# Premi Josep Vallverdú

El Premi Josep Vallverdú d'assaig és un premi literari en llengua catalana convocat anualment per la Paeria de Lleida des de l'any 1984 i està dotat amb 9.000 euros. Al guardó hi poden optar obres inèdites i és atorgat públicament al mes de novembre.

## Obres guanyadores

* U1984: Núria Perpinyà i Xavier Macià per La poesia de Gabriel Ferrater
* 1985: Àngel Castiñeira per Àmbits de la Postmodernitat
* 1986: Vidal Vidal per Les rutes de Ponent
* 1987: Josep M. Casasús per El periodisme a Catalunya
* 1988: Oriol Pi de Cabanyes per Repensar Catalunya
* 1989: Carme Arnau per Miralls màgics. Aproximació a l'última narrativa de Mercè Rodoreda
* 1990: Gerard Vergés per Eros i art
* 1991: Xavier Duran per Les cruïlles de la utopia
* 1992: Enric Bou per Papers privats. Assaig sobre les formes literàries autobiogràfiques
* 1993: Xavier Lamuela per Estandardització i establiment de les llengües
* 1994: Josep Piera per El paradís de les paraules
* 1995: Núria Bou per La mirada en el temps. Mite i passió en el cinema de Hollywood
* 1996: Salvador de Brocà per Les arrels romàntiques del present
* 1997: Ramon Camats per Les emocions de poder
* 1998: Ferran Sàez per El crepuscle de la democràcia
* 1999: Lluís Quintana per La paradoxa del majordom. Guia pràctica per reconèixer un esnob (i no tornar-s'hi)
* 2000: Ramon Camats per El llegat d'Antígona. El principi de desobediència civil
* 2001: Jordi Julià per Un segle de lectura. Assaig de literatura contemporània i el seu estudi
* 2002: Francesc Torralba per Un altre món és possible? Educar després de l'Onze de Setembre
* 2003: Francesc Burguet per Les trampes dels periodistes
* 2004: Pere Ballart per El riure de la màscara
* 2005: Jordi Ramírez per Les pel·lícules del laberint
* 2006: Eduard Vilella per Doble contra senzill
* 2007: Josep J. Conill per Submarins de butxaca. Impertinències sobre la societat, el llenguatge i els déus
* 2008: Joaquim Espinós per Història d'un entusiasme. Nietzsche i la literatura catalana
* 2009: Elena Yeste per L'era de l'hipermemòria. Revisionisme en temps de tardor
* 2010: Ramon Usall per Futbol per la llibertat
* 2011: Eusebi Ayensa per D'una nova llum. Carles Riba i la literatura grega moderna
* 2012: Miquel Pueyo i Ernest Benach per Mort certa, hora incerta. De l'Edat Mitjana a la societat xarxa
* 2013. Pere Franch per La guerra explicada des del Despatx Oval. Com els presidents nord-americans justifiquen l'acció bèl·lica en el seu discurs
* 2014: Carlos Miguel Ruiz per La digitalització de l'altre
* 2015: Xavier Duran per L'individu transparent. Dels raigs X al big data
* 2016: M. Àngels Cabré per Miralls creuats Roig/Capmany
* 2017: Joan Garcia del Muro i Solans per Good bye, veritat: una aproximació a la postveritat
* 2018: Josep Ballester per Atles d'aigua i pedra
* 2019: Jordi Romeu per Les arnes de Bendicó
* 2020: Lourdes Toledo per La inquietud (Dietari 2018-2019)
* 2021: Eusebi Ayensa per Un català a Grècia
* 2022: Josep Maria Sala-Valldaura per La serp i la poma. Al voltant del llenguatge poètic
* 2023: Helena Guasch per [In] comunicats

## Referències

* ↑ «http://cultura.paeria.cat/literatura/premis-literaris». Arxivat de l'original el 16 de juliol 2017. [Consulta: 14 juliol 2017].
* ↑ «En l'era de la postveritat, acceptem que ens menteixin». betevé, 18-01-2019. [Consulta: 20 gener 2019].
* ↑ «Els Premis Literaris de Lleida reconeixen obres inspirades en la natura». Catalunya Ràdio, 16-11-2018. [Consulta: 16 desembre 2018].
* ↑ «El periodista Jordi Romeu guanya el Premi Vallverdú d'assaig i Anna Garcia el Màrius Torres de Poesia». CCMA, 15-11-2019. [Consulta: 16 novembre 2019].
* ↑ 324cat. «La periodista Lourdes Toledo guanya el Premi Vallverdú d'assaig i Meritxell Cucurella-Jorba el Màrius Torres de poesia», 20-11-2020. [Consulta: 20 novembre 2020].
* ↑ «Eusebi Ayensa guanya el Premi Vallverdú amb ‘De l’una a l’altra riba’ i Francesc Pastor el Màrius Torres amb ‘Ànima’». La República, 19-11-2021 [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ «Josep Maria Sala-Valldaura i Marina Miralles guanyen els Premis Literaris de Lleida 2022». Segre, 18-11-2022. [Consulta: 21 novembre 2022].