OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Roland (equip ciclista femení)

L'equip de ciclisme Roland o anteriorment Roland Cogeas Edelweiss Squad o Cogeas - Mettler Pro Cycling Team és el primer equip de ciclisme professional femení suís a unir-se al UCI Women’s WorldTeam, la màxima categoria.

## Classificacions UCI

Aquesta taula mostra la plaça de l'equip a la classificació de la Unió Ciclista Internacional a final de temporada i també la millor ciclista en la classificació individual de cada temporada.
La taula següent mostra el rànquing de l'equip a la UCI World Tour femení, així com la seva millor ciclista en el rànquing individual.

## Composició de l'equip

El director esportiu és Serguei Klímov. El seu adjunt és Loïc Hugentobler. El representant de l'equip a la UCI és Ruben Contreras.
2025 :
2024 :
2023 :
2022 :
2021 :
2020 :
2019 :
2018 :

## Notes i referències

* ↑ Rànquings a la pàgina de l'UCI
* ↑ «UCI Women's Teams». UCI. [Consulta: 1er novembre 2014].
# Atractylis

Atractylis és un gènere de plantes angiospermes de la família de les asteràcies (Asteraceae). Són plantes natives d'Europa, Pakistan, Afganistan, Àsia occidental, nord d'Àfrica i Somàlia.

## Descripció

Són plantes herbàcies anuals o perennes. Les fulles en roseta basal però també caulinars, són espinoses, dentades a pinnatisectes i es diposen de manera alterna en el cas de les caulinars. Les flors es troben agrupades en capítols solitaris o en corimbes, homògams o heterògams, discoides o ligulats. L'involucre acostuma a tenir dues fileres de bràctees. Totes les flors són hermafrodites. El fruit és un aqueni oblongo-obcònic amb pèls llargs i papus.

## Taxonomia

Aquest gènere va ser publicat per primer cop l'any 1753 al segon volum de l'obra Species Plantarum del botànic suec Carl von Linné (1707-1778).

### Espècies

Dins del gènere Atractylis es reconeixen les 27 espècies següents:
* Atractylis arabica Rech.f.
* Atractylis arbuscula Svent. & Michaelis
* Atractylis aristata Batt.
* Atractylis auranitica Rech.f.
* Atractylis babelii Hochr.
* Atractylis boulosii Täckh.
* Atractylis caerulea Batt.
* Atractylis caespitosa Desf.
* Atractylis cancellata L.
* Atractylis carduus (Forssk.) C.Chr.
* Atractylis cryptocephala (Baker) F.G.Davies
* Atractylis delicatula Batt. ex L.Chevall.
* Atractylis delvarii Mozaff.
* Atractylis echinata Pomel
* Atractylis humilis L.
* Atractylis kentrophylloides (Baker) F.G.Davies
* Atractylis mernephthae Asch. & Schweinf. & Letourn.
* Atractylis phaeolepis Pomel
* Atractylis phazaniae Corti
* Atractylis polycephala Coss.
* Atractylis preauxiana Sch.Bip.
* Atractylis prolifera Boiss.
* Atractylis serrata Pomel
* Atractylis serratuloides Sieber ex Cass.
* Atractylis sojakii Rech.f.
* Atractylis tutinii Franco
* Atractylis yemensis Podlech

### Sinònims

Els següents noms científics són sinònims heterotípics d'Atractylis:
* Acarna All.
* Anactis Cass.
* Attractilis Hall. ex Scop.
* Cirsellium Gaertn.
* Crocodilina Bubani
* Spadactis Cass.

## Referències

* 1 2 3 «Atractylis L.» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 28 desembre 2024].
* ↑ «ATRACTYLIS L. [family COMPOSITAE on JSTOR]» (en anglès). Plants.jstor.org. DOI: 10.5555/al.ap.flora.flos003637.
* ↑ Tutin et alii, 1976, p. 211.
* ↑ «Atractylis L.» (en anglès). International Plant Names Index, The Royal Botanic Gardens, Kew, Harvard University Herbaria & Libraries and Australian National Botanic Gardens. [Consulta: 28 desembre 2024].
* ↑ Linné, 1753, p. 829.

## Bibliografia

* Tutin, T.G.; Heywood, V.H.; Burges, N.A.; Moore, D.M.; Valentine, D.H.; Walters, S.M.; Webb, D.A.. Flora Europaea. Alismataceae to Orchidaceae (en anglès). vol. 4. Cambridge University Press, 1976. ISBN 0 521 08717 1.
* von Linné, Carl. Species plantarum, exhibentes plantas rite cognitas ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas (en llatí). vol. 2. Estocolm: Laurentius Salvius, 1753.
# Punta dels Corcons

El Punta dels Corcons és una muntanya de 950 metres que es troba al municipi d'Horta de Sant Joan, a la comarca de la Terra Alta.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Antonio Viñayo González

Antonio Viñayo González (Otero de las Dueñas, Carrocera, 1922 - Lleó, 13 de desembre de 2012) va ser un eclesiàstic i estudiós espanyol.

## Biografia

Especialitzat en la història medieval de Lleó i la seva província, va ser autor de més de cinquanta llibres, fonamentalment sobre art i història, encara que també sobre teologia. Va ser abat de la Col·legiata de Sant Isidoro de Lleó des de 1971 fins a la seva jubilació el 2003, quan va ser nomenat abat emèrit.
Va ser acadèmic corresponent de Reial Acadèmia de la Història des de 1957 i numerari de la Reial Acadèmia de Doctors d'Espanya. Va morir a Lleó el 13 de desembre de 2012.

## Referències

* ↑ Leonoticias.com. «Dol per la mort d'Antonio Viñayo». [Consulta: 13 desembre 2012].

## Enllaços externs

* Juan Daniel Rodríguez «“Mi ilusión era ser como el cura de mi pueblo”». Gente en León, 7 al 14 desembre 2006 [Consulta: 21 juliol 2010].
* Obres d'Antonio Viñayo en dialnet.
# Pont Vell (Sant Llorenç de la Muga)

El pont Vell és una obra de Sant Llorenç de la Muga (Alt Empordà) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

A uns 300 metres al nord-est de la vila, hi ha el Pont Vell. És un pont medieval que creua la Muga, prop de la capella de Sant Andreu. És un pont de tres arcades sostingudes per dues pilastres de planta romboïdal, que es drecen sobre afloraments naturals de pedra calcària. L'arc central, de molta més llum que els dos laterals, és rebaixat; els altres són de mig punt. La construcció és de carreus ben esquadrats; les dovelles dels arcs són molt allargades (segles XIV-XV).
Hi ha indicis d'una possible fortificació, potser amb una torre de defensa.

## Història

A més d'aquest hi ha dos ponts més a Sant Llorent: el pont de Sant Antoni o del Grau i el pont d'en Riembau, aquest reconstruït l'any 1942, avui és cobert per les aigües de la presa de Boadella.
És una construcció dels segles XIV-XV.

## Referències

* 1 2 3 4 «Pont Vell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Ratpenat papallona kenyà

El ratpenat papallona kenyà (Glauconycteris kenyacola) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que només es troba a Kenya.

## Referències

* Fordham et al. (2006). Glauconycteris kenyacola. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 12 desembre 2007 (en anglès).
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Carlos Kenig

Carlos Eduardo Kenig (nascut el 25 de novembre de 1953) és un matemàtic argentí-nord-americà i professor al Departament de Matemàtiques de la Universitat de Chicago. És conegut pel seu treball en anàlisi harmònica i equacions en derivades parcials. Va ser president de la Unió Matemàtica Internacional entre 2019 i 2022.
Kenig va obtenir el seu doctorat a la Universitat de Chicago el 1978 sota la supervisió d'Alberto Calderón. Des de llavors, ha ocupat càrrecs a la Universitat de Princeton i la Universitat de Minnesota abans de tornar a la Universitat de Chicago el 1985. Ha realitzat un ampli treball en equacions diferencials parcials el·líptiques i dispersives. És membre de l'Acadèmia Nacional de Ciències des de 2014. Entre els seus alumnes hi ha Zhongwei Shen, Kin Ming Hui, Gigliola Staffilani i Panagiota Daskalopoulos. Kenig va ser escollit president de la Unió Matemàtica Internacional el juliol de 2018.

## Reconeixements

* Premi Salem, 1984
* Ponent convidat, 1986 Congrés Internacional de Matemàtics (i 2002)
* Elegit membre de l'Acadèmia Americana de les Arts i les Ciències, 2002
* Premi Memorial Bôcher, 2008
* Ponent del Ple, Congrés Internacional de Matemàtics 2010
* Membre electe de l'Acadèmia Nacional de Ciències, 2014

## Referències

* ↑ «Carlos Kenig». math.uchicago.edu. [Consulta: 5 agost 2017].
* ↑ Kenig, Carlos E. "Carleman estimates, uniform Sobolev inequalities for second-order differential operators, and unique continuation theorems." In Proceedings of the International Congress of Mathematicians, vol. 1, p. 2. 1986.
* ↑ Notices of the American Mathematical Society, 55, 4, 4-2008, pàg. 499–502 [Consulta: 15 gener 2024].
* ↑ «Carlos Kenig». www.nasonline.org. [Consulta: 5 agost 2017].
# Districte de Tipperah

El districte de Tipperah (també Tippera o Tripura) fou una antiga divisió administrativa a la divisió de Chittagong, a Bengala (avui a Bangladesh) amb una superfície de 6.472 km². El districte estava limitat al nord pels districtes de Dacca i Mymensingh; al nord-est pel districte de Sylhet; a l'est pel principat de Tripura o Hill Tippera, al sud pel districte de Noakhali, i a l'oest pel riu Meghna que el separava de Faridpur, Dacca i Mymensingh. El riu principal era el Meghna i altres rius eren el Gumti, Dakatia, Titas, Muhari, Bijaiganga i Burhi Ganga. Les muntanyes a esmentar eren les Lalmai a l'est.
La població era:
* 1872: 1.404.045
* 1881: 1.514.361
* 1891: 1.782.935
* 1901: 2.117.991
Administrativament estava format per tres subdivisions:
* Comilla
* Brahmanbaria
* Chandpur
Les ciutats principals eren Comilla, la capital, Brahmanbaria i Chandpur, les tres municipalitats. El 71% dels habitants eren musulmans i el 29% hindús. Aquestos estaven dividits per castes destacant els chandals, els kaibarttes, els jugis, els kayasths i els bramans; el 79% de la població vivia de l'agricultura. La població era de majoria bengalina i parlava el bengalí.

## Història

El territori pertanyia al raja de Tripura fins al 1733 quan Shuja al-Din Khan de Bengala va envair el territori i es va apoderar del territori que després va formar el districte (i part del de Noakhali). El 1765 l'administració d'aquest territori va passar als britànics (Companyia Britànica de les Índies Orientals) quan encara una cinquena part del territori del districte romania en mans del raja, que pagava un tribut de marfil i elefants.
Fou llavors quan es van formar els districtes de Tippera i Noakhali dins la divisió de Jalalpur, sent administrat per oficials natius fins al 1769 i des d'aquesta data fins al 1772 per tres supervisors anglesos. El 1772 fou nomenat el primer col·lector. El 1781 Tipperah i Noakhali foren constituïts en una sola entitat fiscal, però van ser separats el 1822. Posteriorment el districte va patir nombroses modificacions de límits. El 1860 va patir una incursió dels kukis o dels lushais, procedents de Chhagalnaiya, cremant i saquejant 15 pobles, i matant a 185 súbdits britànics a més de 100 que foren fets presoners; el 1861 un important cos de policia militar sota el capità Raban, va atacar el poble del cap Rattan Puiya al sud de les muntanyes Lushai, com a revenja, però quan es va acostar els kukis van cremar la població i van fugir a la jungla on no se'ls podia perseguir.
El districte va correspondre al Pakistan en la divisió de 1947 i va quedar dins la província de Pakistan Oriental. Va mantenir el nom fins al 1960 quan fou rebatejat districte de Comilla per la seva capital. Chandpur i Brahmanbaria es van segregar el 1984 i van formar districtes separats.
Vegeu: Districte de Comilla

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Districte municipal d'Ignalina

El Municipi d'Ignalina (en lituà: Ignalinos rajono savivaldybė) és un dels 60 municipis de Lituània, situat dins del comtat d'Utena, i que forma part de la regió d'Aukštaitija. La capital del municipi és la ciutat homònima.

## Estructura

Estructura Districte:
* 2 ciutats - Dūkštas i Ignalina;
* 3 pobles - Mielagėnai, Rimšė i Tverečius;
* 726 llogarets
Poblacions més grans (2001)
* Ignalina – 6591
* Didžiasalis – 1744
* Vidiškės – 1084
* Dūkštas – 1070
* Kazitiškis – 383
* Strigailiškis – 334
* Naujasis Daugėliškis – 313
* Kaniūkai – 307
* Mielagėnai – 286
* Rimšė – 274

## Natura i geografia

* Lūšiai
* Rock of Pliateriai
* Srovė

## Referències

* ↑ [«Ignalina District Municipality (anglès)». Arxivat de l'original el 2011-05-26. [Consulta: 15 octubre 2013]. Ignalina District Municipality (anglès)]

## Enllaços externs

* Municipalité du district d'Anykščiai Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. – Portrait of the Regions of Lithuania (anglès)
# Districte municipal de Prienai

El Districte municipal de Prienai (en lituà: Prienų rajono savivaldybė) és un dels 60 municipis de Lituània, situat dins del comtat de Kaunas. El centre administratiu del municipi és la ciutat Prienai.

## Estructura

* 2 ciutats : Prienai i Jieznas
* 3 pobles : Balbieriškis, Pakuonis i Veiveriai
* 401 viles

## Seniūnijos del districte municipal de Prienai

* Ašmintos seniūnija (Ašminta)
* Balbieriškio seniūnija (Balbieriškis)
* Išlaužo seniūnija (Išlaužas)
* Jiezno seniūnija (Jieznas)
* Naujosios Ūtos seniūnija (Naujoji Ūta)
* Pakuonio seniūnija (Pakuonis)
* Prienų seniūnija (Prienai)
* Stakliškių seniūnija (Stakliškės)
* Šilavoto seniūnija (Šilavotas)
* Veiverių seniūnija (Veiveriai)

## Enllaços externs

* Districte municipal de Prienai Arxivat 2009-08-24 a Wayback Machine. – Portrait of the Regions of Lithuania (anglès)
# Divisió de Burdwan

La divisió de Burdwan (també Bardwan i Bardhamana) fou una antiga entitat administrativa de la presidència de Bengala amb 35.884 km² de superfície i 7.393.954 habitants el 1881 (30.054 pobles). Estava formada per sis districtes:
* Districte de Bardwan
* Districte d'Hugli
* Districte d'Howrah
* Districte de Midnapur
* Districte de Bankura
* Districte de Birbhum

## Bibliografia

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Divisió de Minbu

La divisió de Minbu fou una entitat administrativa de l'Alta Birmània amb capital a Minbu, que va existir des del 1886 i fins després de 1905 quan es va aprovar el trasllat de la capital de la divisió a Magwe i va ser rebatejada divisió de Magwe. Formava íntegrament part de la conca de l'Irauadi. Estava formada per quatre districtes:
* Districte de Thayetmyo, al sud
* Districte de Minbu, al nord de l'anterior entre l'Irauadi l'Arakan Yoma
* Districte de Magwe, al nord del primer, entre l'Irauadi i el Pegu Yoma
* Districte de Pakokku, entre l'Irauadi i Chindwin fins a les muntanyes Chin
El comissionat de la divisió tenia jurisdicció sobre les muntanyes Pakkoku Chin (Pakokku Chin Hills) a l'oest de Pakkoku. Excepte aquesta zona muntanyosa a l'oest, tota la divisió era plana. La població (exclosos els Pakokku Chin Hills) era de 997.269 el 1891 i d'1.076.280 el 1901, distribuïda en 7 ciutats i 4.714 pobles. La capital era Minbu amb 5.780 habitants, però Pakkoku (19.456), Thayetmyo (15.824) i Allanmyo (al districte de Thayetmyo, amb 10.207 habitants) eren ciutats més grans. Les altres ciutats eren Salin (districte de Minbu), Magwe i Taungdwingyi (districte de Magwe). Pakokku i Allanmyo eren centres comercials i Thayetmyo i Salin eren ciutats antigues amb una certa història. La població era birmana (1.009.102 el 1901) amb 44.000 xins a l'oest, i algunes altres minories poc nombroses les principals de les quals eren els taungthes (5.700), xans i xinesos. La població era budista amb 4.768 hinduistes i 4.696 musulmans.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Divisió de Warangal

La divisió de Warangal és una entitat administrativa d'Andhra Pradesh i abans del principat d'Hyderabad (la part oriental) entre el Penganga i el Kistna. La capital era a Hanamkonda, un suburbi de l'antiga ciutat de Warangal.
Fins al 1905 la divisió estava formada pels districtes següents:
* Districte de Karimnagar (Districte d'Elgandal)
* Districte de Warangal
* Districte de Nalgonda
La població al cens del 1901 era de 2.688.007 habitants i la superfície de 54.584 km². El 95% de la població era hindú i el 4,5% musulmana. El 1905 va patir alguns canvis i va quedar formada pels següents districtes:
* Districte d'Adilabad (Districte de Sirpur Tandu)
* Districte de Warangal
* Districte de Karimnagar (Districte d'Elgandal)
Hi havia 11 ciutats i 3.809 pobles.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Foronda

Foronda és un poble i concejo pertanyent al municipi de Vitòria. Tenia 34 habitants en (2008). Està enclavat en la Zona Rural Nord-oest de Vitòria.

## Municipi de Foronda

És un antic municipi rural del territori històric d'Àlaba, País Basc, que en 1974 va ser annexionat pel municipi de Vitòria. Es trobava al nord-oest de la ciutat de Vitòria. Estava format per 13 pobles Andetxa (herriburua zena), Arangiz, Artatza, Aztegieta, Foronda, Gereña, Legarda, Lopida, Mandoiana, Mendiguren, Otatza, Uribarri Dibiña i Ihurre.
El poble de Foronda donava nom al municipi, encara que la capital es trobava a Andetxa.
Tenia una extensió de 36,3 km² i una població propera als 700 habitants en el moment de la seva annexió. Els pobles que formaven antigament el municipi de Foronda sumen actualment una població de 754 habitants.

## Vegeu també

* Aeroport de Vitòria
# Ghes

Ghes fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Sambalpur a les Províncies Centrals, Índia. El 1881 tenia 7.030 habitants repartits en 25 pobles. La superfície era de 78 km². La capital era Ghes a 21° 11′ 30″ N, 83° 20′ 00″ E﻿ / ﻿21.19167°N,83.33333°E﻿ / 21.19167; 83.33333 amb 979 habitants el 1881. L'estat ocupava la cantonada sud-oest del districte, amb població agrícola de majoria banjara, gond i kandh i un nombre reduït de kalites que posseïen els millors pobles. Dels 25 pobles només 4 passaven de 500 habitants.
La família regnant de zamindars eren banjares. El primer zamindar l'hauria rebut del raja de Sambalpur, lliure de renda o amb un tribut molt petit. El 1857 el zamindar es va unir a la rebel·lió de Surendra Sah, però fou perdonat per l'amnistia de 1858 però més tard fou condemnat per haver allotjat rebels i sentenciat a 7 anys de presó, morint en aquesta vers 1865; el va succeir el seu fill Ujal Singh.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Guang'an

Guang'an (en xinès simplificat: 广安, en xinès tradicional: 廣安, en pinyin: Guǎng'ān i en Wade-Giles kwang-an) és una ciutat-prefectura de l'est de la província de Sichuan, a la República Popular de la Xina. És coneguda per ser el lloc natal del dirigent històric xinès Deng Xiaoping. Guang'an reposa entre els turons de la part central de Sichuan i la zona de gorges de l'àrea de l'est, prop del riu Iang-Tsé. Atesa la seva situació estratègica, és coneguda com la "Porta d'Entrada a l'Est de Sichuan".
La seva població era de 3,205,476 habitants segons el cens de 2010, dels quals 858,159 en la zona urbanitzada dels districtes de Guang'an i Qianfeng.

## Geografia i clima

Guang'an està situada en una zona que fa una pujada gradual al llarg del límit de la Conca de Sichuan. La seva àrea és de 6,344 km². La part oriental de Guang'an és muntanyosa, la part central presenta una orografia de turons i la part occidental és relativament plana. L'elevació de les serralades oscil·la entre els 185 i els 1704 metres sobre el nivell del mar. Els rius principals són el riu Qu (渠江), que travessa el centre del territori, i el riu Jialing (嘉陵江), a l'oest.
El clima és temperat i monzònic. La temperatura mitjana està entre els 15.8 °C i els 17.7 °C. Els hiverns són lleus i els estius calorosos. La mitjana de precipitació és d'entre els 1000 i els 1500 mm. Durant l'hivern i la primavera plou relativament poc, mentre que durant l'estiu, cauen tempestes fortes. A la tardor, la pluja i el vent són gairebé constants.

## Administració

Guang'an conté 1 ciutat (Huaying), 3 comtats, 87 pobles i 2886 aldees que sumen una població total de 4,443,000 persones.
Map :
| # | Name | Hang zi | Hanyu Pinyin | Population (2004 est.) | Area (km²) | Density (/km²) |
| 1 | Districte de Guang'an | 广安区 | Guǎng'ān Qū | 1,230,000 | 1,536 | 801 |
| 6 | Districte de Qianfeng | 前锋区 | Qiánfēng Qū | | 500 | |
| 2 | Ciutat de Huaying | 华蓥市 | Huāyíng Shì | 350,000 | 466 | 751 |
| 3 | Comtat de Yuechi | 岳池县 | Yuèchí Xiàn | 1,160,000 | 1,457 | 796 |
| 4 | Comtat de Wusheng | 武胜县 | Wǔshēng Xiàn | 820,000 | 966 | 849 |
| 5 | Comtat de Linshui | 邻水县 | Línshuǐ Xiàn | 970,000 | 1,919 | 505 |

## Economia

L'economia de la regió de Guang'an es basa en els recursos naturals. Els recursos miners són abundants i el sòl és ideal per a l'agricultura.

## Turisme

La casa-museu natal de Deng Xiaoping es troba al llogaret de Paifang(牌坊村) a la ciutat de Xiexing (协兴镇). Guang'an compta també amb nombrosos parcs naturals.

## Referències

* ↑ «Administration Units» (en anglès). GeoHive. Sichuan Statistical Information Network. [Consulta: 9 desembre 2015].
# Gumsur

Gumsur (també Ghumsar o Goomsar) fou un estat natiu i després taluka de l'Índia Britànica al districte de Ganjam, presidència de Madras. Limitava al nord amb Daspalla i els zamindaris Nyagar de Cuttack; a l'est amb el zamindari d'Atagada; i a l'oest amb els Ghats Orientals. La superfície era de 754 km² i la població el 1871 era de 158.061 habitants i el 1881 de 181.390; hi havia una ciutat i 801 pobles.
Fou un principat natiu fins al 1836, al que els britànics havien imposat la seva protecció. El 1836 el príncep local es va revoltar i una expedició militar va ocupar el país i el territori fou annexionat (1837); la conseqüència immediata fou la supressió de la pràctica de la Meriah o sacrificis humans, que es va descobrir que es practicava de manera més àmplia del suposat, especialment entre els khands, una tribu salvatge de les muntanyes de l'est del territori. El zamindari de Surada (3237 km²) fou incorporat a la seva administració quan, per extinció de la dinastia, va passar als britànics.
La capital era Gumsur a uns 10 km al nord de Russellkonda, que va esdevenir la nova capital de la regió sota els britànics. La nissaga reial vivia en aquesta ciutat sota els britànics.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Gwalior Gird

Gwalior Gir fou un districte o zila de l'estat de Gwalior, amb centre a Gwalior (ciutat) i Lashkar. A Antri hi ha la tomba d'Abul Fazl, l'autor de l'Ahi-i-Akbari, que fou assassinat en aquest lloc per Bir Singh Deo d'Orchha. La superfície era de 3.996 km² i estava rodejat per altes districtes o ziles de Gwalior excepte a l'est i sud-est on tocava territori de Datia. L'únic riu important era el riu Sind a la frontera oriental. La població el 1901 era de 323.693 habitants. Les ciutats principals eren Lashkar (població incloent Brigade, 102.626), Gwalior (16.807, però de fet unida a Lashkar), i Morar (19.179), i tenia 614 pobles. Estava dividit en tres parganes:
* Maslura.
* Pichhor.
* Lashkar.

## Referències

* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.