. Les obertures estan tancades per finestres de fusta.
A la planta soterrani es conserven alguns dels elements de l'antic molí fariner, concretament les dues moles i el canal d'entrada de l'aigua, així com alguna altra de les estructures arquitectòniques.

## Història

El molí fariner de l'Ametlla es troba documentat des del segle xviii. Als primers anys del segle xix i fins a l'any 1864 continuà molent al mateix temps que s'aprofitava l'energia hidràulica per filar cotó. L'any 1854 en Josep Comas i Ametlla havia vengut el molí a un empresari de Balsareny, en Francesc Sunyer i Enric. Aquest va morir abans d'enllestir el projecte, i va ser en Pere Cruells, el seu marmessor, qui va acabar construint una fàbrica de filar i teixir. L'any 1864, en Mateu Serra i Tauran, de Vilassar de Mar, comprà els terrenys i la fàbrica a en Pere Cruells. La família Serra adaptà el molí com a casa particular (per això és coneguda amb el nom de la Torre dels Amos) i segona residència al costat mateix de la fàbrica de filats i teixits de cotó que es començà a construir i que fou l'origen de l'actual Colònia Industrial de l'Ametlla de Merola.

## Referències

* 1 2 3 «Torre-molí fariner». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 juliol 2014].
* 1 2 «Torre de l'Amo de l'Ametlla de Merola». Mapes de patrimoni cultural. Diputació de Barcelona. [Consulta: 22 octubre 2014].

## Enllaços externs

* «Torre de l'Amo de l'Ametlla de Merola». Mapa de patrimoni cultural. Diputació de Barcelona.
# Styx Dorsum

Styx Dorsum és una formació geològica de tipus dorsum a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 31.51 ° latitud N i 152.03 ° longitud E, que fa 90.67 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1985 i fa referència a una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Styx Dorsum". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Can Viladoms de Baix

Can Viladoms de Baix és una masia de Castellbell i el Vilar (Bages) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Situat al sud de la urbanització de la Farinera, molt proper al Torrent dels Oms i amb extraordinàries vistes a la muntanya de Montserrat, el Parc Natural del Massís de Sant Llorenç del Munt i de la serra de l'Obac.
Conjunt arquitectònic format per un edifici principal amb vàries dependències, separades o annexades a aquest i ubicades en una parcel·la d'uns 1.500m².
L'edifici principal del conjunt, presenta planta rectangular i consta de planta baixa, primer pis i golfes. La coberta, de teula àrab, és a dues vessants i carener paral·lel a la façana principal. El parament, majoritàriament és arrebossat i pintat, i compta amb cadena cantonera amb carreus ben escairats i deixats a la vista. Les obertures, distribuïdes asimètricament al llarg dels diferents nivells, presenten acabats diversos. A la planta baixa són finestres quadrangulars i al primer pis, hi ha balcons cantoners i balcons, a la façana lateral, formats per cinc obertures amb una única barana. Aquests darrers, es caracteritzen pel seu emmarcament a base d'arcs de mig punt a sardinell suportats per grans pilastres amb els maons disposats de la mateixa manera. A les golfes, les obertures presenten una obertura menor respecte la resta de nivells i combinen la forma quadrangular amb la circular. La banda lateral de l'edificació, de visió directa des de la carretera, compta amb una gran terrassa delimitada per una barana feta a base de maó i gelosies de ceràmica.
Annex a l'edifici principal, s'hi alcen tres cossos que, tot i ser de construcció posterior, presenten una fisonomia similar. De la unió present entre totes les cobertes del conjunt arquitectònic, sobresurt una torre campanar.

## Història

La primera menció de la masia, tant de Viladoms de Dalt com Viladoms de Baix, és el capbreu de 1328.
L'any 2010, part dels terrenys i construccions de Viladoms de Baix, van ser totalment modificats per ubicar una casa de colònies. L'edifici principal i els tres cossos annexes, van mantenir la construcció original.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Can Viladoms de Baix». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 20 maig 2020].
# Neferkare II

Neferkare II fou faraó de la dinastia VIII de l'antic Egipte, durant el Primer Període Intermedi (2181–2055 aC), segons la llista d'Abidos, única font que l'esmenta. Segons els egiptòlegs Kim Ryholt, Jürgen von Beckerath i Darell Baker, va ser el tercer rei de la Vuitena Dinastia.
El nom volia dir 'bonic és el ka [ànima] de Ra'.
Com a faraó de la vuitena dinastia, la capital de Neferkare II hauria estat Memfis.

## Referències

* ↑ Kim Ryholt: "The Late Old Kingdom in the Turin King-list and the Identity of Nitocris", Zeitschrift für ägyptische, 127, 2000, p. 99
* ↑ Darrell D. Baker: The Encyclopedia of the Pharaohs: Volume I - Predynastic to the Twentieth Dynasty 3300–1069 BC, Stacey International, ISBN 978-1-905299-37-9, 2008, p. 265
* ↑ Jürgen von Beckerath: Handbuch der ägyptischen Königsnamen, Münchner ägyptologische Studien, Heft 49, Mainz : P. von Zabern, 1999, ISBN 3-8053-2591-6, available online Arxivat 2015-12-22 a Wayback Machine. see p. 66
# 15

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quinze.

## Esdeveniments

* Fundació d'Emona, avui Ljubljana.
* Valeri Grat és anomenat prefecte de Judea.

## Naixements

* Drusil·la, princesa romana, germana i amant de Calígula.
* Valèria Messal·lina, emperadriu romana, esposa de l'emperador Claudi.
* 24 de setembre - Vitel·li: emperador romà
# 18

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu divuit.

## Esdeveniments

* Roma: Thusnelda (esposa del guerrer germà Armini) és exhibida en la desfilada de la victòria del general Germànic, tot i que aquest va perdre per sempre Germània a mans de l'Imperi Romà.
* Fundació de Seül.
* Caifàs es converteix en sum sacerdot del temple jueu.

## Necrològiques

* Possible mort d'Ovidi (també en el 17).
* Arquelau de Judea, Etnarca de Judea, Samaria i Idumea.
# 22

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-dos.
El 22 (XXII) va ser un any que començà en dijous (un enllaç que mostrarà tot calendari) de calendari julià, en vigor en aquella data.
En l'imperi romà l'any fou nomenat com "el del consulat d'Agripa i Galba" o, menys comunament, com el 755 Ab urte condita, sent la seva denominació com 22 posterior, de l'edat mitjana.

## Esdeveniments

* S'imposa la llei romana a la Gàl·lia
* Inici de la dinastia Han a la Xina.

## Naixements

* (dubtós) Valèria Messal·lina, tercera esposa de l'emperador Claudi.

## Necrològiques

* Júnia Tèrcia, esposa de Gai Cassi Longí i germana de Marc Juni Brut tiranicida.
# 32

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu trenta-dos.

## Esdeveniments

* Sant Pere és nomenat el primer papa
* 3 de setembre - Mèxic: primers documents escrits d'Amèrica amb esteles de l'època Olmeca tardà

## Naixements

* Marc Salvi Otó: emperador romà

## Necrològiques

* Luci Calpurni Pisó Cesoní, cònsol romà
# 41

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-u.

## Esdeveniments
### Llocs
#### Imperi romà

* 24 de gener - Claudi succeeix a Calígula com a emperador de Roma després del seu assassinat.
* Gai Senti Saturní I i Calígula són cònsols.
* Claudi fa a Herodes I Agripa rei de Judea.
* Claudi restaura la llibertat religiosa als jueus a tot l'imperi, però els prohibeix el proselitisme a Roma.

#### Àsia

* L'emperador Liu Xiu de la dinastia Han, substitueix la seva esposa Guo Shentong per la seva consort Yin Lihua com a emperadriu.

### Temàtiques
#### Religió

* Els deixebles de Jesús després de la diàspora, sobretot en Damasc i Antioquia, són anomenats per primera vegada com a cristians

## Naixements

* Marc Valeri Marcial, poeta llatí. (data probable)
* 12 de febrer - Claudi Tiberi Germànic, fill de Claudi i Valèria Messal·lina.

## Necrològiques

* 24 de gener - Calígula, emperador de Roma. (Assassinat)
* 24 de gener - Julia Drusil, filla de Calígula.
# 51

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu cinquanta-u.

## Esdeveniments
### Llocs
#### Imperi Romà

* Claudi i Vespasià són cònsols.
* Sext Afrani Burre, prefecte del Pretori (51-62), juntament amb Sèneca s'encarrega de l'educació de Neró.

##### Tàrraco

* Es construeix el Teatre de Sagunt.

### Temàtiques
#### Religió

* Segon gran viatge de Pau de Tars: fundació d'una comunitat cristiana a terres gregues
* S'escriu el llibre Thessalonians del Nou Testament (possible data)
* A l'epístola als Galatas, Pau de Tars dona suport a la separació del cristianisme del judaisme.

## Naixements

24 d'octubre - L'emperador romà Domicià.
# 66

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu seixanta-sis.

## Esdeveniments

* Revolta jueva contra l'Imperi Romà. Els zelotes prenen Jerusalem
* Cesti Gal intenta fer caure la rebel·lió jueva
* Suetoni Paulí esdevé un Cònsul Romà
* 22 de setembre - fou reclutada la Legió I Italica
* Gai Petroni Àrbitre, autor del Satíricon és acusat de traïció i convidat a suïcidar-se. També són condemnats a mort Sèneca i Lucà
* Dioscòrides Pedaci escriu la seva obra De Materia Medica
* Baekje envaeix Silla, a la Península de Corea

## Necrològiques

* Petroni, escriptor romà
# 252

El 252 foun un any de traspàs iniciat en dijous de l'edat antiga.

## Esdeveniments

* Sapor I venç als romans en la batalla de Batalla de Barbalissos i saqueja i conquereix Antioquia
* Sun Liang puja al tron

## Necrològiques

* Tian Yu, militar
# 268

El 268 (CCLXVIII) fou un any de traspàs començat en dimecres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Els visigots apareixen com un poble amb entitat pròpia
* Els alamans envaeixen Itàlia
* Batalla de Naïssus

## Defuncions

* 26 de desembre, Roma: Dionís. Papa de Roma.
# 284
## Esdeveniments

* 20 de novembre: Dioclecià esdevé emperador romà a la mort de Numerià
* Comença el calendari copte

## Necrològiques

* Numerià, emperador romà
* Sun Hao, quart i últim emperador de Wu Oriental durant el període dels Tres Regnes.
# 294

El 294 (CCXCIV) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.
A l'imperi romà l'any va ser anomenat com el del consulat de Constantí i Valeri.

## Esdeveniments

* Es creu que aquest any es va publicar el Codex Gregorianus.

## Necrològiques

* Tuoba Fu, cap de la tribu Tuoba.
# 359

En l'Imperi romà l'any va ser anomenat com "el del consulat d'Eusebi i Hipati" o, menys comunament, com el 1112 Ab urbe condita.

## Esdeveniments

* Concili a Rimini per discutir sobre l'arrianisme.
* Els sassànides vencen els romans en la batalla d'Amidol.
* Fam a les terres de l'Alt Rin: una flota de 800 vaixells fluvials, construïts per al Rin, creuen cap a la costa est britànica i s'enduen prou blat de moro per aixecar el fam.

## Naixements

* Estilicó, general romà.
* Godigisel, rei dels vàndals asdings.
* Gracià el Jove, emperador romà.

## Morts

* Paulí de Tréveris, religiós cristià.

## Referències

* ↑ Wheeler, William Henry (1896). A History of the Fens of South Lincolnshire (2nd ed.). Boston, London: J.M. Newcombe and Simpkin, Marshall & Co. p. 5. doi:10.1680/ahotfosl2e.50358.
* ↑ «Paulinus of Trier». Arxivat de l'original el 5 de marzo de 2016. [Consulta: 28 octubre 2016].
# 363
## Esdeveniments

* Un terratrèmol destrueix la ciutat de Petra.
* Es restableix la llibertat de culte a Roma.
* Els sassànides vencen als romans en el setge de Pirisabora.
* L'emperador Julià s'enfronta a Sapor II en la batalla de Ctesifont tot i que els romans van resultar victoriosos van ser incapaços de prendre la ciutat i es van veure obligats a retirar-se.

## Necrològiques

* Julià mor després de la victòria en la batalla de Ctesifont.
# 442
## Esdeveniments

* Els romans signen un tractat amb el rei dels vàndals Geiseric, pel qual admeten el seu dret sobre les terres d'Àfrica del Nord
* Guerra entre Pèrsia i l'Imperi Romà d'Orient per Armènia
* Epidèmia de pesta inguinal a Itàlia
# 468
## Esdeveniments

* El rei visigot Euric comença la campanya a Espanya
* Massacre de jueus a Pèrsia, acusats de matar dos mags
* Apareix la Novelae Posttheodosinae que té per base el Codex Theodosianus de Teodosi II d'Orient, portat a l'Occident per Valentinià III el 439.
# 1538
## Esdeveniments

    Països Catalans
* Olesa de Montserrat - (el Baix Llobregat): Primers documents escrits sobre les representacions de La Passió.

## Naixements
### Països Catalans

* Verdú: Joan Terès i Borrull, virrei de Catalunya.

### Món

* Japó: Ashikaga Yoshihide, 30è shogun

## Necrològiques
### Món

* 18 de març - Lieja (principat de Lieja): Erard de la Mark, príncep-bisbe de Lieja
# 1440

El 1440 (MCDXL) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià.

## Naixements

Països Catalans
* Xàtiva - Probable data de naixement de Lluís Alcanyís, poeta i metge valencià.
Resta del món

## Necrològiques

Països Catalans
Resta del món
# 1467
## Esdeveniments
### Resta del món

* 28 d'octubre - Brustem (Principat de Lieja) - Desfeta de les milícies liegesos contra les tropes de Carles I de Borgonya en la batalla de Brustem.
* Inici del Període Sengoku.

## Naixements
### Resta del món

* Bellpuig: Ramon Folc de Cardona-Anglesola, militar i marí Català.
* Elisabet Cifre, beguina mallorquina.

## Necrològiques
### Resta del món

* Palerm: Nicolau Pujades, 26è president de la Generalitat de Catalunya.
# 1025

El 1025 (MXXV) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Ramon Berenguer I atorga una carta de privilegi a la ciutat de Barcelona.

## Necrològiques

* Abu Nasir Baha al-Din Sabur ibn Ardashir, visir dels buwàyhides de Fars.
# 1028
## Esdeveniments

* 14 d'abril — Enric III, fill de Conrad II, és escollit rei dels alemanys.
* El rei Sanç III de Navarra conquereix Castella.
* Canut el Gran esdevé rei de Noruega.
* 12 de novembre — L'emperador romà d'Orient, Constantí VIII, casa la seva filla Zoè amb Romà Argir, l'hereu que havia escollit.
* 15 de novembre — Romà Argir esdevé emperador romà d'Orient amb el títol de Romà III.

## Necrològiques

* 5 de maig — Alfons V, rei de Lleó i Galícia
* 15 de novembre — Constantí VIII, emperador romà d'Orient (nat el 960)
* Fujiwara no Michinaga, regent del Japó (nat el 966)
# 1046
## Esdeveniments

* 20 de desembre, Roma, Estats Pontificis: finalitza al pontificat de Papa Gregori VI, iniciat el 5 de maig de 1045. Enric III, valent-se dels privilegis que li atribuïen el Privilegium Othonis, el va obligar a abdicar i va ser desterrat a Colònia.
* 25 de desembre, Roma: comença el pontificat de Climent II, amb el suport d'Enric III.

## Necrològiques

* 30 d'octubre, Sant Miquel de Cuixà Conflent: Abat Oliba comte de Berga i Ripoll, bisbe de Vic i abat de Santa Maria de Ripoll i Sant Miquel de Cuixà. Fundador del monestir de Montserrat.
# 1056
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Ramon Berenguer I es casa en terceres núpcies amb Almodis de la Marca.

### Món

* Enric IV esdevé rei d'Alemanya (llavors Sacre Imperi Romanogermànic)

## Necrològiques

* Anselm de Lieja (Anselmus Leodiensis), Lieja (Principat de Lieja), nascut a Colònia vers 1015, cronista de la vida dels prínceps-bisbes
# 1080
## Esdeveniments

* Sant Pere de Casserres es converteix en un priorat dependent de Cluny i esdevé el centre administratiu de les possessions d'aquest monestir a Catalunya
* S'estableix a Castella el ritu litúrgic romà
* Castell de Newcastle (que donarà nom a la ciutat)
* El Cid Campeador és desterrat

## Naixements

* Sant Isidre Llaurador
* Sant Pere de Barco
# 907
## Esdeveniments

* La dinastia Chola domina la part del sud de l'Índia portant la pau a la regió durant segles.
* Cau la dinastia Tang a la Xina.
* Ígor de Kíev arriba a les portes de Constantinoble.

## Necrològiques

* Borís I de Bulgària
# 917
## Esdeveniments

* Batalla d'Anchialus, el tsar Simeó I de Bulgària envaeix Tràcia i en foragita les tropes de l'Imperi Romà d'Orient.

## Naixements

* Teofilacte Lecapè, patriarca de Constantinoble

## Necrològiques

* Rakka: al-Abbàs ibn Amr al-Ghanawí, general dels abbàssides.
# 920
## Esdeveniments

* Comença l'edat d'or de l'imperi de Ghana
* El poble tolteca s'estableix a Mèxic
* Extensió del bogomilisme a Bulgària

## Naixements

* Lluís IV, rei de França

## Necrològiques
### Món

* 19 de maig: Esteve de Tongeren, Bisbe de Lieja
# 930
## Esdeveniments

* Castella - Burgos es converteix en capital del Comtat de Castella
* Creació de l'assemblea nacional (poder legislatiu) més antiga encara en vigor a Islàndia
* Fundació del monestir de Cluny i naixement d'aquest orde

## Necrològiques

* Daigo, emperador del Japó
# 943

El 943 (CMXLIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments

* Revolta dels amazics contra els fatimites per uns impostos abusius.
* Pillatges dels pobles d'Hongria a l'Imperi Romà d'Orient.
# 953
## Esdeveniments

* Primera menció documentada de la ciutat d'Aquisgrà.

## Naixements

* Carles de Lotaríngia, duc de la Baixa Lorena, fill de Lluís IV
* Xiao Yanyan, emperadriu Khitan de la Dinastia Liao, de l'Antiga Xina.

## Necrològiques

* Ismail al-Mansur, califa
# 974
## Esdeveniments
### Països Catalans

* juliol - Còrdova, Califat de Còrdova: hi arriba una nova ambaixada del comte Borrell II, encapçalada pel vescomte Guitart i pel valí de la frontera de Lleida i Montsó, Muhammad ibn Rizak, per confirmar la clientela (vassallatge) del comte vers el califa.
* Primer esment documentat de la ciutat de Blanes.

### Món

* Benet VII relleva Benet VI en el Papat.
* Bonifaci VII, antipapa, es declara Papa.
* Es funda una abadia a Mönchengladbach.

## Necrològiques

* Benet VI, Papa
# 979
## Esdeveniments

* Es funda el parlament de l'Illa de Man.
* Roger I de Carcassona cedeix el Capcir a Oliba Cabreta per la força.

## Necrològiques

* 'Imran ibn Shahin, rei i fundador d'un estat a l'actual Iraq
* Eduard el màrtir, rei d'Anglaterra (o 978)
# 995
## Esdeveniments

* Olaf Tryggvason és coronat rei de Noruega i erigeix la primera església del país.
* Sanç I Garcia de Castella és nomenat Comte de Castella.

## Naixements

* Canut el Gran (Canut II) de Dinamarca

## Necrològiques

* Garcia I de Castella, comte de Castella (970-995).
# 998
## Esdeveniments

* 2 de novembre - França: Odilon, quart abat de Cluny, institueix aquest dia com el Dia dels Fidels Difunts.
* Itàlia: Fracassa una sublevació romana contra la dominació alemanya. Victòria del Papa Gregori V contra l'antipapa Joan XVI gràcies a Otó III.
* Otó III es proclama restaurador de l'Imperi Romà.

## Necrològiques

* Juliol - Bagdad: Abu-l-Wafà Muhàmmad al-Buzajaní, matemàtic.