# Ismaïl ibn Mussa

Ismaïl ibn Mussa (àrab: إسماعيل بن موسى, Ismāʿīl b, Mūsà) (?-889) fou un important senyor musulmà de Lleida al segle ix, de la dinastia dels Banu Qassi, fill de Mussa II el Gran i la segona esposa Maymuna.
Durant uns anys va viure a Còrdova com a ostatge-convidat de l'emir Muhàmmad I, essent la penyora necessària que garantia a l'emir la fidelitat dels Banu Qassi, a la pràctica senyors independents de la vall de l'Ebre. El 850 encara era a la capital. Un cop alliberat, va participar en la revolta que tots els germans iniciaren contra Muhàmmad I cap al 870, tot aliant-se amb el regne de Pamplona i Alfons III d'Astúries. Ismaïl va poder apoderar-se de Saraqusta i de Munt Xiun (Montsó) el 872. Anys després el seu propi nebot Muhàmmad ibn Llop (fidel a Còrdova) el feu presoner el 882, però tornà a ser alliberat el cap de poc.
Ismaïl ibn Mussa tingué diversos fills i filles. És curiós el cas de Sàyyida bint Ismaïl ibn Mussa que la casà v. 873 amb Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid, que era governador de Barbitanya i fill de Khàlaf ibn Ràixid, que és qui havia mort a Bahlul ibn Marzuq quan aquest havia fugit al Pallars. Quan Muhàmmad nasqué, fill de Sàyyida i Abd-Al·lah, Ismaïl ibn Mussa els convidà a Munt Xiun (Montsó) (els altres vuit fills d'Abd-Al·lah inclosos) a la festa de la primera tallada de cabells del nounat i la pregària d'Alà al-Aqiqa. En arribar a Montsó, Ismaïl ibn Mussa els traí i els feu empresonar. En saber que l'emir omeia Muhàmmad I es dirigia en asseifa contra seu, Ismaïl entrà a Waixqa i matà Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid i tots els seus fills i s'emparà de Barbaixter (Barbastre), Al-Qasr (Alquèssar) i tota la Barbitanya.
Ja havia tornat a ser el senyor de Lleida quan el 884 el comte Guifré el Pilós va intentar atacar la ciutat en un intent d'impedir que es fortifiquessin les muralles i la suda: Ismaïl el va guanyar i el va encalçar fins a la vall del Llobregat.
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Mussa I | Mussa I | Mussa I | Mussa I | Mussa I | Mussa I | | | Ònnega | Ònnega | Ònnega | Ònnega | Ònnega | Ònnega | | | Ènnec Ximenes | Ènnec Ximenes | Ènnec Ximenes | Ènnec Ximenes | Ènnec Ximenes | Ènnec Ximenes | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Ènnec I de Pamplona | Ènnec I de Pamplona | Ènnec I de Pamplona | Ènnec I de Pamplona | Ènnec I de Pamplona | Ènnec I de Pamplona |
| | | Yunus | Yunus | Yunus | Yunus | Yunus | Yunus | Garcia | Garcia | Garcia | Garcia | Garcia | Garcia | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Yuqàrtaix | Yuqàrtaix | Yuqàrtaix | Yuqàrtaix | Yuqàrtaix | Yuqàrtaix | | | | | Mussa II | Mussa II | Mussa II | Mussa II | Mussa II | Mussa II | | | Assona | Assona | Assona | Assona | Assona | Assona | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | | | Àjab al-Balatiyya | Àjab al-Balatiyya | Àjab al-Balatiyya | Àjab al-Balatiyya | Àjab al-Balatiyya | Àjab al-Balatiyya | | | | | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | | | | | Furtun | Furtun | Furtun | Furtun | Furtun | Furtun | | | | | Òria | Òria | Òria | Òria | Òria | Òria | | | | | Ismaïl ibn Mussa | Ismaïl ibn Mussa | Ismaïl ibn Mussa | Ismaïl ibn Mussa | Ismaïl ibn Mussa | Ismaïl ibn Mussa | | | Sayyida | Sayyida | Sayyida | Sayyida | Sayyida | Sayyida | | |
| Issa | Issa | Issa | Issa | Issa | Issa | | | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | | | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | | | | | | | | | | | | | | | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | | | NN | NN | NN | NN | NN | NN | | | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | | | Saïd | Saïd | Saïd | Saïd | Saïd | Saïd | Sayyida | Sayyida | Sayyida | Sayyida | Sayyida | Sayyida | Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid | Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid | Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid | Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid | Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid | Abd-Al·lah ibn Khàlaf ibn Ràixid |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad |

## Referències

* 1 2 3 4 Mestre i Campi, Jesús (director). Diccionari d'Història de Catalunya. Edicions 62, 1998, p. 575, entrada: "Isma'il ibn Musà". ISBN 84-297-3521-6.
* 1 2 Bramon, Dolors. De quan èrem o no musulmans. Textos del 713 al 1010. Vic: Eumo Ed., 2000, p. 219. ISBN 8476024509 [Consulta: 10 gener 2017]. Arxivat 2017-01-06 a Wayback Machine.
* ↑ d'Abadal i de Vinyals, Ramon. El domini carolingi a Catalunya. Institut d'Estudis Catalans, 1986, p.86-92. ISBN "8472830829.
* ↑ La pregària de l'aqiqa es fa el setè dia després d'un naixement. Els amics de la família i altres musulmans hi han de ser convidats. 'Aqiqa consisteix a donar un nom al nadó, afaitar el seu pèl [...] (aquest nom) s'ha de trobar en l'Alcorà. En aquest últim cas, l'Alcorà s'obre amb la solemne intenció de buscar orientació i la benedicció de Déu i dient bi-'smi 'Llahí r-Rahman r-Rahim, i després un nom derivat d'una de les arrels àrabs van trobar en aquesta pàgina es tria. «Rites At The Birth of a Child» (en anglès). Ritus islàmics. Duas, en construcció. [Consulta: 10 gener 2017].
* ↑ de la Torre Aparicio, Tomás. Gentilicios españoles: (incluye, apodos y motes, coplillas, dichos, datos curiosos, etc.) (en castellà). Editorial Vision Net, 2006, p. 86. ISBN 8498214998 [Consulta: 11 gener 2017].  El topònim per Barbastre en temps dels musulmans era principalment Barbachter en transcripció castellana, pel que seguin les normes IEC per la transliteració de paraules àrabs correspon Barbaixter.