OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Criptosistema

En criptografia, un criptosistema és un conjunt d'algoritmes criptogràfics necessaris per implementar un servei de seguretat particular, com ara la confidencialitat (xifratge).
Normalment, un criptosistema consta de tres algorismes: un per a la generació de claus, un per al xifratge i un altre per al desxifrat. El terme xifrat (de vegades xifrat ) s'utilitza sovint per referir-se a un parell d'algorismes, un per al xifratge i un altre per al desxifrat. Per tant, el terme criptosistema s'utilitza més sovint quan l'algoritme de generació de claus és important. Per aquest motiu, el terme criptosistema s'utilitza habitualment per referir-se a tècniques de clau pública; tanmateix, tant "xifrat" com "criptosistema" s'utilitzen per a tècniques de clau simètrica.

## Definició formal

Matemàticament, un criptosistema o esquema de xifratge es pot definir com una tupla $({\mathcal {P}},{\mathcal {C}},{\mathcal {K}},{\mathcal {E}},{\mathcal {D}})$ amb les següents propietats.
* ${\mathcal {P}}$ és un conjunt anomenat "espai de text pla". Els seus elements s'anomenen textos en pla.
* ${\mathcal {C}}$ és un conjunt anomenat "espai de text xifrat". Els seus elements s'anomenen textos xifrats.
* ${\mathcal {K}}$ és un conjunt anomenat "espai clau". Els seus elements s'anomenen claus.
* ${\mathcal {E}}=\{E_{k}:k\in {\mathcal {K}}\}$és un conjunt de funcions $E_{k}:{\mathcal {P}}\rightarrow {\mathcal {C}}$. Els seus elements s'anomenen "funcions de xifratge".
* ${\mathcal {D}}=\{D_{k}:k\in {\mathcal {K}}\}$ és un conjunt de funcions $D_{k}:{\mathcal {C}}\rightarrow {\mathcal {P}}$. Els seus elements s'anomenen "funcions de desxifrat".
Per cada $e\in {\mathcal {K}}$, hi ha $d\in {\mathcal {K}}$ de tal manera que $D_{d}(E_{e}(p))=p$ per a tot $p\in {\mathcal {P}}$.
Nota; normalment, aquesta definició es modifica per tal de distingir un esquema de xifratge com un tipus de criptosistema de clau simètrica o de clau pública.

## Exemples

Un exemple clàssic de criptosistema és el xifrat de César. Un exemple més contemporani és el criptosistema RSA.
Un altre exemple de criptosistema és l'Estàndard de xifratge avançat (AES). AES és un algorisme de xifratge simètric àmpliament utilitzat que s'ha convertit en l'estàndard per protegir les dades en diverses aplicacions.
El criptosistema Pallier és un altre exemple utilitzat per preservar i mantenir la privadesa i la informació sensible. Apareix en el vot electrònic, les loteries electròniques i les subhastes electròniques.

## Referències

* ↑ Menezes, A. Handbook of Applied Cryptography. 5th. CRC Press, 1997. ISBN 0-8493-8523-7.
* ↑ «What is a cryptosystem? Definition from WhatIs.com» (en anglès). [Consulta: 8 maig 2024].
* ↑ Buchmann, Johannes A. Introduction to Cryptography (en anglès). 2a edició. Springer, 13 July 2004. ISBN 0-387-20756-2.
* ↑ «What Is Cryptography? | IBM» (en anglès americà), 27-03-2024. [Consulta: 8 maig 2024].
# Punta de l'Argelagar

La Punta de l'Argelagar és una muntanya de 587 metres que es troba al municipi de Fulleda, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Slivovitz

El Slivovitz o Slivovice és una beguda de fort contingut alcohòlic, sovint incolora, destil·lada i fermentada del suc de pruna; és similar a l'irlandès poteen. La versió casolana sol emprar diferents tipus d'ingredients, com ara diferents herbes aromàtiques. És molt similar al brandi i de vegades es denomina brandi de prunes (o també plum brandy en anglès).
El contingut d'alcohol pot variar des del 25 al 70% per volum, però normalment oscil·la entre el 40 i el 45%.
Es tracta de la beguda nacional de Sèrbia, i gairebé el 70% de la producció mundial s'elabora en aquesta zona de d'Europa de l'Est. També és molt popular a la República Txeca, Croàcia, Eslovènia, Montenegro, Bulgària, Macedònia del Nord i Bòsnia i Hercegovina.

## Referències

* ↑ «Slivovitz». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Ward, Artemas. «Slivovitz». A: The Grocer's Encyclopedia, 1911, p. 567 [Consulta: 30 maig 2008].
* ↑ Goldstein, Darra; Merkle, Kathrin. Culinary Cultures of Europe: Identity, Diversity and Dialogue (en anglès). Council of Europe, 2005. ISBN 9789287157447.
* ↑ «Problemi oko izvoza šljivovice» (en serbi). B92, 01-10-2007. [Consulta: 11 octubre 2007].
* ↑ «Тайните на Троянската сливова» (en búlgar). Десант. [Consulta: 22 setembre 2010].

## Vegeu també

* Rakia
* Palinka
* Raki
* Tsikoudia
* Tsípuro
* Ţuică
# Punta del Puig (Vinaixa)

La Punta del Puig és una muntanya de 574 metres que es troba al municipi de Vinaixa, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal Rodó (Tarrés)

El Tossal Rodó és una muntanya de 606 metres que es troba al municipi de Tarrés, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punta de la Sinyora

La Punta de la Sinyora és una muntanya de 746 metres que es troba al municipi de Juncosa, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de les Monclues

La Serra de les Monclues és una serra situada al municipi de la Granadella a la comarca de les Garrigues, amb una elevació màxima de 481 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra del Matissar

La Serra del Matissar és una serra situada al municipi de Granyena de les Garrigues a la comarca de les Garrigues, amb una elevació màxima de 387 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra del Mig (Juneda)

La Serra del Mig és una serra situada al municipi de Juneda a la comarca de les Garrigues, amb una elevació màxima de 525 metres.

## Referències

* ↑ «Serra del Mig (Juneda)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sandwich Harbour

Sandwich Harbour (portuguès: Porto d'Ilhéu), també coneguda com Sandwich Bay, Sandvishawe, Sandvisbaai i Sandfisch Bai és una zona de la costa atlàntica de Namíbia que inclou una badia al nord i una llacuna a l'extrem sud. Sandwich Harbour podria haver rebut el nom d'un vaixell balener anglès, el Sandwich, que va funcionar durant la dècada de 1780, o el nom pot ser una corrupció de la paraula alemanya "sandfische", una espècie de tauró que es troba a la zona. Antigament la badia era un port comercial de mida moderada basat en la caça de balenes i la pesca a petita escala, però ara és més coneguda per la seva avifauna a la llacuna al sud de la badia.

## Geografia

Situat a uns 80 km al sud de Walvis Bay, la zona es troba dins de la regió d'Erongo. La badia s'obre al nord i fa uns 4,2 km de llargada i 4 km d'amplada. Hi ha una llacuna poc profunda situada al sud de la badia, separada d'ella per una zona de carenes de platja i aiguamolls amb salines .
La llacuna és de 3,7 km de llargada i 1 km d'ample i està envoltat per un desert sorrenc al seu vessant oriental. Els antics visitants de la zona suposaven que l'aigua de la llacuna era fresca, però una enquesta recent va descobrir que la llacuna està plena d'aigua salobre de mala qualitat que es filtra sota les dunes i permet el creixement de grans canyissars a la vora de l'aigua.
Sandwich Harbour va ser declarat lloc Ramsar el 23 d'agost de 1995.
L'àrea va ser estudiada a la dècada de 1880 per la Royal Navy, però es va considerar molt inferior a Walvis Bay i no hi va haver cap desenvolupament. Els ocasionals vaixells caçadors de foca utilitzaven la badia com a fondeig, en comptes de la badia de Walvis, i hi havia alguns assentaments temporals utilitzats pels pescadors estacionals que capturaven algun snoek (Thyrsites atun
A la dècada de 1930 es va iniciar un projecte ambiciós per construir una illa de guano a la llacuna amb bombes de sorra importades dels Països Baixos. Malauradament, els xacals podrien creuar a l'illa amb la marea baixa i perseguir els ocells. Del projecte només queda la casa del gerent.
Actualment la badia i la llacuna es troben dins del Parc Nacional Namib-Naukluft i per entrar, els visitants necessiten un permís, que es pot obtenir a l'oficina del Ministeri de Medi Ambient i Turisme a Swakopmund. La fauna va ser estudiada pel Museu Sud-africà i el Museu Nacional de Namíbia . Es va comprovar que la fauna era totalment marina.

## Referències

* ↑ «Sandwich Bay». Mapcarta. [Consulta: 14 octubre 2016].
* ↑ «Sandwich Harbour | Namibia». www.namibweb.com. [Consulta: 21 juny 2022].
* ↑ GoogleEarth
* ↑ Namib-Naukluft Park

## Enllaços externs

* First confirmed record of Lithognathus lithognathus sympatric with L. aureti
# Poecilia wingei

Poecilia wingei és un peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Les femelles poden assolir els 2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Veneçuela.

## Referències

* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P. i J. Cech, 2000: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River (Nova Jersey, Estats Units): Prentice-Hall.
* Nelson, J., 1994: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons.
* Wheeler, A., 1985: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Frederik Pohl

Frederik Pohl (nascut el 1919; traspassat el 2013) va ser un escriptor de ciència-ficció guardonat amb els tres màxims premis del gènere: Hugo, Nebula i John W Campbell, a banda d'altres reconeixement com National Book Award dels Estats Units. Ha treballat també com a editor i agent literari, conferenciant sobre futurologia i política i periodista.

## Obres més cèlebres

* Trilogia Undersea
* Saga dels Heeche, on destaca la novel·la Gateway)
* Saga de Els mercaders de l'espai (amb Cyril M. Kornbluth)
* A Plague of Pythons
* The World at the End of Time
* Tiberius (novel·la històrica)
* Our Angry Earth (amb Isaac Asimov)
* Jem
# Talaia de Montmell

El Puig de la Talaia, també anomenat Talaia del Montmell, és un cim de 861,3 metres que es troba al municipi del Montmell, a la comarca del Baix Penedès. És el punt més alt de la serra del Montmell, així com el sostre comarcal del Baix Penedès. Al cim s'hi pot trobar el vèrtex geodèsic número 272128001. Al seu vessant meridional neix la riera de la Bisbal per la confluència d'uns torrents entre els quals el Torrent de Mas Campanera. Aquest cim està inclòs al Repte dels 100 cims de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya amb el nom de «Talaia del Montmell».

## Monuments destacats

* Església Nova de Sant Miquel, ermita, darreria del segle xvi
* Església vella
* Ermita de Sant Miquel del Montmell, ermita del segle xii
* Ruïnes del castell a la Dent del Montmell del qual el primer esment escrit data del segle ix
* Sant Marc de la Muntanya

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
* ↑ «Talaia de Montmell». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «La Talaia del Montmell, el sostre del Baix Penedès». Ara, 21-03-2021.
* ↑ «Vèrtex geodèsic 272128001». Institut Cartogràfic de Catalunya, 2018. [Consulta: 9 novembre 2021].
* ↑ López Serra, Enric. Pel canal de Tomoví. Valls: Cossetània – Ajuntament del Vendrell, 2002, p. 232. ISBN 84-95684-70-5.
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].

## Enllaços externs

* «Talaia del Montmell». Activitats/100 Cims. FEEC. [Consulta: 9 novembre 2021].
# La Talaia

«La Talaia» té aquests significats:
* Muntanyes:
** La Talaia: cim dels municipis de Bellprat i Santa Maria de Miralles (Anoia)
** La Talaia: cim del municipi de la Llacuna (Anoia)
** La Talaia: cim dels municipis dels Omellons i Vinaixa (Garrigues)
** La Talaia: cim del municipi de Tivissa (Ribera d'Ebre)
** La Talaia (Castellet i la Gornal): cim dels municipis de Castellet i la Gornal (Alt Penedès) i Vilanova i la Geltrú (Garraf)
** La Talaia del Montmell: cim del municipi dEl Montmell (Baix Penedès)
** la Talaia (Sant Martí Sarroca): cim del municipi de Sant Martí Sarroca (Alt Penedès)
** La Talaia Freda: cim més alt del terme d'Artà (Mallorca) i de les Serres de Llevant
** La Talaia Moreia: cim del terme d'Artà (Mallorca)
** La Talaia d'Alcúdia: cim del terme d'Alcúdia (Mallorca)
** La Talaia d'Albercutx: cim del terme de Pollença (Mallorca)
** La Talaia Vella: cim del terme de Valldemossa (Mallorca)
* Entitats de població:
** La Talaia (Rupià), nucli de població de Rupià, al Baix Empordà
* Premsa:
** La Talaia, revista religiosa dels Testimonis de Jehovà
* Edificis:
** La Talaia (l'Hospitalet de Llobregat), torre de defensa de la desapareguda masia de Can Modolell de la Torre
# Ovulació

L'ovulació és un dels processos del cicle menstrual de la dona i de les femelles mamíferes. En aquest procés un fol·licle ovàric es trenca i allibera a l'úter un òvul, oòcit o gàmeta femení. L'ovulació de la dona no és substancialment diferent a la del cicle estral dels altres mamífers. L'interval de temps durant el qual es produeix l'ovulació es coneix com a període periovulatori.
Les dones solen ovular un sol cop a cada cicle menstrual, tot i que és possible que hi hagi eventualment cicles anovulatoris, als quals no s'allibera cap òvul, i en canvi, de vegades, pot ser que se n'alliberin dos, o més rarament més de dos. L'alliberament de l'òvul de l'ovari sol ocórrer al mig del cicle menstrual, és a dir, entre el catorzè i el setzè dies a partir de l'última regla. El cicle menstrual varia segons cada dona, però sol tenir aproximadament quatre setmanes de durada, cosa que fa uns vint-i-vuit dies. L'òvul pot ser fertilitzat o no. Un òvul fertilitzat dona lloc a un embaràs, mentre que un que no ho estigui romandrà a l'espera dues setmanes al cos de la dona i, en cas negatiu, serà expulsat mitjanant la menstruació, per deixar lloc a un proper nou òvul. El cos necessitarà dues setmanes per a produir-lo abans d'expulsar-lo a la propera ovulació.
L'ovulació es produeix gràcies als fol·licles preovulatoris, que segreguen grans quantitats d'estradiol (un estrogen), i de l'hormona luteïnitzant (LH), la quantitat de la qual augmenta considerablement a conseqüència d'això. El pic preovulatori d'estradiol es produeix entre 24 i 36 hores abans de l'ovulació, mentre que el pic d'LH ocorre de deu a dotze hores abans de l'ovulació. Després de l'ovulació l'estructura dominant a l'ovari és el cos luti.

## Planificació familiar

Existeixen detectors d'hormones perquè una dona pugui conèixer a casa seva si es troba en període d'ovulació. També pot recórrer a diversos mètodes de contracepció per a evitar la fertilització dels seus ovòcits. Altrament, pot decidir fecundar-los per mitjà de diverses tècniques de fecundació assistida.

## Síndrome de l'ovari poliquístic

Una de cada vint dones en edat fèrtil pateixen la síndrome de l'ovari poliquístic, que es caracteritza, entre altres coses, per una manca d'ovulació (anovulació), o molt poques ovulacions (oligovulació), i que és la causa més corrent d'infertilitat a les dones.

## Vegeu també

* Cicle endometrial
* Flora vaginal
* Fluix vaginal
* Anovulació

## Referències

* ↑ Fisiologia de l'ovulació Encyclopædia Britannica (anglès)
* ↑ Manual d'obstetrícia i ginecologia per a pregraduats, de J.A. Vanrell i J. Iglesias Vanrell. Edicions Universitat Barcelona, 1996. ISBN 9788447515578 (català)
# Santa nit

«Santa nit» («Stille Nacht, heilige Nacht» en alemany) és una nadala composta el 1818 a Àustria i interpretada per primer cop a Oberndorf bei Salzburg la Nit de Nadal del mateix any. Ha estat declarada Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat per la UNESCO el març de 2011. Fou composta per l'organista Franz Xaver Gruber i el sacerdot Joseph Mohr. Ha estat versionada per molts músics al llarg de la història i s'ha traduït a més de 140 idiomes. Fou cantada simultàniament en anglès, francès i alemany pels dos bàndols de la Primera Guerra Mundial durant la Treva de Nadal de 1914.

## Lletra

   Santa nit, plàcida nit, els pastors han sentit l'al·leluia que els àngels cantant en el món han estat escampant: el Messies és nat, el Messies és nat.
   Santa nit, plàcida nit, ja està tot adormit. Vetlla sols en la cambra bressant dolça mare que al nin va cantant: dorm en pau i repòs, dorm en pau i repòs.
   Santa nit, plàcida nit, el Jesús, tan petit, és el Déu, ser suprem poderós, en humil petitesa reclòs, per l’home redimir, per l’home redimir.
   Santa nit, plàcida nit, els pastors han sentit l’al·leluia que els àngels cantant en el món han estat escampant: el Messies és nat, el Messies és nat.

## Referències

* 1 2 «Stilla natt - Uppslagsverk» (en suec). ne.se. [Consulta: 18 desembre 2020].
* ↑ «Österreichische UNESCO-Kommission – Nationalagentur für das Immaterielle Kulturerbe – Austrian Inventory». Arxivat de l'original el 18 de desembre 2015. [Consulta: 25 desembre 2014].
* ↑ Ronald M. Clancy, William E. Studwell. Best-Loved Christmas Carols. Christmas Classics Ltd, 2000.
# Josep Busquets Costa

Josep Busquets Costa, més conegut com a Pep Busquets, (Granollers, 2 de març de 1999) és un jugador de bàsquet català que juga al Bàsquet Girona. Amb 2,01 d'alçada, el seu lloc natural a la pista és el d'escorta.

## Carrera esportiva

Va començar a jugar al Joventut de Badalona a la categoria preinfantil en la temporada 2011-12. Va debutar amb el primer equip de la Penya en la temporada 2017-18 en un partit de la Lliga catalana contra el MoraBanc Andorra, tot i formar part de l'Arenys Bàsquet de la LEB Plata, filial dels verd-i-negres. La temporada 2018-19 juga al CB Prat de LEB Or, equip vinculat al Joventut, i debuta a l'ACB amb la Penya en el mes de gener de 2019.
La temporada 2019-20 la comença amb el primer equip de la Penya, jugant alguns minuts tant a la Lliga Endesa com a l'EuroCup. En el mes de novembre surt cedit a l'Alacant de la Lliga LEB Or per tal que pugui comptar amb més minuts i agafar rodatge. La temporada següent juga cedit al Bàsquet Girona.
Després de cinc temporades al primer equip de la Penya, en el mes de gener de 2025 el club anuncia que es rescindeix el contracte que els lligava fins a final de temporada, i Busquets fitxa pel Bàsquet Girona.

### Selecció espanyola

Amb la selecció espanyola va participar l'any 2017 en l'europeu sub18 disputat a Eslovàquia, amb qui va aconseguir la medalla de plata.

## Referències

* ↑ «El Divina Seguros Joventut apuesta por Parra, Busquets y Molins» (en castellà). ACB, 20-11-2017 [Consulta: 26 maig 2018]. Arxivat 27 de maig 2018 a Wayback Machine.
* ↑ «Pep Busquets, Joel Parra y Arturs Zagars seran los vinculados de la Penya en el CB Prat» (en castellà). FEB, 21-07-2018 [Consulta: 21 juliol 2018].
* ↑ «Debuts de Ander Urdiain y Pep Busquets» (en castellà). ACB, 06-01-2019 [Consulta: 7 gener 2019]. Arxivat 7 de gener 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «El Joventut cedeix Pep Busquets a l'Alacant». Esport 3, 06-11-2019 [Consulta: 6 novembre 2019].
* ↑ «El Joventut recupera para el final de temporada a Pep Busquets» (en castellà). Mundo Deportivo, 19-05-2021 [Consulta: 28 juny 2021].
* ↑ «Oficial: Pep Busquets diu adeu a la Penya i torna a Girona». 3cat, 02-01-2025 [Consulta: 2 gener 2025].
* ↑ «Seis juniors verdinegros, plata en el Europeo Sub18» (en castellà). ACB, 07-08-2017 [Consulta: 26 maig 2018]. Arxivat 27 de maig 2018 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Josep Busquets Costa jugador a l'ACB
# Malaterra

Malaterra és una pel·lícula francesa de Philippe Carrese produïda per Comic Strip Production el 2003, en la que la major part dels diàlegs són en provençal. La història se situa en l'Alta Provença durant la Primera Guerra Mundial. La música fou escrita pel grup Massilia Sound System.

## Argument

Durant la guerra del 1914-1918, a l'Alt Provença, una família viu en l'autarquia i el seu univers està compost majoritàriament de dones, ja que els homes van anar al front. Mantenen rumors sobre l'estranya maledicció al voltant de Malaterra, un poble abandonat suposadament embruixat. L'arribada d'un vagabund sordmut exacerbarà els conflictes individuals, alterant la vida quotidiana d'aquesta granja aïllada i revelarà el misteri de Malaterra, el poble maleït.

## Fitxa tècnica

* Direcció: Philippe Carrese
* Guió: Philippe Carrese i Dominique Lombardi
* Decorat: Ramora
* Vestuari: Chantal Castelli
* Foto: Serge Dell Amico
* Música: Massilia Sound System
* Muntatge: Véronique Graule
* Productor: Thierry Aflalou
* Productora: Comic Strip Production

## Premis

* Al Festival de ficció TV de Saint-Tropez 2004 :
** Premi especial del jurat - Ville de Saint-Tropez (amb una menció especial a Roger Pasturel)
** Premi de la tècnica a Serge Dell Amico (foto)

## Referències

* ↑ De Malatèrra (2003) a Malaterra (2015), jornalet, 7 de novembre de 2015

## Enllaços externs

* Web Oficial Arxivat 2016-08-14 a Wayback Machine.
* La banda sonora anunciant-la a OC-TV.net
* Entrevista amb Philippe Carrese a OC-TV.net
# Kathryn Watt

Kathryn "Kathy" Watt (Warragul, Victòria, 11 de setembre de 1964) va ser una ciclista australiana que va combinar la carretera amb pista, i ambdues disciplines va aconseguir medalles olímpiques.
En ruta es va proclamar campiona olímpica als Jocs de Barcelona. També va aconseguir pujar al podi en diferents ocasions als Jocs de la Commonwealth i guanyar nombrosos cops els Campionats nacionals.
En pista, el màxim èxit va ser una plata en Persecució, també als Jocs de 1992.

## Palmarès en ruta

* 1990
** Vencedora d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 1991
** Vencedora d'una etapa al Tour de l'Aude
* 1992
** Medalla d'or als Jocs Olímpics de Barcelona en Ruta
** Campiona d'Austràlia en ruta
** Campiona d'Austràlia en contrarellotge
** Vencedora de 2 etapes a la Women's Challenge
* 1993
** Campiona d'Austràlia en ruta
** Campiona d'Austràlia en contrarellotge
* 1994
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en ruta
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en contrarellotge per equips
** Campiona d'Austràlia en ruta
** Campiona d'Austràlia en contrarellotge
** 1a a la Canberra Milk Race i vencedora de 5 etapes
** Vencedora de 3 etapes al Giro d'Itàlia
* 1996
** Campiona d'Austràlia en contrarellotge
** Vencedora de 2 etapes a la Women's Challenge
* 1998
** Campiona d'Austràlia en ruta
** 1a al GP Presov i vencedora d'una etapa
** Vencedora d'una etapa al Tour de Bretanya
** Vencedora d'una etapa a la Gracia ČEZ-EDĚ
** Vencedora de 2 etapes al Tour de l'Alta Viena
* 1999
** 1a a la Canberra Milk Race i vencedora de 3 etapes
** Vencedora d'una etapa al Tour de Toona
* 2000
** 1a a la Canberra Milk Race i vencedora de 4 etapes
* 2004
** Vencedora d'una etapa al Tour de Bright
* 2005
** 1a al Chrono champenois
** Vencedora d'una etapa a la Volta a Turíngia
* 2006
** Campiona d'Austràlia en contrarellotge
* 2007
** Campiona oceànica en ruta
** Vencedora d'una etapa al Tour de Bright

## Palmarès en pista

* 1992
** Medalla de plata als Jocs Olímpics de Barcelona en Persecució
* 1994
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en Persecució

### Resultats a la Copa del Món

* 1994
** 1a a Colorado Springs, en Persecució
** 1a a Colorado Springs, en Puntuació

## Referències

* ↑ «Aussie success series: Kathy Watt» (en anglès). bicyclingaustralia, 02-12-2024. [Consulta: 2 gener 2025].
* ↑ «Kathy Watt» (en anglès). olympedia. [Consulta: 2 gener 2025].

## Enllaços externs

* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a sitiodeciclismo.net