OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Isidis Dorsa

Isidis Dorsa és una formació geològica de tipus dorsum a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 21.7 ° latitud N i 96.91 ° longitud E, que fa 1.074,7 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 2003 i fa referència a una característica d'albedo localitzada a 25 ° latitud N i 270 ° longitud O.

## Referències

* ↑ "Isidis Dorsa". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Blunck, Jürgen. Exposition Press. Mars and its Satellites, A Detailed Commentary on the Nomenclature. 2$^a$, 1982.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# 1006
## Esdeveniments

* Agost - Roda d'Isàvena, Ribagorça: en la ràtzia efectuada, Abd al-Malik destrossa la catedral.
* Java: erupció del volcà Merapi.
* Observació d'una supernova.

## Naixements

* Sança de Castella, infanta de Castella i comtessa consort de Barcelona (1021-1027). (m.1027)

## Necrològiques

* Grímr Droplaugarson, bóndi, skald i viking. (n.965)
# Habitatge al carrer Francesc Sans Borja, 5 (Ulldecona)

L'Habitatge al carrer Francesc Sans Borja, 5 era un edifici d'Ulldecona (Montsià) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, ja enderrocat.

## Descripció

Era un habitatge entre mitgeres, compost de planta baixa, pis i terrat. La façana era treballada amb arrebossats ornamentals. A la planta baixa s'inscrivien dues portes allindades, una d'elles més gran i amb tarja superior rectangular. En el primer pis hi havia una balconada de peanya amb planta mixtilínia amb la part central convexa i balustrada; també hi havia una segona, més petita, amb llosana semicircular de poca volada i mateix esquema de barana. En el terrat hi havia una balustrada amb el mateix traçat que les dels balcons. L'arrebossat, força senzill, simulava carreus en els emmarcaments de portes i finestres. Al primer pis hi havia un fris de separació entre aquest i el terrat amb decoració a base de motius vegetals, força estilitzats i senzills. L'estat de conservació de la façana era mitjà, i en alguns sectors havia desaparegut l'arrebossat deixant al descobert la maçoneria.

## Història

Pel tipus de decoració utilitzat a la façana i el record que tenen els propietaris de la data de construcció, aquesta degué tenir lloc dintre el primer terç del nostre segle. Tenim notícia (2008) que aquesta casa s'ha refet totalment i ja no queda res de l'original.

## Referències

* 1 2 «Habitatge al carrer Francesc Sans Borja, 5». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Cadis (cràter marcià)

Cadis és el nom d'un cràter d'impacte al planeta Mart situat amb el sistema de coordenades plaentocèntriques a 23.16 ° latitud N i 310.98 ° longitud E. L'impacte va causar un obertura d'1.38 quilòmetres de diàmetre en la superfície del planeta. El nom va ser aprovat l'any 1979 per la Unió Astronòmica Internacional en honor de la ciutat espanyola de Cadis.

## Referències

* ↑ "Cadis (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ National Geographic Society. National Geographic Atlas of the World, 1970 (i altres edicions)..

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# John Boyd Orr

John Boyd Orr (Kilmaurs, Escòcia 1880 - Glasgow 1971) fou un biòleg i polític escocès que fou guardonat amb el Premi Nobel de la Pau el 1949 pels seus estudis en el camp de la nutrició.

## Joventut i estudis

Nasqué el 23 de setembre de 1880 a la població de Kilmaurs, una comunitat rural d'Escòcia. Inicià els estudis d'Art a la Universitat de Glasgow on posteriorment exercí de professor durant tres anys. Posteriorment retornà a la universitat per estudiar medicina i biologia, especialitzant-se en nutrició i arribant a ser director de nutrició de l'Institut d'Aberdeen.

## Treballs en la nutrició

Durant la Primera Guerra Mundial serví de metge miliar en l'Armada Britànica, primer activament i posteriorment en la realització de les dietes pels soldats. A la fi de la guerra entrà a treballar al Rowett Research Institute, aconseguint fons per a la seva ampliació, i on, vers el 1920, canvià el focus dels seus estudis de recerca de la nutrició animal a la humana.
Orr, com a Rector de la Universitat de Glasgow, fou escollit membre del Parlament britànic com a independent en representació de les Universitats d'Escòcia en les eleccions d'abril de 1945, tot i que renuncià a l'escó l'any següent.
Després de la Segona Guerra Mundial Orr renuncià a la seva feina al Rowett Institute per esdevenir el primer director de l'Organització per l'alimentació i l'agricultura (FAO), una organització dependent de les Nacions Unides, on realitzà plans per millorar la producció, així com el seu repartiment igualitari arreu del planeta, però que no aconseguiren el suport necessari del Regne Unit i els Estats Units. Resignat per la incomprensió del seu pla, renuncià al seu treball a la FAO i aconseguí reunir una gran fortuna com a inversor de borsa.
El 1949 fou guardonat amb el Premi Nobel de la Pau «per la seva investigació científica en el camp de la nutrició i el seu treball amb l'Organització per l'Alimentació i l'Agricultura (FAO) de les Nacions Unides». Orr, gràcies a la seva fortuna, donà la totalitat del premi a diverses organitzacions pacifistes.
Orr morí el 25 de juny de 1971 a casa seva, a la ciutat de Glasgow.

## Referències

* ↑ Barona, Josep Lluís. John Boyd Orr (1880-1971): Una política mundial d'aliments. Vilaweb, 14 d'octubre de 2014. [Consulta: 11 de juny de 2015]

## Enllaços externs

* «John Boyd Orr» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Premsa de fruita

Una premsa de fruita és un aparell utilitzat per a la separació de les parts sòlides de les fruites -tiges, closca, llavors i detrits- del suc de fruita.

## Història

Als Estats Units, Madeline Turner va inventar la premsa de fruita Turner-Press, l'any 1916. Se li va concedir la patent dels Estats Units 1.180.959 el 25 d'abril de 1916 i es va exhibir la seva invenció en l'Exposició Panamà-Califòrnia.
Una premsa de sidra s'utilitza per esclafar pomes o peres. A Amèrica del Nord, una vegada filtrat el suc més conegut és el de poma; a Gran Bretanya es coneix com a suc independentment de que es filtri o no (el terme de sidra està reservat per al suc fermentat). Altres productes són el vinagre de sidra, vi de poma (Apfelwein), o la beguda alcohòlica Applejack.
Una premsa de vi és un dispositiu per extreure el suc de raïm com a part del procés de l'elaboració del vi.

## Referències

* ↑ «"Along the Color Line Education"». The Crisis: A Record of the Darker Races. National Association for the Advancement of Colored People [New York, NY], 12, 3, 01-07-1916, pàg. 117.
* ↑ Stanley, Autumn. Mothers and Daughters of Invention: Notes for a Revised History of Technology (en anglès). Rutgers University Press, 1995, p. 54. ISBN 9780813521978.
* ↑ Foy, David M. Great Discoveries and Inventions by African-Americans: Fourth Edition (en anglès). AuthorHouse, 2012, p. 85. ISBN 9781468524352.
# Adamas Labyrinthus

Adamas Labyrinthus és una formació geològica de tipus labyrinthus a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 41.07 ° latitud N i 111.46 ° longitud E, que fa 853 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1982 i fa referència a una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Adamas Labyrinthus". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# 1031
## Esdeveniments

* Còrdova, Califat de Còrdova: el poble cordovès, després de matar el visir, enderroca l'últim califa de Còrdova, a qui tanca junt amb la seva filla fins que moren de fam. el califat es disgrega en els Regnes de Taifes.

## Naixements

* Silves, Taifa de Silves: Ibn Ammar, poeta i visir d'Al-Àndalus. (m.1086)
* Roger I de Sicília, comte de Sicília.

## Necrològiques

* 20 de juliol - Melun, : Robert II el Piadós, rei de França.
# Pont de l'Olivar (Ulldecona)

El pont de l'Olivar és un pont d'Ulldecona (Montsià) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Pont de dos ulls que permet el camí de l'Olivar travessar el riu. L'arc que conforma l'ull gran és el que creua el riu, mentre que el petit ajuda a salvar el desnivell de la barrancada. El primer és de mig punt i el segon lleugerament apuntat, però tots dos semblen d'una mateixa etapa constructiva. L'obra és tota de carreus de pedra fins a l'alçada superior de l'arc amb blocs ben escairats, però només desbastats en el frontal. La barana és de maçoneria.

## Història

El pont rep el nom del Mas de l'Olivar, que es troba a uns 200 metres, a la banda catalana. Des d'aquí comença el GR-92 Mediterrani.

## Referències

* 1 2 «Pont de l'Olivar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].

## Vegeu també

* Pont Vell de les Cases del Riu
* Pont del Molí de la Roca
* Pont del Molí de l'Om
* Pont de les Caixetes (Ulldecona)
# Aban (cràter marcià)

Aban és un cràter d'impacte del planeta Mart situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 15.94 ° latitud N i 111.14 ° longitud E. L'impacte va causar un obertura de 4,28 quilòmetres de diàmetre a la superfície del quadrangle Amenthes del planeta. El nom va ser aprovat l'any 1988 per la Unió Astronòmica Internacional en honor de la localitat russa d'Aban.

## Referències

* ↑ "Aban (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ National Geographic Society. National Geographic Atlas of the World, 1970 (i altres edicions).

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Ritmicó

El ritmicó era una caixa de ritmes fotoelèctrica inventada pel soviètic Léon Theremin en 1930. El va crear per respondre a la petició del compositor Henry Cowell, que volia tocar molts ritmes simultàniament, quelcom impossible per a una sola persona. El ritmicó responia a aquesta demanda perquè accionant-lo es podien emetre fins a setze ritmes alhora.
* Exemple de música de ritmicó
El funcionament es recolza sobre els harmònics d'un so. El músic pitja una tecla, similar a la del piano, que donarà l'altura bàsica del ritme o melodia i al mateix temps s'activen els quinze harmònics que li corresponen de manera automàtica, sonant de manera progressiva. La tecla s'associa a una llum que gira en un disc gràcies a un motor elèctric i envia el so resultant a un tub que després passa a l'altaveu de l'instrument. El primer harmònic sona dues vegades, el segon tres i així successivament per donar la sensació de simultaneïtat però que es puguin percebre de forma individual per part de l'espectador.
Diversos compositors d'avantguarda es van interessar pel nou instrument i van compondre peces on apareixia. A part de Cowell, cal destacar les figures de Charles Ives, Nicolas Slonimsky i Joseph Schillinger. La seva popularitat, tanmateix, va decaure en menys d'una dècada per diversos motius. En primer lloc, patia de nombroses limitacions tècniques (notes bàsiques limitades i la necessitat d'un tractament delicat de l'instrument, per exemple). Els sons emesos no resultaven agradables al públic, que els titllaven de soroll i, per tant, no van poder integrar-se en orquestres convencionals. Per acabar, només s'havien fabricat tres ritmicons, per la qual cosa l'accés dels compositors era complex i no tothom posseïa els coneixements com construir-se un ritmicó particular. Va constituir, però, la base de futurs instruments electrònics. En dècades posteriors es van construir ritmicons i versions de l'instrument amb usos lligats a la recerca i l'addició d'efectes especials de so al cinema.
L'instrument té un paper important en la història de la música perquè obria la porta a la interactivitat. Ja no es necessitava un lligam exacte entre nombre de músics i quantitat o qualitat de sons emesos, perquè amb les màquines es podien multiplicar les possibilitats sonores d'acompanyament de sons. Els moderns sintetitzadors es basen en aquest principi. També fou un instrument revolucionari per l'ús de la tecnologia fotoelèctrica, fins llavors no aplicada a la música.

## Referències

* ↑ Lichtenwanger, William (1986). The Music of Henry Cowell: A Descriptive Catalogue. Brooklyn, N.Y.: Brooklyn College Institute for Studies in American Music. ISBN 0-914678-26-4.
# Frank Smithies

Frank Smithies (Edimburg, 10 de març de 1912 - Cambridge, 16 de novembre de 2002) va ser un matemàtic escocès.
Fill d'un enginyer, sindicalista amb fortes idees socialistes, Smithies va començat la seva escolarització el 1917, però la seva inquietud i la seva mala salut van fer que fracassés. Afortunadament, un comerciant de llana retirat, W.H. Roberts, amb una gran passió per l'ensenyament, el va admetre en la seva escola informal (no tenia més de sis alumnes) sense cobrar, ja que els seus pares tampoc podrien haver pagat perquè el seu pare era a les llistes negres de totes les empreses per les seves activitats sindicals. El 1927, quan van considerar que estava preparat, va fer l'examen d'ingrés a la universitat d'Edimburg amb èxit. En graduar-se, el 1931, va obtenir una beca per continuar estudis al St. John's College de la universitat de Cambridge, en la qual va obtenir el doctorat sota la direcció de Godfrey Harold Hardy el 1936. Els dos cursos següents va ampliar estudis a l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton, on va coincidir amb Ralph Boas, amb qui va publicar un article irònic-científic sobre la teoria matemàtica de la caça del lleó, sota el pseudònim de H. Pétard.
El 1938, en retornar al seu país, va ser professor al St. John's College, però la seva activitat acadèmica es va interrompre per la Segona Guerra Mundial, quan va estar treballant pel Ministeri de Subministraments (1940-1945). El 1945 va reprendre la seva carrera acadèmica a la universitat de Cambrdige, de la quel es va retirar el 1979. Després de retirar-se es va dedicar a cultivar la història de les matemàtiques, un tema que sempre li havia interessat i pel que no havia mai disposat de temps, arribant a publicar una important monografia sobre els orígens de l'anàlisi complexa en l'obra de Cauchy (1989).

## Referències

* ↑ Ringrose, 2004, p. 842.
* ↑ Ringrose, 2004, p. 843.
* ↑ Boas, 1995, p. 9-10.
* ↑ Ringrose, 2004, p. 848.
* ↑ Ringrose, 2004, p. 849.
* ↑ Ringrose, 2004, p. 851.
* ↑ Ringrose, 2004, p. 852.

## Bibliografia

* Boas, Ralph P. Lion Hunting & Other Mathematical Pursuits (en anglès). The Mathematical Association of America, 1995. ISBN 0-88385-323-X.
* Ringrose, J.R. «Frank Smithies, 1912-2002» (en anglès). Bulletin of the London Mathematical Society, Vol. 36, Num. 6, 2004, pàg. 841-853. DOI: 10.1112/S0024609304003662. ISSN: 0024-6093.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Frank Smithies» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Macho Stadler, Marta. «Una contribución a la teoría matemática de la caza mayor». Cuaderno de Cultura Científica. [Consulta: 19 maig 2022]. (castellà)
* «Frank Smithies». Institut d'Estudis Avançats de Princeton. [Consulta: 19 maig 2022]. (anglès)
# Bronja

Bronja, és una peça de material tou utilitzada per a l'aplicació de pólvores de tocador sobre la pell. Pot estar realitzada com a boles o com pastilles planes.

## Història

La dissenyadora i inventora dels Estats Units, Ellene Alice Bailey, segurament va ser la primera de patentar una bronja el 1882 que es componia d'una petita bossa de tela amb un cordó i amb un fons perforat per a la distribució de les pólvores de manera uniforme. Va anar patentant d'altres tres variacions de la seva pròpia invenció, la darrera l'any 1892.
Històricament, les bronges s'han fet d'un tipus de ploma suau nomenat plomissol, de cotó o llana fina. Al segle XXI La fibra sintètica és el material més usualment utilitzat. A més a més de la suavitat, una característica important de les bronges és la seva capacitat d'admissió, és a dir, la capacitat de sostenir les pólvores de tocador.

## Referències

* ↑ La Gran Enciclopèdia en català. Volum III. Edicions 62, p. 2274. ISBN 84-297-5431-8.
* ↑ Compactstory. "In Search of the First American Compact", Part 2. Collecting Vintage Compacts, Feb. 10, 2012; updated May 29, 2014.
* ↑ Willard, Frances E., and Mary A. Livermore, eds. American Women: Fifteen Hundred Biographies with Over 1,400 Portraits: A Comprehensive Encyclopedia of the Lives and Achievements of American Women During the Nineteenth Century. Vol. 2. Mast, Crowell & Kirkpatrick, 1897, pp. 43-44.
* ↑ Willard, Frances E., and Mary A. Livermore. "Bailey, Miss Ellen Alice". Fourteen Hundred Hundred-Seventy Biographical Sketches Accompanied by Portraits of Leading American Women in All Walks Of Life. Moulton, 1893, pp. 43-44.
* ↑ «Intake Ability of Powder Puffs Made of Synthetic-fiber Cloths». Journal of the Japan Research Association for Textile End-Use, vol. 46, no. 8, 2005), pp. 519-528. Arxivat de l'original el 2011-07-16 [Consulta: 23 maig 2017]. Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine.
# Angustus Labyrinthus

Angustus Labyrinthus és una formació geològica de tipus labyrinthus a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -81.16 ° latitud N i 298.59 ° longitud E, que fa 67.52 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI el 13 de setembre de 2006 i fa referència a una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Angustus Labyrinthus". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# 1042

El 1042 (MXLII) fou un any comú iniciat en divendres pertanyent a l'alta edat mitjana.

## Esdeveniments

* Magne Olavsson, rei de Noruega, és coronat rei de Dinamarca després de la mort de Hardecanut.
* Batalla de Sasireti a Geòrgia amb victòria rebel.
* Inici del regnat d'Eduard el Confessor.

## Naixements

* Urbà II, papa, (m. 1099)

## Necrològiques

* 14 d'agost - Lieja (Principat de Lieja): Nitard de Lieja, príncep-bisbe.
* 8 de juny - Hardecanut rei de Dinamarca i d'Anglaterra.
# Ermita del Pilar

La Mare de Déu del Pilar o ermita del Pilar és la capella del cementiri de la vila de Benissanet (Ribera d'Ebre) catalogada a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. És als afores del nucli urbà de la població de Benissanet, a la banda de tramuntana del terme, al final del carrer del Calvari. Segons el sr. Baldé aquesta capella ja existia abans que el cementiri. Les primeres tombes que s'hi van construir daten de la segona meitat del segle xix i l'ermita sembla anterior. A l'interior hi havia el retaule de Santa Bàrbara, que s'ha traslladat a l'església parroquial de la vila per motius de seguretat.
Temple d'una sola nau amb la capçalera carrada no marcada en planta i dues capelles laterals entre contraforts. La nau està coberta per una volta de canó decorada amb llunetes i separada en quatre tramades per arcs torals, sostinguts per una cornisa motllurada que recorre els murs laterals de la nau i el presbiteri. Aquest està cobert per una volta d'aresta i es correspon amb l'última tramada de la volta de canó. Des del nivell de la cornisa, unes pilastres adossades als murs recullen els arcs torals d'aquesta volta. Les capelles laterals estan cobertes per voltes de canó amb llunetes i s'obren a la nau mitjançant dos arcs de mig punt amb les impostes motllurades. Als peus hi ha el cor, sostingut per una volta rebaixada amb llunetes. La il·luminació es fa mitjançant finestres rectangulars obertes a l'interior de les llunetes. La façana principal presenta un gran portal de mig punt adovellat, amb els brancals bastits amb carreus ben desbastats. Al seu damunt hi ha un rosetó i està emmarcada per dues altes pilastres, rematades per un triple ràfec i teuladeta. En el coronament hi ha un campanar d'espadanya decorat d'un sol ull, amb una campana i cobert per una coberta ondulada de rajols. Als murs laterals s'observen els contraforts, rematats per teuladetes d'un sol vessant.
La façana principal està arrebossada i emblanquinada, mentre que els murs laterals deixen el parament de pedra vist. Exteriorment s'observa que les finestres estan bastides amb maons. Adossats als murs laterals hi ha diversos nínxols i tombes que formen part del cementiri.

## Notes

* 1 2 3 4 «Ermita del Pilar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].

## Enllaços externs

* «Ermita del Pilar». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Balboa (cràter marcià)

Balboa és el nom d'un cràter d'impacte al planeta Mart situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -3.64 ° latitud N i 326.31 ° longitud E. L'impacte va causar un obertura de 21.95 quilòmetres de diàmetre a la superfície de la gran Valles Marineris, pertanyent al quadrangle Margaritifer Sinus (MC-19) El nom va ser aprovat l'any 1976 per la Unió Astronòmica Internacional en honor de la ciutat illenca de Balboa, a la Zona del Canal de Panamà.

## Referències

* ↑ "Balboa (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ National Geographic Society. National Geographic Atlas of the World, 1970 (i altres edicions)..

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Vérkhniaia Fiódorovka

Vérkhniaia Fiódorovka (en rus: Верхняя Фёдоровка) és un poble de l'óblast de Tomsk, a Rússia, que el 2010 tenia 107 habitants.
Fundada l'any 1907. El 1926, el poble de Fiodorovski constava de 83 llars, la població principal eren russos. El centre del consell del poble de Fiodorovski del districte de Molchanovsky del districte de Tomsk de la regió de Sibèria.

## Referències

* ↑ Дані перепису населення Росії 2002 року
* ↑ Список населенных мест Сибирского края. Том 2. Округа Северо-Восточной Сибири. Новосибирск. 1929
# Solitudo Persephones

Solitudo Persephones és una característica d'albedo a la superfície de Mercuri, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -41 ° latitud N i 225 ° longitud E. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1976 i fa referència a una característica d'albedo del quadrangle Neruda (H-13).

## Referències

* ↑ "Solitudo Persephones". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Proceedings of the General Assembly in Transactions of the International Astronomical Union. XB, 1958, through XXVB, 2003.

## Enllaços externs

* «Mapa de Mercuri». Google Mercury.
# Cydonia Labyrinthus

Cydonia Labyrinthus és una formació geològica de tipus labyrinthus a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 43.05 ° latitud N i 351.29 ° longitud E, que fa 344.05 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 2003 i fa referència a una característica d'albedo localitzada a 50 ° latitud N i 355 ° longitud O.

## Referències

* ↑ "Cydonia Labyrinthus". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# 1075
## Esdeveniments

* Gregori VII publica Dictatus Papae, afirmant la superioritat del papa sobre tota autoritat política i terrenal.

## Naixements

* Lotari II del Sacre Imperi Romanogermànic
* Magnus de les Òrcades, comte de les Illes Òrcades, sant de l'església catòlica.

## Necrològiques

* 2 d'abril - Al-Qàïm, califa abbàssida de Bagdad. (n. 1001)
* 23 de juny - Lieja (principat de Lieja): Teoduí de Baviera, príncep-bisbe