OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mas Brugat

El Mas Brugat és una masia de la Jonquera inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un mas aixecat, en gran part, sobre la roca. Salva el desnivell existent del sòl anivellant el pis amb la qual cosa el baix és de diferent alçada. La casa trasllada les seves forces internes a una sèrie de pilars situats en els punts més adients, sovint les cantonades. S'accedeix al pis a través de 2 escales. A l'entrada principal s'hi arriba per una galeria. A migdia, a través de la tramuntana, hi ha una balconada a la qual donen dues finestres.
Hi ha bon nombre d'obertures, totes elles de punt rodó, lleugerament ultra passades de radi. Igualment tenen una mena de cornisa, amb mosaic verd a la part superior, amb una motllura que ressegueix amb tres mosaics verds: un situat a manera de clau, i els altres dos en la línia d'impostes. La façana es troba pintada de color blanc, excepció dels pilars que intentant simular pedra, són pintats a manera de carreus de color grisós. No hi podien faltar els tons verdosos dels coronaments del teulat i dels mosaics.

## Referències

* 1 2 «Mas Brugat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].
# Carrer Major (la Jonquera)

El carrer Major és l'eix principal de comunicació del municipi de la Jonquera, inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El nucli de la Jonquera s'articula a l'entorn d'un llarg carrer (el carrer Major) que n'esdevé l'eix principal i travessa el poble, a banda i banda del qual es disposen els diferents edificis. En general hi trobem habitatges unifamiliars o plurifamiliars i comerços ubicats a les plantes baixes; també edificis religiosos com l'església de Santa Maria i la Rectoria. A excepció d'algunes construccions que podem datar del segle xviii (Rectoria) o més antics com l'església (segle xv), els habitatges que configuren el carrer Major es construïren entre mitjan segle xix i la primera meitat del xx. Es tracta de cases entre mitgeres que solen tenir planta baixa, dos pisos i golfes i que presenten sovint cobertes terrassades o bé teulats a dues aigües. La seva articulació exterior es caracteritza per una organització sòbria de les façanes, la part de la casa més treballada, en què els elements verticals (finestres rectangulars allindanades) es combinen amb aquells horitzontals (balconades i línies d'impostes) i creen una ordenació del mur simètrica i racional. El carrer Major de la Jonquera sorgí, com és habitual en aquest tipus de nuclis organitzats a l'entorn d'un camí, sobre l'antic camí medieval francès que seguia la traça de l'antiga via romana.

## Pont al carrer Major

Travesser a aquest carrer en destaca un pont sobre el Llobregat, realitzat amb carreus de pedra ben escairats. Disposa de dues arcades, l'una més gran que l'altra, i d'esperons situats a cada banda de l'únic pilar. A la part superior, una barana de pedra conforma l'element protector per als vianants. La seva tipologia segueix els paràmetres d'altres construccions semblants de la segona meitat del segle xix (per exemple el pont de Pedra o d'Isabel II, de Girona), moment en què els ponts de pedra a les comarques gironines van substituir-se en molts casos per altres de fets amb el material de moda a l'època: el ferro.

## Referències

* ↑ «Carrer Major». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].
* ↑ «Pont al carrer Major». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].
# Pont del Ferrocarril de Valleta

El pont del Ferrocarril de Valleta és una pont de Llançà (Alt Empordà) sobre el ferrocarril de Portbou i és inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És al sud-oest del nucli urbà de la població de Llançà, damunt de l'antic traçat de la carretera N-260, al quilòmetre 20, i també sobre la riera de la Valleta.
És un pont de ferro de la línia del ferrocarril de Barcelona a Portbou i França, situat entre les estacions de Vilajuïga i Llançà. El pont consta d'una estructura metàl·lica rectangular de color blau, conseqüència de l'entramat de bigues i biguetes unides amb reblons. A banda i banda, hi ha uns alts murs bastits amb pedra desbastada disposada irregularment, amb carreus a les cantonades. De fet, l'estructura metàl·lica es fonamenta damunt d'aquestes dues construccions.

## Història

El dia 29 de gener de l'any 1878 s'inaugurà la línia del ferrocarril de Figueres a Portbou, la data coincidia amb la del casament del rei Alfons XIII. El pont de Valleta, entre les estacions de Vilajuïga i de Llançà, poc abans d'aquesta darrera, i després dels túnels de Canyelles i del Molí, és un dels que resten, construïts per la Companyia Eiffel, el més notable dels quals és el viaducte de Colera.
La construcció de la línia ferroviària va afavorir la proliferació de companyies concessionàries a tot l'estat. La Companyia de Ferrocarrils de Tarragona a Barcelona i França (T.B.F.) va ser una de les més importants i va portar els trens fins a la frontera francesa.

## Referències

* 1 2 3 4 «Pont del Ferrocarril de Valleta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].
# Casa al carrer Nou, 2 (Llers)

La Casa al carrer Nou, 2 és edifici dins del nucli urbà de la vila de Llers (Alt Empordà), a la banda de llevant del nucli antic de la població, al carrer Nou. i catalogada a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. La casa al carrer Nou 6 és en l'ampliació fora del recinte de la Força (fora de les muralles del Castell de Llers), que es va realitzar a partir del segle xvi i que va continuar fins al segle xix.
Edifici de planta irregular amb jardí lateral, format per dos grans volums units mitjançant una terrassa al nivell del primer pis. L'edifici principal presenta la coberta de dues vessants de teula i està distribuït en planta baixa i dos pisos. La façana orientada al carrer presenta dos portals d'accés a l'interior del recinte, un a cada extrem de l'edifici. Són rectangulars i estan emmarcats amb carreus de pedra, el de tramuntana gravat amb la data 1790 a la llinda, testimoni de l'any de construcció de la casa. Al primer pis, les finestres són rectangulars i estan bastides amb carreus de pedra i amb els ampits motllurats. Les obertures de la segona planta, en canvi, són d'arc rebaixat i estan fetes amb maons. Adossada a la façana de migdia hi ha la terrassa, formada per dos grans voltes bastides amb maons i recolzades en un gran pilar quadrat central. Unes escales exteriors donen accés directe a la terrassa des del jardí. Les obertures de la façana són rectangulars al primer pis i d'arc de mig punt a la segona planta.
L'altre edifici, molt reformat, és a l'extrem de llevant de la terrassa. Presenta la coberta d'un sol vessant i està distribuït en planta baixa i pis, amb les obertures rectangulars restituïdes, terrassa al pis i una construcció de planta quadrada a la cantonada sud-est. Ambdues construccions són bastides en pedra sense treballar disposada irregularment i lligada amb morter de calç.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Casa al carrer Nou, 2». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].
* ↑ Núm. 39094, Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya
# Rhinolophus osgoodi

Rhinolophus osgoodi és una espècie de ratpenat de la família dels rinolòfids. Viu a la Xina. El seu hàbitat natural són en coves. No hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.
Fou anomenat en honor del mastòleg estatunidenc Wilfred Hudson Osgood.

## Referències

* ↑ Smith, A.T.; Johnston, C.H.; Jones, G.; Rossiter, S.. Rhinolophus osgoodi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 1 maig 2013.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 301. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents de rinolofoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Hipposideridae :
Família Megadermatidae :
Família Nycteridae :
Família Rhinolophidae :
Família Rhinonycteridae :
# Rhinolophus shortridgei

Rhinolophus shortridgei és una espècie de ratpenat de la família dels rinolòfids. Viu a la Xina, l'Índia i Myanmar. El seu hàbitat natural són boscos de dipterocarpàcies secs estacionals. No hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie. Fou anomenat en honor del zoòleg britànic Guy Chester Shortridge.

## Referències

* ↑ Chiozza, F.. Rhinolophus shortridgei. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 02-05-2013.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 378–379. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents de rinolofoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Hipposideridae :
Família Megadermatidae :
Família Nycteridae :
Família Rhinolophidae :
Família Rhinonycteridae :
# Ratpenat de ferradura de Swinny

El ratpenat de ferradura de Swinny (Rhinolophus swinnyi) és una espècie de ratpenat de la família dels rinolòfids. Viu a la República Democràtica del Congo, Moçambic, Sud-àfrica, Tanzània, Zambia i Zimbàbue. El seu hàbitat natural és el bosc pluvial montà humit com també la sabana seca i humida. No hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie, tot i que està afectada per la desforestació.

## Referències

* ↑ Cotterill, F.P.D. Rhinolophus swinnyi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 02-05-2013.
Espècies vivents de rinolofoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Hipposideridae :
Família Megadermatidae :
Família Nycteridae :
Família Rhinolophidae :
Família Rhinonycteridae :
# Llengua de bou (desambiguació)

Les llengües de bou són bolets d'agulles carnosos, fràgils, amb la superfície del barret llisa, irregular, de color blanc a beix pàl·lid o ataronjat, i de revers amb espines o agulletes del color del barret o més pàl·lides i que es desprenen quan les freguem amb els dits
Són bolets terrícoles i micorrízics o bé sapròfits i lignícoles

## Exemples més corrents

Entre les llengües de bou més corrents:
* Hydnum repandum, llengua de bou
* Hydnum repandum var. album, llengua de bou esblanqueïda
* Hydnum rufescens, llengua de bou rogenca
* Hydnum pallidum, llengua de bou blanca
* Hydnum albidum, llengua de bou blanca americana
* Hydnum ellipsosporum, llengua de bou esvelta
* Hydnum umbilicatum, llengua de bou de melic
* Sistotrema confluens, llengua de bou de ventall
* Hydnum vesterholtii, llengua de bou ocràcia
* Hydnum ovoideisporum, llengua de bou petita
* Hydnum magnorufescens, llengua de bou gran

## Referències

* 1 2 Vidal, Josep Maria; Ballesteros, Enric. Bolets dels Països Catalans i els seus noms populars. Figueres: Brau Edicions, 2013. ISBN 9788496905986.
* 1 2 Gràcia, Enric. La Clau dels Bolets: Identifica'ls de la mà d'Enric Gràcia, Vol. I, p:137. El Papiol: efadós, 2021. ISBN 978-84-18243-12-7.
* ↑ Laessøe, Thomas; Petersen, Jens H. Fungi of temperate Europe. Princeton Oxford: Princeton University Press, 2019. ISBN 978-0-691-18037-3.
* ↑ «Banc de Dades de la Biodiversitat de Catalunya». [Consulta: 28 novembre 2023].
* ↑ Vizzini, A.; Picillo, B.; Ercole, E.; Voyron, S.; Contu, M. «Detecting the variability of Hydnum ovoideisporum (Agaricomycetes, Cantharellales) on the basis of Italian collections, and H. magnorufescens sp. nov.». Mycosphere, 4(1), 2013, pàg. 32–44; 37. DOI: Doi 10.5943 /mycosphere/4/1/2.
# Ratpenat de Goudot

El ratpenat de Goudot (Myotis goudoti) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. És endèmic de Madagascar, on és present a gairebé tota l'illa. Té una àmplia varietat d'hàbitats naturals, però prefereix les formacions boscoses amb prou vegetació per mantenir una població de ratpenats. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Andriafidison, D.; Cardiff, S. G.; Goodman, S. M.; Hutson, A. M.; Jenkins, R. K. B.; Kofoky, A. F.; Racey, P. A.; Ranivo, J.; Ratrimomanarivo, F. H.; Razafimanahaka, H. J. Myotis goudoti. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 31 agost 2013.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Ratpenat de Keen

El ratpenat de Keen (Myotis keenii) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Viu al Canadà (Colúmbia Britànica) i els Estats Units (Alaska i Washington). El seu hàbitat natural són els boscos costaners, especialment si són madurs. Està amenaçat per la destrucció d'hàbitat. Fou anomenat en honor del missioner britànic John Henry Keen.

## Referències

* ↑ Arroyo-Cabrales, J.; Ticul Álvarez Castañeda, S. Myotis keenii. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 1 setembre 2013.
* ↑ Beolens, Watkins i Grayson, 2009, p. 220, «Keen».

## Bibliografia

* Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Ratpenat de Morris

El ratpenat de Morris (Myotis morrisi) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Viu a Etiòpia, Nigèria i, probablement, altres països situats entre aquests dos, tot i que encara no s'hi ha observat cap exemplar. El seu hàbitat natural són les sabanes, ja siguin seques o humides. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Jacobs, D.; Cotterill, F. P. D.; Taylor, P. J. Myotis morrisi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 1 setembre 2013.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Nosi

La Nosi és una noia vestida amb una samarreta vermella amb el coll blanc i una faldilla verda, vestida sense sabates ni mitjons. El seu cap, d'una mida considerablement gran comparat amb les proporcions del cos, té forma ovalada, i consta de tres ratlles negres acabades en corba que representen el seu serrell. A la cara té dues ratlles com a ulls, un nas de gos que li fa perdre certa aparença humana i una línia corba que representa els llavis, formats per un cor negre petit al centre.
El disseny de la Nosi comparteix semblances amb la Petra (la mascota dels Jocs Paralímpics de Barcelona), com ara el cor als llavis, la forma dels ulls i el serrell. Elements com el nas de gos, el color de pell i la forma dels ulls també recorden a en Cobi (la mascota dels Jocs Olímpics de Barcelona). Tots tres personatges són semblants, ja que tots tres van ser creats per Xavier Mariscal.

## Referències

* ↑ Disseny Olímpic, 1992.
* ↑ Petra, la mascota oficial, 1991.
* ↑ «BARCELONA 1992 MASCOT» (en anglès). Olympic. [Consulta: 17 juliol 2017].

## Bibliografia

* Disseny Olímpic : Barcelona '92.. Barcelona: Olimpíada Cultural, Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona, i Lunwerg Editores, 1992. ISBN 8477822174.
* Petra, la mascota oficial : IXns. Jocs Paralímpics de Barcelona'92 = Petra, la mascota oficial = Petra, la mascotte officielle = Petra, the official mascot. Barcelona: COOB'92, cop. 1991. ISBN 8478690934.
# 997
## Esdeveniments

* 10 d'agost - Espanya: les tropes d'Almansor arrasen Castella i arriben fins a Santiago de Compostel·la, d'on s'enduen les campanes.

## Morts

* Minamoto no Mitsunaka, samurai.
* 23 d'abril - Truso, Ducat de Polònia: Sant Adalbert de Praga, bisbe de Praga i evangelitzador de Prússia.
* 8 de maig - Taizong, 2n emperador de la dinastia Song de la Xina (976-997).
# 525

El 525 (DXXV) va ser un any comú començat en dimarts del calendari julià

## Esdeveniments

* Dionís l'Exigu, per encàrrec del Papa Hormisdes I crea unes taules per calcular la data de la Pasqua del cristianisme

## Defuncions

* Brígida d'Irlanda, religiosa cristiana
* Vanne de Verdun, bisbe catòlic
# 538
## Esdeveniments

* Les primeres missions budistes al Japó es prenen com a final convencional del període Kofun i inici del període Asuka, caracteritzat per l'expansió d'aquesta religió.
* 12 de març - Roma, Regne Ostrogotː Vitigès alça el setge de Roma durant la guerra gòtica.

## Naixements

* Bidatsu, emperador del Japó.
* Gregori de Tours, bisbe i historiador.
* Zhiyi, monjo budista.
# 546
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Els visigots del rei Teudis traslladen la seva capital de Barcelona a Toledo.
* Celebració del Concili de Lleida. Hi ha els bisbes de Tarragona, Urgell, Empúries, Barcelona, Saragossa, Terrassa, Tortosa, Lleida i Girona.
* Concili de València, que reuneix a sis bisbes.

### Món

* Els ostrogots reconquereixen Roma
# 580

El 580 (DLXXX) fou un any de traspàs començat en dilluns del calendari julià.

## Esdeveniments

* Inici de la remodelació del temple visigot de Terrassa, que s'amplià (data aproximada).

## Naixements
### Món

* Pipí de Landen o Pipí el Vell, Landen, futur majordom de palau.
# 661

El 661 (DCLXI) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* 50.000 famílies iraquianes són reubicades per alleujar la pressió demogràfica i assegurar el domini àrab de l'Iran
* Inici de la Dinastia omeia

## Necrològiques

* Alí ibn Abi-Tàlib
# 714
## Esdeveniments

* Revoltes entre els francs, amb la subversió dels alamans
* Un terratrèmol sacseja Síria
* L'exèrcit musulmà conquereix Saragossa
* S'inicia la conquesta de l'actual territori català

## Naixements

* Pipí el Breu, primer rei de la dinastia carolíngia.
# 740

El 740 (DCCXL) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Terratrèmol a Constantinoble
* Es planten a Chang'an arbres fruiters per a enriquir la dieta dels ciutadans
* Guerra entre amazics i àrabs
# 777
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Al Regne de Tudmir (sud de l'actual País Valencià i part de Múrcia) hi desembarca Abd al-Rahman ibn Habib (l'Eslau), que és rebut per Atanagild.

### Món

* Victòria de Carlemany sobre els saxons
# 813
## Esdeveniments

* L'església aprova que es pugui oficiar la missa en la llengua local i no en llatí
* Comença a construir-se la catedral de Santiago de Compostel·la
* Batalla de Versinícia entre búlgars i l'Imperí Romà d'Orient, amb una gran derrota dels romans d'Orient.
# 860
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Primera menció de la vila d'Osor com a Auzor, referida com el lloc d'una vall on es dona un alou al monestir d'Amer.

### Món

* Constantinoble: els rus ataquen la ciutat.
* Es tradueixen a l'àrab les obres mèdiques de Galè i Hipòcrates.
* Ordoni I d'Astúries encomana el seu germanastre el govern de la marca oriental del Regne, territori que els àrabs anomenaven Al-Qila.

## Necrològiques

* 20 de desembre - Ethelbald, rei de Wessex.
# 870

El 870 (DCCCLXX) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments

* Els sicilians conquereixen Malta, en mans àrabs
* Guifré el Pilós, de la casa comtal de Carcassona, és nomenat comte d'Urgell i Cerdanya

## Necrològiques

* Al-Kindi, filòsof
# 881

El 881 (DCCCLXXXI) fou un any comú iniciat en diumenge.

## Esdeveniments

* Primers versos en llengua d'oïl conservats.
* Els Normands saquegen Lieja i cremen la Catedral de Sant Lambert.

## Naixements

* Conrad I d'Alemanya, rei de França oriental.
* Hug d'Arle, rei d'Itàlia.

## Necrològiques

* Bard de Dublín, monarca del Regne de Dublín.
* David I d'Ibèria, príncep d'Ibèria.
* Gabriel de Kakhètia, príncep de Kakhètia.
# 891
## Esdeveniments
### Resta del món

* Guiu III de Spoleto és coronat emperador del Sacre Imperi
* Arnulf de Caríntia derrota els normands a Leuven (Bèlgica)
* Formós I esdevé Papa

## Naixements
### Resta del món

* 7 de gener - Còrdova (Califat de Còrdova): Abd-ar-Rahman III, primer califa de Còrdova (m. 961).

## Necrològiques
### Resta del món

* 14 de setembre - Esteve V, Papa.
# 5 aC
## Esdeveniments

* Any assignat tradicionalment, per les fonts convencionals, de l'Anunciació.
* El naixement de Jesús de Natzaret és tradicionalment situat en aquest temps, estimat en el 29 de setembre.

## Naixements

* Joan Baptista. Les dates de naixement de Joan Baptista (vegeu 8 aC) i Jesús no són realment conegudes, però 5 aC sovint és considerat l'any. La festa del Pésaj (al voltant del 21 d'abril) se cita com una data (probable) per al naixement de Crist, assumint que aquesta és rellevant per afirmar que era el Messies.
# 580 aC

El 580 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà fou conegut com l'any 174 Ab Urbe condita.

## Esdeveniments

* Fundació de la colònia grega d'Empúries.
* Els grecs colonitzen les Illes Eòlies.
# 85

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-cinc.
El 85 (LXXXV) fou un any comú començat en dissabte del calendari julià.

## Esdeveniments

* Domicià rebutja una invasió dàcia de Mèsia.

## Naixements

* Ptolemeu, astrònom grec (data aproximada).