OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Carsosa

La Carsosa és una muntanya de 142 metres que es troba al municipi de Sant Pere de Ribes, a la comarca del Garraf. Es troba al nord-oest de La Carretera i també és anomenada "la Carxosa".

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Muntaner, Ignasi Ma. (Ignasi Maria). Els noms de lloc del terme de Sitges i de les terres veïnes. Sitges: Grup d'Estudis Sitgetans, 1986, p. 176. ISBN 84-297-2468-0.
# Serrat de la Crestada

La Serrat de la Crestada és una serra situada al municipi de Tordera a la comarca del Maresme, amb una elevació màxima de 267 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Gnem

Gnem (en llatí Cnemus, en grec antic Κνῆμος) fou un almirall espartà (ναυάρχος navarc) el segon any de la guerra del Peloponès.
El 430 aC va fer una expedició a Zacynthus (Zante) amb 1.000 hoplites espartans, però després d'haver devastat l'illa es va haver de retirar sense aconseguir dominar-la.
Gnem va segur amb el càrrec d'almirall l'any següent, tot i que el mandat habitual, al menys posteriorment, només es podia exercir durant un any. El 429 aC va ser enviat de nou amb 1.000 hoplites a Ambràcia per reduir a Acarnània que era aliada atenenca. Al front de la seva gent i dels ambraciotes va envair Acarnània i va entrar a Estratos (Stratos o Stratus) la capital del país, però els seus aliats ambraciotes van ser derrotats i va haver de deixar el país. Mentre la flota espartana que donava suport a les forces de terra havia estat derrotada per Formió d'Atenes, tot i que aquest tenia pocs vaixells.
Sospitós d'incompetència, Esparta va enviar a Timòcrates, Bràsides i Licofró com a consellers al costat de l'almirall, per preparar una segona batalla. Després de reparar els vaixells damnats i rebre alguns reforços es van reunir 75 naus mentre Formió només en tenia 20. Els espartans van atacar a la flota atenenca a la vora de Naupacte, però Formió encara que va perdre alguns vaixells, va ser el guanyador al final del dia i va recuperar les naus que l'enemic l'hi havia pres.
Llavors Gnem, Bràsides i altres comandants van planejar atacar el Pireu per sorpresa però quan van passar per Salamina els atenencs van advertir la presència de la flota i ja no van poder mantenir el factor sorpresa. No torna a aparèixer a la història. En parlen Tucídides i Diodor de Sicília.

## Referències

* ↑ Cnemus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 808
# Ratpenat cuallarg de Grandidier

El ratpenat cuallarg de Grandidier (Mops leucogaster) és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids, que, de vegades, ha estat considerada una subespècie de ratpenat cuallarg petit africà.

## Descripció

Es tracta d'una espècie petita, que té els llavis arrugats, el trague petit i quadrat, i l'antitragus gran i quadrat. Quant a la coloració del seu pelatge, és de color marró fosc a la gola i al pit, blanc a l'abdòmen i d'un color blanc grisos a les membranes de les ales.

## Distribució i hàbitat

Es tracta d'una espècie endèmica de Madagascar, on el seu hàbitat natural són els boscos secs tropicals i subtropical i la sabana seca. Se'l ha vist al nord i al sud de l'illa, però la seva distribució completa segueix sent incerta.

## Referències

* ↑ «ratpenat cuallarg de Grandidier». Diccionari dels mamífers del món. Fundació Barcelona Zoo i TERMCAT, 2023 i 2024. [Consulta: 28 desembre 2024].
* 1 2 Tadarida (Chaerephon) leucogaster Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :
# Cantó de La Sanha

El cantó de La Sanha és un cantó francès del departament de la Var, situat al districte de Toló. Compta amb part del municipi de La Sanha.

## Municipis

* La Sanha

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1967-2004 | Maurice Paul | PCF |
| 2004- | Patrick Martinenq | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| - | - | - | - | 38.644 | 37.026 | 34.443 |
# Serrat del Bellit

La Serrat del Bellit és una serra situada al municipi de Tagamanent a la comarca del Vallès Oriental, amb una elevació màxima de 1.122 metres.
Està situada a la part septentrional del terme, al nord del cim de Tagamanent; és a la dreta de la riera de la Llobina i a l'esquerra del Sot de l'Infern. Forma part del Parc Natural del Montseny. A la part més alta de la serra, a llevant, hi ha la masia del Bellit, així com la Jaça del Bellit.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Chalcophaps

Chalcophaps és un gènere d'ocells de la família dels colúmbids (Columbidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per tres espècies:
* tórtora maragda capgrisa (Chalcophaps indica)
* tórtora maragda capbruna (Chalcophaps longirostris)
* tórtora maragda dorsibruna (Chalcophaps stephani)

## Referències

* ↑ «Chalcophaps Gould, 1843» (en anglès). [Consulta: 14 novembre 2024].
* ↑ «Chalcophaps indica (Tórtora maragda capgrisa) - Avibase». [Consulta: 14 novembre 2024].
* ↑ «Pigeons – IOC World Bird List». [Consulta: 14 novembre 2024].
* ↑ «tórtora maragda capgrisa - eBird». [Consulta: 14 novembre 2024].
* ↑ «tórtora maragda capbruna - eBird». [Consulta: 14 novembre 2024].
* ↑ «Palomita esmeralda dorsiparda - eBird» (en castellà). [Consulta: 14 novembre 2024].
# Bolantàs

Bolantàs és una partida del terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme ribagorçà de Sapeira.
Està situada al fons de la vall del barranc d'Escarlà, a l'esquerra d'aquest barranc. És en els contraforts nord-occidentals del Tossal de l'Abadia.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Còrit (fill de Paris)

Segons la mitologia grega, Còrit (en grec antic: Κόρυθος) va ser el fill del príncep Paris de Troia i la nimfa Enone.
Els reis de Troia, Príam i Hècuba, van tenir un fill al que van abandonar a causa d'una profecia. A aquest nen, Paris, el va adoptar un pastor i va créixer sa i fort als vessants del Mont Ida de la regió de Frígia. Van passar els anys i el jove Paris es va enamorar de la nimfa orèada Enone. S'hi va casar i van tenir un fill, a qui van anomenar Còrit.
Un dia, el rei de Troia, Príam, va reconèixer Paris com a fill seu i el va convidar a viure a la ciutat de la Tròade amb la família reial. Paris va abandonar la seva esposa Enone i el seu fill Còrit.
Anys més tard, durant la Guerra de Troia i segons algunes versions, Enone va enviar a Còrit a lluitar en el bàndol grec i contra el seu propi pare. També hi ha narracions que expliquen que Enone va enviar el seu fill a Troia, on es va enamorar de la bella Helena (nova esposa del seu pare Paris) i va intentar seduir-la. Paris en veure-ho, i no reconeixent el seu propi fill, el va assassinar per gelosia.

## Referències

* ↑ Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 55. ISBN 8429741461.
# Turó de la Torre Roja

El Turó de la Torre Roja és una muntanya de 400 metres que es troba entre els municipis de Sentmenat, a la comarca del Vallès Occidental i de Caldes de Montbui, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Moixell

El Turó de Moixell és una muntanya de 581 metres que es troba al municipi de Gualba, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Sant Marçal

El Turó de Sant Marçal és una muntanya de 1.528 metres que es troba entre els municipis de Viladrau, a la comarca d'Osona i de Montseny, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó del Maçaners

El Turó del Maçaners és una muntanya de 1.232 metres que es troba al municipi de Fogars de Montclús, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó del Campcirer

El Turó del Campcirer és una muntanya de 660,9 metres del terme municipal de Sant Feliu de Codines, a la comarca del Vallès Oriental.
Està situat al nord del terme municipal, a prop del límit amb Sant Quirze Safaja. És a llevant de la masia del Flequer, a la dreta del Tenes, a ponent de l'extrem meridional dels Cingles del Perer. Queda al sud-oest del cim del Fitó.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Turó del Campcirer en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Pleta Xica

La Pleta Xica és una muntanya de 515 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Soleies

Les Soleies és una serra situada al municipi de Castellví de Rosanes, a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 428 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Tallarises

Les Tallarises és una serra situada al municipi de Begues a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 716 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Muntanyes de Can Rigol

Les Muntanyes de Can Rigol és una serra situada al municipi de Cervelló a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 580 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Penyes de l'Àliga

El Penyes de l'Àliga és una muntanya de 533 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Penyes d'en Castellví

Les Penyes d'en Castellví és una serra situada al municipi de Molins de Rei a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 250 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Corbera

El Puig Corbera és una muntanya de 585 metres que es troba entre els municipis de Gelida, a la comarca de l'Alt Penedès i de Corbera de Llobregat, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pujol del Mas

El Pujol del Mas és una muntanya de 243 metres que es troba al municipi de Sant Climent de Llobregat, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de Droc

La Roca de Droc és una muntanya de 155 metres que es troba entre els municipis de Pallejà i de Corbera de Llobregat a la comarca del Baix Llobregat. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 285124017).
A les edicions antigues de l'ICC el cim constava com a "Turó del Bori", i actualment ja ha estat corregit.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Roca de Droc». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Fitxa de Senyal Geodèsic» (PDF). Institut Cartogràfic de Catalunya. [Consulta: 5 desembre 2014].
# Turó de la Pineda

El Turó de la Pineda és una muntanya de 273 metres que es troba entre els municipis del Papiol i de Molins de Rei, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó d'en Tres

El Turó d'en Tres és una muntanya de 381 metres que es troba entre els municipis de Cervelló i de Vallirana, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Can Julià

La Serra de Can Julià és una serra situada entre els municipis de Molins de Rei a la comarca del Baix Llobregat i de Sant Cugat del Vallès a la comarca del Vallès Occidental. Té una elevació màxima de 266 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serral del Suro

El Serral del Suro és una serra situada al municipi de Vallirana a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 435 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Bassa de la Torre

El Turó de la Bassa de la Torre és una muntanya de 456 metres que es troba al municipi de les Borges Blanques, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de la Coixa

La Punta de la Coixa és una muntanya de 517 metres que es troba entre els municipis de Castelldans i de Cervià de les Garrigues, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta Alta (l'Albagés)

La Punta Alta és una muntanya de 431 metres que es troba al municipi de l'Albagés, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de Sant Joan

La Punta de Sant Joan és una muntanya de 643 metres que es troba al municipi de Fulleda, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal Gros (l'Espluga Calba)

El Tossal Gros és una muntanya de 536 metres que es troba al municipi de l'Espluga Calba, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Montplà

La Serra de Montplà és una serra situada entre els municipis d'Arbeca a la comarca de les Garrigues i el de Belianes i Maldà a la comarca de l'Urgell, amb una elevació màxima de 383 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra del Mas de l'Estopar

La Serra del Mas de l'Estopar és una serra situada al municipis de la Granadella a la comarca de les Garrigues i el de Torrebesses a la comarca del Segrià, amb una elevació màxima de 342 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrall del Rocal

El Serrall del Rocal és una serra situada al municipi dels Torms a la comarca de les Garrigues, amb una elevació màxima de 511 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Efecte electroòptic

Es diu Efecte eletroòptic a la variació que pateix l'índex de refracció d'un mitjà en aplicar-li un camp elèctric. L'aplicació d'un camp elèctric sobre la matèria causa la dislocació de les càrregues que hi ha, produint dipols o reorientant els ja existents. En qualsevol cas, el camp elèctric indueix al material una anisotropia o modifica la que pogués existir anteriorment. En concret, l'aplicació d'un camp estàtic modifica el tensor dielèctric i amb això els índexs de refracció, i, per tant, el·lipsoide dels índexs que és qui defineix el tipus d'anisotropia en el medi. Si el camp aplicat és oscil·lant, es poden produir en el medi, a part de la pertorbació de l'anisotropia òptica, ressonàncies mecàniques sincronitzades amb les maneres mecànics del sòlid.

## Referències

* ↑ (castellà)Justiniano Casas (1994), Òptica , Saragossa. ISBN 84-605-0062-4
# La Castellassa del Dalmau

La Castellassa del Dalmau és una muntanya de 738 metres que es troba al municipi de Matadepera, a la comarca del Vallès Occidental.

## Referències

* ↑ «La Castellassa del Dalmau». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Vegeu també

* La Castellassa de Can Torres, monòlit homònim de Sant Llorenç del Munt

## Enllaços externs

* La Castellassa del Dalmau al mapa de l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
# Serra Cavallera (Sentmenat)

La Serra Cavallera és una serra al municipi de Sentmenat a la comarca del Vallès Occidental, amb una elevació màxima de 435 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Sant Feliu (Castellar del Vallès)

La Serra de Sant Feliu és una serra situada al municipi de Castellar del Vallès a la comarca del Vallès Occidental, amb una elevació màxima de 556 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Cardús

La Serra de Cardús és una serra al municipi de Vacarisses a la comarca del Vallès Occidental, amb una elevació màxima de 583 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Pi de les Quatre Soques

El Pi de les Quatre Soques és una muntanya de 564 metres que es troba entre els municipis d'Olesa de Bonesvalls i de Subirats, a la comarca de l'Alt Penedès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Pixador

El Pixador és una muntanya de 420 metres que es troba al municipi de Torrelles de Foix, a la comarca de l'Alt Penedès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pujals d'en Ràfols

El Pujals d'en Ràfols és una muntanya de 476 metres que es troba al municipi de Subirats, a la comarca de l'Alt Penedès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Creueta (Subirats)

La Creueta és una muntanya de 527 metres que es troba al municipi de Subirats, a la comarca de l'Alt Penedès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ye Jianying

Ye Jianying (xinès: 叶剑英) (Jiaying Zhou, 28 d'abril de 1897 - Pequín, 22 d'octubre de 1986) fou un militar destacat de l'Exèrcit Roig i polític xinés
Va néixer al si d'una família benestant., Estudià a l'Acadèmia Militar de Yunnan i va ser professor de la de Whampoa. Donà suport a Sun Yat-sen. Es va afiliar al Partit Comunista de la Xina el 1927. Va participar en la Llarga Marxa. Com a aliat al Kuomintang havia lluitat contra els invasors japonesos. Després de la creació de la República Popular de la Xina fou nomenat batlle de Guandong, va ascendir a mariscal l'any 1955 i del 1975 al 1978 va ser ministre de Defensa. Com a polític va exercir diversos càrrecs fins a ésser sots-president de l'Assemblea Popular Nacional de la Xina i, més endavant, fou el seu president, càrrec que voluntàriament deixà el 1983.
Preocupat pel caire que adoptava la Revolució Cultural, amb Deng Xiaoping i Zhou Enlai es van disposar a enfrontar-se a la Banda dels Quatre. Mentre els radicals, en aquells moments, encara controlaven els mitjans de comunicació, Zhou cercava suports en el partit i Deng i Ye s'asseguraven la col·laboració de l'Exèrcit.
Va morir als 89 anys d'una malaltia que l'havia apartat de la vida pública.

## Referències

* ↑ «Ye Jianying». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Zhang, Rong; Halliday, Jon. Mao: the unknown story (en anglès). Londres: Cape, 2005. ISBN 978-0-224-07126-0.

## Enllaços externs

* Tatlow, Didi Kirsten; Zhang, Carolyn «El terror de la revolucií cultural xinesa es queda sense el seu petit museu». Ara, 11-12-2013.
* «Marshal Ye Jianying». (col·lecció de cartells de propaganda)
# Creu d'en Boquet

La Creu d'en Boquet o Creu de Can Boquet és un coll de muntanya i de 378 metres que uneix els turons d'en Roure i de Pedrells al municipi de Vilassar de Dalt, a la comarca del Maresme.
Senyalitza una cruïlla de camins on, a més del Pi de la Creu de Can Boquet, hi ha un punt d'informació del Parc de la Serralada Litoral. El dolmen de la Roca d'en Toni es troba a prop.

## Referències

* ↑ «Creu d'en Boquet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Centre d'Informació de la Creu de Can Boquet
# Cantó de Grand-Bourg

El cantó de Grand-Bourg és una divisió administrativa francesa situat al departament de Guadalupe a la regió de Guadalupe.

## Composició

El cantó comprèn la comuna de Grand-Bourg.

## Administració

Llista dels consellers generals successius :
| Període | Identitat | Partit |
| 1996-2008 | José Pasbeau | FGPS |
| 2008- | Jean Girard | Divers gauche |
| Les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Bolesław Prus

Bolesław Prus (Hrubieszów, 20 d'agost de 1847-Varsòvia, 19 de maig de 1912), nascut Aleksander Głowacki, fou un escriptor rellevant del segle xix de la literatura polonesa. Conreador del positivisme, destaca pels seus contes, novel·les (entre les quals sobresurt la novel·la històrica Faraon) i articles periodístics. Als seus escrits es va pronunciar repetidament en contra de la violència. També són cèlebres les descripcions i cròniques de viatges, tant les reals com les de ficció, amb què pretenia retratar els paisatges i gents de la seva terra natal.
# Javier Gullón

Javier Gullón (Logronyo, 13 de gener de 1982) és un guionista espanyol. Va obtenir una nominació als Canadian Screen Award al millor guió adaptat als 2n Canadian Screen Awards per Enemy, i una nominació als Premis Goya al millor guió adaptat als XXVII Premis Goya per Invader (Invasor).
Ha fet el guió de pel·lícules com Out of the Dark, Hierro i Aftermath i Ventajas de viajar en tren. Està casat amb Ayako Fujitani des de 2016.

## Referències

* 1 2 "'Enemy' Writer to Adapt Sci-Fi Novel 'The Dark Side' for Fox". The Hollywood Reporter, July 20, 2015.
* ↑ "Canadian Screen Awards: CTV's 'Flashpoint' and 'Motive' up for best drama". CTV News, January 13, 2014.
* ↑ "Los malagueños Antonio de la Torre, Ramón Salazar, Carlos Taillefer y Joaquín Núñez, nominados a los Goya". Diario Sur, January 8, 2013.
# Turó de Rossell

El turó de Rossell o Rossell és una muntanya de 344 metres situada a la comarca de la Selva.

## Particularitats

El Rossell es troba dins del terme municipal de Lloret de Mar dins del petit massís anomenat Muntanya del Morro Fred, al nord-est del puig d'en Pla.
Els vessants nord-est, est i sud-est del Rossell es troben coberts d'urbanitzacions.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* Geologia de la Selva - Unitats de relleu