OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Puig d'en Jordà

El Puig d'en Jordà és una muntanya de 754 metres que es troba entre els municipis de Rabós, a la comarca de l'Alt Empordà i el de Banyuls de la Marenda, a la del Rosselló.
Està situat a l'extrem meridional del terme de Banyuls de la Marenda i al nord-est del de Rabós. Queda a prop al nord-oest del Coll del Teixó i de la Torre Petita, i una mica més lluny, també al nord-oest, del Puig de les Barbes del Boc.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Bibliografia

* Becat, Joan. «12-Banyuls de la Marenda». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Banyuls de la Marenda, Cotlliure i Portvendres». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ El Puig d'en Jordà en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Puig d'en Raban

El Puig d'en Raban és una muntanya de 178 metres que es troba al municipi de Cadaqués, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig d'Espinavell

El Puig d'Espinavell és una muntanya de 1.060 metres que es troba entre els municipis d'Albanyà, a la comarca de l'Alt Empordà i de Montagut i Oix, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Gros (Boadella i les Escaules)

El Puig Gros és una muntanya de 191 metres que es troba al municipi de Boadella i les Escaules, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc Colom

El Roc Colom és una muntanya de 901 metres que es troba al municipi de la Jonquera, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc d'en Moreu

El Roc d'en Moreu és una muntanya de 333 metres que es troba al municipi de Darnius, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de Sant Martí (Masarac)

El Serrat de Sant Martí és una muntanya de 108 metres que es troba al municipi de Masarac, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony de la Costa

El Bony de la Costa és una muntanya de 2.396 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.
Està situada al punt més alt de el contrafort de serra de Trescul que discorre en direcció nord-sud, i a uns 690 metres a l'est del cim del Bony de Trescul (2.405 metres).

## Referències

* 1 2 Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Bony de la Costa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Bony de Serena

El Bony de Serena és una muntanya de 1.798 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bony del Covil

El Bony del Covil és una muntanya de 2.040 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Calm Ramonet

El Calm Ramonet és una muntanya de 2.600 metres que es troba entre els municipis de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell i Andorra.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de Marcolís

El Serrat de Marcolís és una serra situada als municipi d'Alt Àneu i Esterri d'Àneu a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.846 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap del Bosquet de Lluçà

El Cap del Bosquet de Lluçà és una muntanya de 1.492 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Pedró (Bassella)

El Pedró és una muntanya de 591 metres que es troba al municipi de Bassella, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Rasa (les Valls d'Aguilar)

La Rasa és una muntanya de 1.786 metres que es troba al municipi de les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Margarell

El Puig Margarell és una muntanya de 1.356 metres que es troba al municipi de la Ribera d'Urgellet, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pujagalet

El Pujagalet és una muntanya de 1.749 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc del Majol

El Roc del Majol és una muntanya de 1.277 metres que es troba entre els municipis d'Alàs i Cerc i de Cava, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc del Pàrrec

El Roc del Pàrrec és una muntanya de 1.707 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de la Dona

La Roca de la Dona és una muntanya de 1.344 metres que es troba al municipi de la Ribera d'Urgellet, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca del Mig

La Roca del Mig és una muntanya de 2.389 metres que es troba al municipi de Cava, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Dreta

La Roca Dreta és una muntanya de 2.343,1 metres que es troba al municipi de Cava, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal de Collada Jussana

El Tossal de Collada Jussana és una muntanya de 1.896 metres que es troba al municipi de Cava, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# L'Era del Fuster

L'Era del Fuster és una muntanya de 1.439 metres que es troba al municipi d'Arsèguel, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc de l'Àliga (la Vansa i Fórnols)

El Roc de l'Àliga és una muntanya de 1.591 metres que es troba entre els municipis de la Vansa i Fórnols i de la Ribera d'Urgellet, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat del Pujol

El Serrat del Pujol és una muntanya de 560 metres que es troba al municipi de Bassella, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal del Roure

El Tossal del Roure és una muntanya de 1.691 metres que es troba entre els municipis de les Valls de Valira i de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Guàrdia (Estamariu)

El Turó de la Guàrdia és una muntanya de 1.995 metres que es troba entre els municipis d'Estamariu i de Les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Portella

El Turó de la Portella és una muntanya de 1.977 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó Gros (Montferrer i Castellbò)

El Turó Gros és una muntanya de 1.918 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Salt del Pere

El Salt del Pere és una serra situada al municipi d'Arsèguel a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.057 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Rocs de la Mitxella

Els Rocs de la Mitxella és una serra situada al municipi de les Valls de Valira a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.049 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sant Magí (Montferrer i Castellbò)

Sant Magí és una serra situada al municipi de Montferrer i Castellbò a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.717 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de les Mandres

La Serra de les Mandres és una serra situada al municipi d'Estamariu a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.995 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Sarinyana

La Serra de Sarinyana és una serra situada al municipi de Bassella a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 942 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Plaça de Sant Llorenç (Lleida)

La Plaça de Sant Llorenç és una plaça pública de Lleida inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una plaça antiga de la ciutat de dimensions clàssiques. Encarada frontalment per l'església de Sant Llorenç de Lleida i lateralment per una fila de cases velles que conformen el carrer que la uneix amb la plaça de Sant Josep. L'espai s'escapa un xic per la tanca del pati del Palau Episcopal.

## Història

L'any 1627, la placeta de Sant Llorenç estava tota empedrada amb codissos i palets de riu, formant belles decoracions geomètriques. Enmig hom col·locà una creu gòtica amb una escalada de carreus ben escairats, que a mitjan segle xv, construí l'escultor navarrès Joan de Sangüesa. El 1716 les cases afrontaren al fossar vell i eren de pagesos com Cal Pansa i Josep Esteve, amb el malnom de «La Formiga».

## Referències

* 1 2 «Plaça de Sant Llorenç». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 gener 2017].
# Situació límit

El terme de situació límit fa referència a un concepte filosòfic de Karl Jaspers.

## Definició

Amb el terme de situació límit es designa el moment en què l'individu està interiorment (i per raons exteriors o no del tot diverses) confrontat a dades existencials que no pot modificar, i que Jaspers llista sovint com la mort, l'atzar, el patiment i la culpabilitat. Pivot d'una existència, viure una situació límit implica fer possiblement l'experiència de l'angoixa i de la desesperació: l'home es troba llavors que esdevé autènticament ell mateix, sense falsos semblants i dissimulacions estètiques. És també en funció d'aquesta experiència que l'home fa o no l'elecció de fer una passa cap a la transcendència.
Jaspers enumera quatre situacions límits a la seva Introducció a la filosofia: mort, atzar, culpabilitat, impossibilitat de comptar al món..

## Referències

* ↑ Jaspers, 2001, p. 20.
# Easter, 1916

Easter, 1916 és un poema escrit per William Butler Yeats que descriu les seves emocions davant els esdeveniments de l'Alçament de Pasqua succeït a Irlanda contra Anglaterra en la Pasqua de dilluns del 24 d'abril de 1916. L'aixecament va fracassar i la majoria dels líders republicans irlandesos implicats van ser executats per traïció. El poema es va escriure entre maig i setembre de 1916, però es va publicar per primera vegada el 1921 en la col·lecció Michael Robartes and the Dancer.

## Interpretació

Encara que era un nacionalista compromès, Yeats en general va rebutjar la violència com a mitjà per assegurar la independència d'Irlanda, i com a resultat va tenir tenses relacions amb algunes de les figures que finalment van portar a la revolta. Yeats estava treballant a través dels seus sentiments sobre el moviment revolucionari en aquest poema, i la tornada insisteix que «ha nascut una terrible bellesa» que va resultar profètic, com a l'execució dels líders de la rebel·lió per Pasqua pels britànics, va tenir l'efecte contrari al que pretenien. Els brutals assassinats van portar a una revitalització del moviment republicà irlandès en lloc de la seva dissipació. La distància social i ideològica inicial entre Yeats i algunes de les figures revolucionàries es retrata al poema, quan, a la primera estrofa, el narrador del poema admet només haver intercanviat «paraules sense sentit de cortesia» amb els revolucionaris abans de la revolta, i també havia pensat en «un conte de burla o mofa» sobre les seves ambicions polítiques. Tanmateix, aquesta actitud canvia amb la tornada al final de l'estrofa, quan Yeats es mou d'un sentiment de separació entre el narrador i els revolucionaris, a un estat d'ànim d'unitat distinta, mitjançant la inclusió de tots els temes del poema a l'última línia amb referència al canvi total que va succeir quan els líders revolucionaris van ser executats pels britànics: «Tot va canviar, va canviar per complet: Ha nascut una bellesa terrible». Aquestes últimes línies de l'estrofa tenen similituds rítmiques a les balades populars de l'època, així com ressons sintàctiques de William Blake.
Curiosament, la data de l'Alçament de Pasqua es pot veure a l'estructura del poema: hi ha 16 línies (per 1916) a la primera i tercera estrofes, 24 línies (pel 24 d'abril, data en la qual l'aixecament va començar) a la segona i quarta estrofes, i quatre estrofes en resum (que es refereix a abril, el quart mes de l'any).

## Referències

* 1 2 Vendler, 2007, p. 20.

## Bibliografia

* Vendler, Helen. Our Secret Discipline. The Belknap. Belknap Press de Harvard University Press, 2007. ISBN 0-674-02695-0.

## Enllaços externs

* The Life and Works of William Butler Yeats (exhibició online) (anglès) Arxivat 2007-02-03 a Wayback Machine.
* Text del poema (anglès)
# Inter Caetera (1456)

La butlla Inter Caetera va ser atorgada pel papa Calixt III amb data de 13 de març de 1456.
Aquesta butlla va ser sol·licitada probablement pel rei de Alfons V de Portugal i per l'infant Enric el Navegant, gran mestre de l'Orde de Crist portuguesa.
La butlla en primer lloc confirmava la validesa d'una butlla del papa anterior, la Romanus pontifex de 1455, que atorgava al rei de Portugal el control sobre tots els territoris "des dels caps de Bojador i de Nam a través de tota Guinea i més enllà fins a l'extrem meridional". A continuació la butlla atorgava a l'Orde de Crist l'autoritat eclesiàstica en aquests mateixos territoris, cosa que implicava que no es constituirien diòcesi en ells sinó que l'autoritat, normalment exercida pel bisbe, seria exercida per l'Orde.
En aquesta butlla, a l'enumeració dels territoris atorgats a Portugal se li afegeix al final la frase "sense interrupció fins a les índies" ( usque ad Indos ). Aquesta frase és intrigant perquè implica que ja el 1456 els portuguesos preveien poder arribar a l'Índia o a les Índies navegant aquest Atlàntic, trenta anys abans del descobriment oficial del Cap de Bona Esperança.
Aquesta butlla va ser reconfirmada pel papa Sixt IV el 1481 (butlla aeterni registre ).

## Text original

* En els fitxers Nacionals de Lisboa es troba una còpia oficial de la butlla, amb data de 16 d'agost de 1456.

## Referències

Font principal , que inclou el text íntegre de la Butlla i una traducció a l'anglès:
* Davenport, Frances Gardiner. European Treaties Bearing on the History of the United States and Its Dependencies. Washington: Carnegie Institution, 1917.
* ↑ A capitibus de Bojador et de Nam usque per totam Guineam et ultra versus illam meridionalem plagam usque ad Indos
* ↑ Harrisse, Henry. The Diplomatic History of America. Londres: B.F. Stevens, 1897. , P.7
# 1020
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Barcelona: la ciutat encunya la seva pròpia moneda. Amb els seus tallers, esdevindrà la capital de l'or europea de l'època.

### Món

* Anglaterra: el rei Canut codifica les lleis.
* Península Itàlica: l'emperador Enric II inicia la seva tercera campanya militar a Itàlia contra l'Imperi Romà d'Orient.

## Naixements

* Guillem I de Borgonya, comte de Borgonya i de Mâcon. (m.1087)

## Necrològiques
### Països Catalans

* Provença: Bernat Tallaferro, comte de Besalú (n.c.970)

### Món

* Leif Eriksson, explorador viking (data aproximada). (n.c.970)
# Ratpenat d'esquena nua de Beaufort

El ratpenat d'esquena nua de Beaufort (Dobsonia beauforti) és una espècie de ratpenat de la família dels pteropòdids. És endèmic d'Indonèsia. Habita els boscos, on nia en coves i arbres.

## Referències

* ↑ Bonaccorso, F.; Helgen, K. Dobsonia beauforti. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 6 març 2015.
Espècies vivents de megaquiròpters :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Subfamília Nyctimeninae :
Subfamília Cynopterinae :
Subfamília Harpyionycterinae :
Subfamília Macroglossusinae :
Subfamília Pteropodinae :
Subfamília Rousettinae :
Subfamília Epomophorinae :
# Louis Vicat

Louis Joseph Vicat (Nevers, 31 de març de 1786 – Grenoble, 10 d'abril de 1861) va ser un enginyer francès inventor del ciment artificial. El seu cognom apareix inscrit a la Torre Eiffel

## Biografia

Entrà a l'École polytechnique el 1804 i continuà la formació a l'École des Ponts et Chaussées el 1806.
Estudià la calç natural i va descobrir-ne els seus principis hidràulics a la pedrera del pont de Souillac. Això va permetre la fabricació de la calç hidràulica artificial i del ciment natural a partir de 1817.
Va descobrir el clinker, element constitutiu del ciment lent, i que permet la fabricació artificial del ciment Portland (« l'or gris ») a partir de 1840. No en va fer la patent, la del ciment Portland fou registrada per l'anglès Joseph Aspdin el 1824. També va inventar l'agulla Vicat que permet determinar el temps que triga a prendre el ciment.
Louis Vicat va tenir un fill, Joseph Vicat, fundador de la Société Vicat el 1853.

## Distincions

* Comandant de la Legió d'Honor francesa
* Cavaller de l'Orde dels sants Maurici i Llàtzer de Sardenya
* Cavaller de l'Àguila roja de Prússia
* Condecorat per l'Ordre de Sainte-Anne de Russie
Va ser esmentat per Honoré de Balzac dins l'obra Le Curé de village el 1841:
| « | Quelle sera la récompense de Vicat, celui d'entre nous qui a fait faire le seul progrès réel à la science pratique des constructions ? | » |

## Publicacions

* Recherches expérimentales sur les chaux de construction, les bétons et les mortiers ordinaires, 1818 [Consulta: 15 desembre 2014]. Arxivat 2014-12-25 a Wayback Machine.
* Recherches sur les propriétés diverses que peuvent acquérir les pierres à ciments et à chaux hydrauliques par l'effet d'une complête cuisson précédées d'observations sur les chaux anormales qui forment le passage des chaux éminemment hydraulique aux ciments, 1840
* Traité pratique et théorique de la composition des mortiers, ciments et gangues à pouzzolanes et de leurs emploi dans toutes sortes de travaux suivi des moyens d'en apprécier la durée dans les constructions à la mer, 1856

## Enllaços externs

* Planète Travaux publics Arxivat 2014-12-15 a Wayback Machine. (francès)
* Notice biographique (ENPC) Arxivat 2016-10-24 a Wayback Machine. (francès)

## Bibliografia

* Guy Coriono (1997) 250 ans de l'École des Ponts et Chaussées en cent portraits. 222 pp. Presses de l'École Nationale des Ponts et Chaussées, Paris, ISBN 2-85978-271-0.
* Antoine Picon (1997) L'art de l'Ingénieur. Constructeur, entrepreneur, inventeur. 598 pp. Éditions du Centre Pompidou, Paris, ISBN 2-85850-911-5.
# Serra de les Arquetes

La Serra de les Arquetes és una serra situada al municipi de Coll de Nargó a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.374 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
a part també és un estil de serra que serveix per tallar (x anosnetaxd)
# Serrat Roi (les Valls d'Aguilar)

El Serrat Roi és una serra situada al municipi de les Valls d'Aguilar a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.628 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat d'Estivella

El Serrat d'Estivella és una serra situada al municipi de Coll de Nargó a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.211 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat dels Ventaders

El Serrat dels Ventaders és una serra situada entre els municipis del Pont de Bar i de les Valls de Valira a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.681 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Mua

El Serrat de la Mua és una serra situada al municipi de Montferrer i Castellbò a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.680 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat dels Pous (les Valls de Valira)

El Serrat dels Pous és una serra situada al municipi de les Valls de Valira a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.456 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat Ample (Cabó)

El Serrat Ample és una serra situada al municipi de Cabó a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 740 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de Carlà

El Serrat de Carlà és una serra situada al municipi de Montferrer i Castellbò a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.707 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Font

El Serrat de la Font és una serra situada al municipis de Cava a la comarca de l'Alt Urgell i el de Montellà i Martinet a la comarca de la Cerdanya, amb una elevació màxima de 1.584 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya