OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de batles de Porreres

Aquesta és la llista de batlles de poble mallorquí de Porreres:
| Núm. | Legislatura (eleccions) | Batle | Inici del mandat | Fi del mandat |
| 1 | I (1979) | Francesc Sastre Mora (UCD), amb majoria absoluta. | 1979 | 1983 |
| 2 | II (1983) | Jaume Martorell Cerdà (UIP), amb majoria simple i el suport de PSM-NM. | 1983 | 1987 |
| 3 | III (1987) | Josep Roig Salleras (AP), amb pacte amb PSIB-PSOE. | 1987 | 1991 |
| 3 | IV (1991) | Josep Roig Salleras (PP-UM), amb majoria absoluta. | 1991 | 1995 |
| 3 | V (1995) | Josep Roig Salleras (PP), amb majoria absoluta. | 1995 | 1999 |
| 4 | VI (1999) | Joan Sastre Barceló (UM), amb pacte amb PSM-Socialistes de Porreres. | 1999 | 2003 |
| 4 | VII (2003) | Joan Sastre Barceló (UM), amb majoria absoluta. | 2003 | 2007 |
| 5 | VIII (2007) | Bernat Bauçà Garau (UM), amb majoria absoluta. | 2007 | 2011 |
| 5 | IX (2011) | Bernat Bauçà Garau (CxI), amb majoria simple. (dimiteix al 2013) | 2011 | 2013 |
| 6 | IX (2013) | Francisca Mora Veny (CxI) (PI), amb majoria simple. | 2013 | 2015 |
| 6 | X (2015) | Francisca Mora Veny (PI), amb majoria absoluta. | 2015 | 2019 |
| 6 | XI (2019) | Francisca Mora Veny (PI), amb pacte amb PSIB-PSOE. | 2019 | 2023 |
| 6 | XII (2023) | Francisca Mora Veny (PI), amb pacte amb PP. | 2023 | 2027* |
Llistat extret del llibre "Vida municipal i Nova Planta.Porreres, 1718-1728" (ISBN: 84-604-5850-4)
28 de març de 1718: Bernat Mora, "de Son Gornals".
Octubre 1718: Antoni Morlà, "del Pla".
Juliol 1721: Baltasar Valls "del Serral".
Agost 1724: Bernat Mora, "de Son Gornals".
Juny 1727: Jaume Pastor, "nebot del rector Pastor".
Altres batles de diverses èpoques dels quals hi ha mencions (Font: diversos):
1 de gener de 1869: Francesc Mora
1 de febrer de 1872: Sebastià Mora Verdera
24 agost 1873: Gabriel Ferrando
Abril 1923: Antoni Frau Mora
Octubre 1923: Joan Barceló Feliu, "Apotecari petit"
Gener 1931: Antoni Frau Mora, "Frau"
12 d'abril de 1931: Joan Mora Ferrando
6 de març de 1936: Climent Garau Juan, "marió"
24 d'agost de 1936: Damià Moll Fiol

## Enllaços externs

* Ajuntament de Porreres
# Turó Rodó (Vidreres)

El Turó Rodó és una muntanya de 348 metres que es troba al municipi de Vidreres, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Santa Bàrbara

El Turó de Santa Bàrbara és una muntanya de 151 metres que es troba al municipi de Blanes, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sant Maurici (Caldes de Malavella)

Sant Maurici és una muntanya de 143 metres que es troba al municipi de Caldes de Malavella, a la comarca de la Selva.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 304105001) al costat de l'ermita de Sant Maurici i del Castell de Malavella.
Al cantó de les restes del castell s'hi poden veure unes columnes basàltiques molt ben conservades, corresponents a la xemeneia de Sant Maurici.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «ERMITA DE SANT MAURICI I CASTELL DE MALAVELLA».
# Cap dera Maleda

El Cap dera Maleda és una muntanya de 2.104 metres que es troba entre els municipis de Canejan, a la comarca de la Vall d'Aran i França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap dera Potèrla

El Cap dera Potèrla és una muntanya de 1.781 metres que es troba entre els municipis de Canejan, a la comarca de la Vall d'Aran i França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Barracomica

La Barracomica és una muntanya de 2.335 metres que es troba al municipi de Canejan a la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap dera Sèrra (Canejan)

El Cap dera Sèrra és una muntanya de 1.269 metres que es troba al municipi de Canejan, a la comarca de la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Poi d'Unha

El Poi d'Unha és una muntanya de 2.221 metres que es troba al municipi de Naut Aran, a la comarca de la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pujoalbo

El Pujoalbo és una muntanya de 2.503 metres que es troba a la carena que limita els municipis de Naut Aran i de Vielha e Mijaran, a la comarca de la Vall d'Aran, al nord-oest de Catalunya.
El seu vessant oriental està caracteritzat per unes grans pales que cauen sobre la capçalera de la vall de Valarties, mentre que en el seu vessant occidental es troba la capçalera de la vall del barranc de Borgadera.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Tuc de Comagrana

El Tuc de Comagrana és una muntanya de 1.649 metres que es troba entre els municipis de Canejan, a la comarca de la Vall d'Aran i França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc de Pomèro

El Tuc de Pomèro és una muntanya de 2.488 metres que es troba al municipi de Vielha e Mijaran, a la comarca de la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc dera Montanheta

El Tuc dera Montanheta és una muntanya de 2085,9 metres que es troba al municipi de Naut Aran, a la comarca de la Vall d'Aran. Situada a la carena muntanyosa que separa la vall de Ruda de la d'Aiguamòg.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc Ròi

El Tuc Ròi és una muntanya de 2.154 metres que es troba entre els municipis d'Es Bòrdes, a la comarca de la Vall d'Aran i de Banhèras de Luishon a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Malh de Bessons

El Malh de Bessons (occità) o Mall de Besons és una muntanya de 1.949 metres que es troba entre els municipis de Bausen, a la comarca de la Vall d'Aran i de Banhèras de Luishon a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Malh de Bessons». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Tuc deth Miei

El Tuc deth Miei és una muntanya de 2.258 metres que es troba al municipi de Naut Aran, a la comarca de la Vall d'Aran.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Malh des Bessons

El Malh des Bessons és una serra situada al municipi de Les a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 1.691 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Montanha de Vaquèira

La Montanha de Vaquèira és una serra situada al municipi de Naut Aran a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.470 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sarrat de Sapeguilha

El Sarrat de Sapeguilha és una serra situada al municipi de Vielha e Mijaran a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.000 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sèrra de Horno

La Sèrra de Horno és una serra situada al municipi de Vielha e Mijaran a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.516 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sèrra de Somont

La Sèrra de Somont és una serra situada al municipi de Vielha e Mijaran a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.448 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Collada de Grau Pedrís

El Collada de Grau Pedrís és una collada que uneix els municipis de Castell de l'Areny i la Pobla de Lillet a la comarca del Berguedà i les Llosses, al Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony de les Picardes

El Bony de les Picardes és una muntanya de 2.782 metres que es troba al municipi d'Espot, a la comarca del Pallars Sobirà. És el punt més alt de la Serra dels Estanyets. Al seu vessant oriental neix el riu de Caregue, que discorre per la vall d'Àssua fins desaiguà al riu de Berasti

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony de Mollet

El Bony de Mollet és una muntanya de 1.815,2 metres d'altitud del terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà. Pertany al territori del terme primigeni de Soriguera. És a l'extrem sud-est del terme, al sud-oest del poble de Freixa. Es troba al sud de la Punta Barruera i al sud-est del Bony del Fener Gran (de qui és, de fet, un contrafort). L'envolta de primer pel sud i després per l'est la Llau de Mollet. Pel seu vessant sud-occidental passa el termenal entre els municipis de Soriguera i de Gerri de la Sal (oficialment, de Baix Pallars).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Bony de Mollet en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap de Baladredo

El Cap de Baladredo és una muntanya de 2.015 metres que es troba al municipi de Llavorsí, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Cap de Comials

El Cap de Comials és una muntanya de 2.441 metres que es troba al municipi d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Meda

La Meda és una muntanya de 2.157 metres que es troba al municipi d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal del Puig (Paüls)

El Tossal del Puig és una muntanya de 501 metres que es troba al municipi de Paüls, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Quercus lowii

Quercus lowii és una espècie de roure que pertany a la família de les fagàcies i està dins del subgènere Cyclobalanopsis, del gènere Quercus.

## Morfologia

Q. lowii és un arbre de fins a 20 m d'alçada i amb un tronc de fins a 0,4 m de diàmetre. L'escorça és rugosa de color gris fosc. Els brots joves de color gris fosc, poc profunds, inicialment densament pubescents amb tricomes estelats, glabrescent tardà, lenticel·lats; els brots terminals ovoides a subgloboses, densament tomentoses; les estípules són lineals, agudes, de 2-4 mm de llargada. Les seves fulles de 4-12 cm x 2-5 gruixudes i coriàcies, ovales a el·líptiques; el seu àpex és agut o acuminat amb base arrodonida amb forma de cor, de vegades asimètrica, marge sencer o bé remotament serrat en la meitat superior, adaxialment brillant, sense pèl o sense brillantor amb pèls estrellats dispersos en el nervi central; abaxialment tomentós amb pèls estrellats marronosos, tardanament glabrescents; 5-8 parells de venes, paral·leles, formant un angle de 50-60° amb el nervi central; pecíol pubescent, glabrescent, estriat adaxialment, de 1-2 cm de llarg. Floreig entre els mesos de juny i juliol, aments masculins prims, 5-10 cm de llarg, tomentosos; flors masculines solitàries o fins a 3, periant 5-6 lòbuls, tomentoses, glabrescents, 4-6 estams, gineceu substituït per fins pèls llanuts; inflorescència femenina de 1-2 cm de llarg, de 2 a 5 flors; flors femenines periant de 4-7 lòbuls, piloses, d'ovari cònic, 3-6 estils d'1 mm de llargada. Les glans de 2 cm de llarg, 1,5 cm de diàmetre; còniques, ovoides a cilíndriques, glabrescents, àpex obtús, base convexa; tancat 1/4 a 1/3 de la copa; de vegades dos fruits a la mateixa cúpula, copa amb 4-5 anells concèntrics denticulats; madura d'agost a març.

## Distribució

Creixen en els boscos de muntanya tropical entre els 1500 fins als 2500 m, a l'lla de Borneo.

## Taxonomia

Quercus lowii va ser descrita per King i publicat a Annals of the Royal Botanic Garden. Calcutta 2: 28. 1889.

### Etimologia

Quercus: nom genèric del llatí que designava igualment al roure i a l'alzina.
lowii: epítet atorgat per l'oficial de la Companyia Britànica de les Índies Orientals i col·leccionista de plantes Sir Hugh Low (1824–1905).

## Referències

* ↑ Tropicos, Cyclobalanopsis lowii (King) Schottky
* ↑ Flora malesiana Quercus lowii
* 1 2 Oaks of the world Quercus lowii
* ↑ «Quercus lowii». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 7 octubre 2019].
* ↑ Nom de l'epítet atorgat

## Enllaços externs

* dibuixos lineals de Quercus lowii
# Cantó de Coulanges-la-Vineuse

El cantó de Coulanges-la-Vineuse és un cantó francès del departament del Yonne, situat al districte d'Auxerre. Té 12 municipis i el cap és Coulanges-la-Vineuse.

## Municipis

* Charentenay
* Coulangeron
* Coulanges-la-Vineuse
* Escamps
* Escolives-Sainte-Camille
* Gy-l'Évêque
* Irancy
* Jussy
* Migé
* Val-de-Mercy
* Vincelles
* Vincelottes

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | M. Raffineau | Divers gauche |
| 1949-1961 | Théodore Longpré | Divers droite |
| 1961-19.. | Maurice Villatte | MPR |
| 19..-1992 | Jean Marie | RI, després UDF |
| 1992-2011 | Jean-Noël Loury | UMP |
| 2011- | Yves Vecten | Sense etiqueta |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 4.801 | 4.781 | 4.660 | 4.905 | 5.336 | 5.789 | 6.376 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Roca dels Penjats

La Roca dels Penjats és una muntanya de 100 metres que es troba al municipi de Benifallet, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Montaspre (Alfara de Carles)

El Montaspre és una serra situada entre els municipis d'Alfara de Carles i de Paüls a la comarca del Baix Ebre, amb una elevació màxima de 883 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta Redona (Tivenys)

La Punta Redona és una muntanya de 246 metres que es troba al municipi de Tivenys, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal del Junc

El Tossal del Junc és una muntanya de 258 metres que es troba al municipi del Perelló, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de l'Edrera

La Punta de l'Edrera és una muntanya de 1.080 metres que es troba al municipi d'Alfara de Carles, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de Marranya

La Punta de Marranya és una muntanya de 1.080 metres que es troba al municipi d'Alfara de Carles, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra del Surdo

La Serra del Surdo és una serra situada al municipi de Tivenys a la comarca del Baix Ebre, amb una elevació màxima de 497 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Pujol (Castellar de la Ribera)

El Pujol és una masia del municipi de Castellar de la Ribera, a la comarca catalana del Solsonès. Es té constància de la masia des de l'any 1200.
Ubicada a la punta oest d'un planell, a 746 metres d'alçada., a l'oest de la masia de Bajona. Direcció oest, el planell davalla cap a la rasa del Pujol, que la separa del Serrat de Vilaginés.

## Referències

* 1 2 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «El Pujol (Castellar de la Ribera)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Antoni Bach i Riu. Consell Comarcal del Solsonès. Masies del Solsonès, abril 1995, p. 64. D.L. L-418/95.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.

## Enllaços externs

* Article referit a aquesta masia - Fototeca del Solsonès.
# Quercus gemelliflora

Quercus gemelliflora és el nom acceptat una espècie de roure que pertany a la família de les fagàcies i està dins del subgènere Cyclobalanopsis, del gènere Quercus. No hi ha subespècies conegudes.

## Morfologia

Q. gemelliflora és un arbre que creix fins als 20–30 m d'alçada i amb un tronc de 20 a 60 cm de DAH. L'escorça és de color marró grisenca, llisa o finament fissurada. Les branques inicialment densament peloses de color marró, lenticel·lades glabrescents quan són més velles i les gemmes terminals són ovoides o subgloboses. Les fulles són primes i coriàcies, el·líptiques-lanceolades o oblanceolades-obovals de 5-15 per 2-5½ cm. Les estípules són lineals, agudes i piloses, 5-10 per 1–2 mm. L'àpex és agut, acuminat o caudat; la base és aguda o atenuada, sovint asimètrica; el marge és pla, serrat cap apical 1/2; glabre per sobre; glabrescent per sota. Les fulles tenen 8 o 10 parells de nervis secundaris dèbilment alçats per sota, formant un angle de 45-60° amb el nervi central, el pecíol és tomentós d'1 a 4 cm de llarg, pla per sobre i glabrescent. Els aments masculins amb moltes flors, de 3–6 cm de llarg, pilosos. Les flors masculines estan soles o de 3, els estams periants 3-6 lobulats, peluts. Les inflorescències femenines de 2 a 7 flors, periant 4-6 lòbuls, peludes, 0-6 estaminodis, 4-6 estils de 1–2 mm de llargada. Les glans són còniques, de 2–5 cm de llarg, amb àpex obtús i base arrodonida; molt sovint aparellades al llarg dels raquis; subsèssils o en un peduncle curt; la cúpula que tanca 1/3 a 1/2 de la gla, amb 6-8 anells denticulats marronosos, pubescents.

## Distribució

Creixen en els boscos mixtos humits entre els 600 fins als 2000 m a Indonèsia a les illes de Borneo, Java i Sumatra, Vietnam i a oest de Malàisia.

## Taxonomia

Quercus gemelliflora va ser descrita per Blume i publicat a Verhandelingen van het Bataviaasch Genootschap van Kunsten en Wetenschappen 9: 222. 1825.

### Etimologia

Quercus: nom genèric del llatí que designava igualment al roure i a l'alzina.
gemelliflora: epítet llatí que vol dir de flors bessones.

## Referències

* ↑ Roskov Y.; Kunze T.; Orrell T.; Abucay L.; Paglinawan L. «Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.». Species 2000: Reading, UK., 2014. [Consulta: 26 maig 2014].
* ↑ «WCSP: World Checklist of Selected Plant Families». apps.kew.org. [Consulta: 12 juliol 2017].
* ↑ Descripció de Quercus gemelliflora a Flora malesiana
* 1 2 Descripció de Quercus gemelliflora a Oaks of the world
* ↑ Phạm Hoàng Hộ (2003) Cây Cỏ Việt Nam: an Illustrated Flora of Vietnam vol. II publ. Nhà Xuẩt Bản Trẻ, HCMC, VN
* ↑ «Quercus gemelliflora». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 23 octubre 2019].
* ↑ Blume, 1825 In: Verh. Batav. Genootsch. Kunsten 9: 222

## Enllaços externs

* Plantes & botanique: Quercus gemelliflora (Fr.: consultat el 12/7/2017).
# 1283

L'any 1283 (MCCLXXXIII) va ser un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* 8 de juny - mar Mediterrània, prop de l'illa de Malta: Roger de Llúria hi derrota els angevins al combat de Malta durant la Guerra de Sicília.
* València: Pere el Gran autoritza la instal·lació d'un Consolat de Mar, organisme del dret marítim català, a la ciutat de València.
* Barcelona: Corts de Barcelona de 1283, Pere el Gran, amb l'amenaça de la Croada contra la Corona d'Aragó es va comprometre a reunir les Corts Catalanes un cop l'any, i a no promulgar cap constitució general o estatut sense l'aprovació d'aquella institució.
* Montpeller: Ramon Llull escriu el Llibre d'Evast e Blaquerna a Montpeller.

## Naixements

* Margarida I d'Escòcia, reina d'Escòcia filla d'Eric II de Noruega.

## Necrològiques

* octubre-Shrewsbury: Dafydd ap Gruffydd, príncep de Gal·les.
* Abutsu-ni, escriptora i monja japonesa japonesa.

## Referències

* ↑ «The battle of Malta, 1283: Prelude to a disaster» (en anglès). Arxivat de l'original el 29/12/2010. [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Consolat de Mar, Cònsols, Alfòndecs i Pariatges», 04-12-2020. [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ Benito i Monclús, Pere. Senyoria de la terra i tinença pagesa al Comtat de Barcelona: (segles XI-XIII). CSIC-Dpto. de Publicaciones, 2003, p.476. ISBN CSIC-Dpto. de Publicaciones.
* ↑ «Romanç d'Evast e Blaquerna | Qui és Ramon Llull?», 29-09-2020. [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Margaret (r. 1286-1290)» (en anglès). [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «David ap Gruffudd | Rebel Leader, Warrior, Conqueror | Britannica» (en anglès). [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Escritor». [Consulta: 16 desembre 2024].
# 1530
## Esdeveniments
### Resta del món

* Les tropes d'Espanya conquereixen la República de Florència després del Setge de Florència.
* Presentació del sistema heliocèntric de Copèrnic.
* Martí Luter anima als prínceps protestants a preparar-se per a la guerra.

## Naixements
### Resta del món

* 25 d'agost - Kolomenskoie, Rússia: Ivan el Terrible, creador de l'Estat rus (m. 1594).

## Necrològiques
### Països Catalans

* Principat de Catalunya: Enrich (compositor)

### Resta del món

* 20 de febrer, Bolonya: Properzia de' Rossi, escultora italiana del Renaixement (n. 1490).
* 13 de juny, Correggioː Veronica Gambara, escriptora i humanista, protectora de poetes i governant del comtat de Corregio (n. 1485).
* 1 de desembre, Mechelen: Margarida d'Àustria, princesa borgonyona, duquessa de Savoia, governadora dels Països Baixos (n.1480).
* Jacopo Sannazaro, poeta italià.
* Pere de Cardona, arquebisbe i president de la Generalitat de Catalunya-

## Referències

* ↑ Assini, Adriana. «de Rossi, Properzia» (en italià). Enciclopedia delle donne. [Consulta: 26 desembre 2024].
* ↑ Coxe, William; Allegri, Antonio (called Correggio). Sketches of the Lives of Correggio and Parmegiano (en anglès). Longman, Hurst, Rees, Orme, Brown and Green, 1823.
* ↑ «Margarida d'Àustria | enciclopèdia.cat». [Consulta: 10 octubre 2020].