# Frontera entre Croàcia i Sèrbia

La frontera entre Croàcia i Sèrbia es la frontera internacional terrestre entre Croàcia, membre de la unió Europea i integrada en l'espai Schengen, i Sèrbia. Separa la regió sèrbia de la Vojvodina dels comtats croats d'Osijek-Baranja i Vukovar-Srijem.

## Descripció

La frontera està orientada aproximadament de nord a sud i 137 kilòmetres són delimitats pel riu Danubi. Al nord comença al trifini entre Croàcia, Sèrbia i Hongria i segueix el curs del Danubi cap a l'est fins a la ciutat sèrbia de Bačka Palanka. Es dirigeix cap al sud, després cap a l'oest i al sud, per unir-se al trifini amb Bòsnia i Hercegovina.
Els dos països s'oposen a la part danubiana de la seva frontera: per a Sèrbia, és el tàlveg que serveix de delimitació, mentre que Croàcia afirma la ruta de les antigues fronteres entre els comtats hongaresos de Baranya i de Bács-Bodrog, que es remunten a una època en què el curs del riu seguia diversos meandres, en la seva major part situat a l'est del tàlveg actual. Aquestes reclamacions croates al costat serbi del riu impliquen a Croàcia la renúncia d'un territori que no és reclamat per cap dels dos països (terra nullius).

## Història

La frontera entre Croàcia i Sèrbia va ser demarcada el 1945 com a límit intern de la República Socialista Federal de Iugoslàvia, entre aquestes dues repúbliques federades. La seva part fluvial va seguir el tàlveg del Danubi; la seva part terrestre era inicialment gairebé rectilínia nord-sud del Danubi (Opatovać) a la Sava (Jamena). En 1946 i 1948 va ser modificat per un canvi territorial que va estendre el marge croat (dret) del Danubi fins a Ilok cap a l'Est i el marge serbi (esquerra) del Sava fins a Račinovci cap a l'oest. En el moment de la dissolució de Iugoslàvia aquesta frontera es va fer internacional, el seu recorregut va ser contestada per ambdós països i després de les guerres de Iugoslàvia finalment acceptat en 1996, a excepció de la part del Danubi on subsisteix el litigi sobre la diferència entre l'antic tàlveg i l'actual.

## Reivindicacions de la terra nullius

Tres micronacions reivendiquen la terra nullius entre els dos estats :
* Liberland
* El Principat d'Ongal;.
* El Regne d'Enclava.

## Referències

* ↑ «Croàcia». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ Klemenčić i Schofield, 2001, p. 16–17.
* ↑ "Croatia-Serbia border issue critical"
* ↑ «Liberland». [Consulta: 15 abril 2015].
* ↑ «Člen Svobodných vyhlásil na území bývalé Jugoslávie vlastní stát» (en czech). Právo. Novinky.cz, 15-04-2015 [Consulta: 15 abril 2015]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-04-17. [Consulta: 5 setembre 2018].
* ↑ BTA (Bulgarian telegraph agency), Preference of Ecological danubian principality of Ongal, 2015.06.17 12:00-12:40
* ↑ «Polish tourists proclaim 'Kingdom of Enclava'». Agence France-Presse, 15-05-2015. Arxivat 18 de maig 2015 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-05-18. [Consulta: 5 setembre 2018].

## Bibliografia

* Klemenčić, Mladen; Schofield, Clive H. War and Peace on the Danube: The Evolution of the Croatia-Serbia Boundary. Durham, England: International Boundaries Research Unit, 2001. ISBN 9781897643419.
* Lukic, Reneo. «The Emergence of the Nation-State in East-Central Europe and the Balkans in Historical Perspective». A: Central and Southeast European Politics since 1989. Cambridge, England: Cambridge University Press, 2010, p. 39–63. ISBN 9781139487504.