OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vítor Machado Ferreira

Vítor Machado Ferreira (nascut el 13 de febrer de 2000), conegut com a Vitinha, és un futbolista portuguès que juga com a migcampista al club de la Ligue 1 Paris Saint-Germain FC i a Portugal.
A través del sistema juvenil del FC Porto, Vitinha va ascendir al primer equip el 2020. Va ser cedit al club de la Premier League Wolverhampton Wanderers FC al setembre de 2020, abans de tornar la temporada següent. Es va establir com a jugador bàsic pel Porto guanyant un doblet nacional, alhora que va ser nomenat a l'Equip de l'Any de la Primeira Liga i el premi al Millor Jugador Jove de l'Any. El juny de 2022, es va incorporar al Paris Saint-Germain amb un traspàs per valor de 41,5 milions d'euros.
Vitinha ha estat internacional juvenil amb Portugal, a diversos nivells, formant part de la selecció sub-19 i sub-21 que van acabar com a subcampiona al Campionat d'Europa sub-19 de la UEFA 2019 i al Campionat d'Europa sub-21 de la UEFA 2021, respectivament. Va fer el seu debut internacional absolut el 2022, representant Portugal a la Copa del Món de la FIFA 2022.

## Palmarès
### FC Porto

* 2 Lligues portugueses: 2019-20, 2021-22
* 2 Copes portugueses: 2019-20, 2021-22

### Paris Saint-Germain

* 2 Ligue 1: 2022-23, 2023-24
* 1 Copa francesa: 2023-24
* 3 Supercopes franceses: 2022, 2023, 2024

## Referències

* 1 2 «2020/21 Premier League squads confirmed». Premier League, 20-10-2020. [Consulta: 28 octubre 2020].
* 1 2 «Vitinha». Paris Saint-Germain, 13-02-2000. [Consulta: 5 juliol 2023].
* ↑ «El París Saint-Germain guanya el seu dotzè títol de Lliga». CCMA, 28-04-2024. Arxivat de l'original el 1 de maig 2024. [Consulta: 1r maig 2024].
* ↑ «Mbappé se despide del PSG con la Copa de Francia» (en castellà). Marca, 25-05-2024. [Consulta: 4 juny 2024].
* ↑ «¡PSG es el supercampeón de Francia!: venció 2-0 al Toulouse» (en castellà). El Heraldo, 03-01-2024. Arxivat de l'original el 1 de maig 2024. [Consulta: 1r maig 2024].
* ↑ «El PSG, campeón de la Supercopa con un gol de Dembélé en Qatar» (en castellà). El Periódico, 05-01-2025. [Consulta: 6 gener 2025].

## Enllaços externs

* Vitinha al web del Paris Saint-Germain F.C.
* Vítor Machado Ferreira – Fitxa i estadístiques a la UEFA
Vitinha amb la selecció portuguesa - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Portugal – Copa del Món de Futbol 2022
1 Rui Patrício •
2 Dalot •
3 Pepe •
4 Dias •
5 Raphaël Guerreiro •
6 Palhinha •
7 Cristiano Ronaldo  •
8 Fernandes •
9 André Silva •
10 B. Silva •
11 Félix •
12 Sá •
13 Pereira •
14 William Carvalho •
15 Leão •
16 Vitinha •
17 João Mário •
18 Neves •
19 Mendes •
20 Cancelo •
21 Horta •
22 Costa •
23 Nunes •
24 Ant. Silva •
25 Otávio •
26 Ramos •
Entrenador: Fernando Santos
Selecció de futbol de Portugal – Eurocopa 2024
1 Patrício •
2 Semedo •
3 Pepe •
4 Dias •
5 Dalot •
6 Palhinha •
7 Ronaldo (c) •
8 Fernandes •
9 Ramos •
10 B. Silva •
11 Félix •
12 Sá •
13 Danilo •
14 Inácio •
15 J. Neves •
16 Matheus •
17 Leão •
18 Mendes •
19 Gonçalves •
20 Cancelo •
21 Jota •
22 Costa •
23 Vitinha •
24 A. Silva •
25 Neto •
26 Conceição •
Entrenador: Martínez :
# 563

El 563 (DLXIII) fou un any comú començat en dilluns del calendari julià.

## Esdeveniments

* Condemna del priscil·lianisme.
* Els japonesos abandonen Corea.

## Naixements

* Neix Khindasvint, futur rei dels visigots (r. 642-653).
# 649

El 649 (DCXLIX) fou un any comú començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* Els àrabs ocupen Xipre
* Martí I és escollit papa
* Els reis visigots proclamen edictes contra ritus jueus

## Defuncions

* 17 de maig, Roma: Teodor I. Papa de Roma.
# 654
## Esdeveniments

* Es publica el Liber Iudiciorum de Recesvint -rei visigot-, com font única de tot dret i que deroga el dret romà.

## Naixements

* Teodoric III, rei de Nèustria i Borgonya

## Necrològiques

* Kōtoku, emperador del Japó.
# 673
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Vamba sufoca la revolta d'Hilderic i el duc Pau e la Septimània, que s'havia estès per la Narbonesa i part de la Tarraconense

### Món

* Concili de Bordeus

## Naixements
### Món

* Beda, monjo i historiador.

## Necrològiques
### Món

* Stavelot (Principat de Stavelot-Malmedy), Remacle Abat de Stavelot-Malmedy i bisbe de Maastricht
# 692
## Esdeveniments

* Els àrabs conquereixen Armènia
* Setge de la Meca. Abd-Al·lah ibn az-Zubayr mor i s'acaba la seva revolta

## Necrològiques

* 3 de novembre, La Meca: Abd-Al·lah ibn az-Zubayr, califa en oposició al califa omeia.
* Salm ibn Ziyad, militar i governador omeia.
# 721
## Esdeveniments

* 9 de juny: Batalla de Tolosa, amb el triomf de l'exèrcit franc comandat pel duc Eudes I d'Aquitània sobre l'exèrcit musulmà del Califat Omeia.

## Naixements

* Jàbir ibn Hayyan (Tus, Iran), alquimista, astròleg, astrònom, físic i filòsof persa.

## Necrològiques

* 13 de febrer: Khilperic II, rei merovingi de Nèustria i Borgonya
# 731
## Esdeveniments

* Beda completa la seva Història
* El papa Gregori III comença a regnar

## Naixements

* Damasc, (Àfrica): Abderramán o Abd al-Rahman I, Emir de Còrdova, (m. 788)

## Necrològiques

* Llívia: Uthman ibn Naissa, valí de Narbona.
# 765

El 765 (DCCLXV) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià. L'ús del nom «765» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini esdevingué el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments

* El rei franc, Pipí el Breu, restaura els privilegis del papat a Benevent, la Toscana i (parcialment) Spoleto.

## Naixements

* Japó: Fun'ya no Watamaro, tercer shogun.
# 799
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Fortificació de Cardona i Casserres pel comte Bernat de Cerdanya-Urgell. S'inicia el repoblament de la Vall del Llobregat.
* Se celebra el Concili d'Urgell a la Seu.
* Conquesta carolíngia de les Balears (799).

### Món

* El papa Lleó III torna a Roma amb l'ajuda de Carlemany
* Ús general del paper a l'administració abbàsida
# 801
## Esdeveniments

* 3 d'abril - Els carolingis, dirigits per Lluís I el Pietós, conquereixen Barcelona als sarraïns.
* Berà es converteix en el primer comte de Barcelona. També és comte de Girona
* El rei franc crea la Marca Hispànica, amb capital a Barcelona
* Carlemany firma la Capitular en la qual garanteix protecció als barcelonins davant l'amenaça sarraïna.
# 848
## Esdeveniments

* Guillem de Tolosa, fill de Bernat de Septimània nomenat comte de Barcelona per Pipí II, s'apoderà d'aquest comtat i del d'Empúries on feu executar Sunifred I i Sunyer I d'Empúries-Rosselló, lleials a Carles el Calb. I aquest fet significà la fi provisional dels bel·lònides. Aquest fet inicia el període dels marquesos francs.
* L'emir de Còrdova d'Abd al-Rahman II, sotmet els illencs de les Balears per haver deixat de pagar els tributs a què estaven obligats, tal vegada derivats del primer tractat o d'un altre posterior signat amb els emirs independents de Còrdova. L'any següent els balears li enviaren una ambaixada que obté el perdó i la restitució de l'antic status a canvi d'una multa.

## Necrològiques

* Sunifred I, Comte d'Urgell, Cerdanya, Barcelona, Girona, Osona i Besalú.
# 855

El 855 (DCCCLV) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* Es comencen a marcar els cavalls amb ferro calent.

## Necrològiques

* 20 de novembre, Constantinoble: Teoctist, eunuc i alt funcionari de l'Imperi Romà d'Orient.
* Abu-Hafs Úmar ibn Xuayb al-Bal·lutí. Líder musulmà i emir de Creta.
# 862

El 862 (DCCCLXII) fou un any comú iniciat en dijous de l'edat mitjana

## Esdeveniments

* Flandes - Creació del Comtat de Flandes, feu del rei de França
* Fan Chuo escriu la crònica sobre les tribus xineses del sud
* Aixot el Gran és coronat príncep de prínceps

## Necrològiques

* Al-Múntassir (abbàssida)
# 872
## Esdeveniments

* Traducció de la Geografia de Claudi Ptolemeu a l'àrab.
* 14 de desembre - Roma: Joan VIII és nomenat papa, com a successor d'Adrià II.

## Necrològiques

* 14 de desembre - Roma: Adrià II, Papa de l'Església catòlica des del 867 fins al 872.
# 883

El 883 (DCCCLXXXIII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* Els vikings arriben a Amiens, França.
* Monte Cassino és saquejada i incendiada pels sarraïns.

## Defuncions

* 3 d'abril, Constantinoble: Josep l'Himnògraf. Eclesiàstic romà d'Orient
* 11 d'agost, al-Mukhtara: Alí ibn Muhàmmad az-Zanjí. Cap de la revolta dels zanj
# 4 aC
## Esdeveniments
### Galilea

* Herodes Antipas es converteix en rei de Galilea.

### Judea

* Arquelau de Judea es converteix en etnarca de Judea.

## Naixements

* Sèneca el Jove, escriptor, filòsof i polític romà (4 aC-65)
* Jesús de Natzaret

## Necrològiques

* Herodes I el Gran, rei de Judea, Galilea, Samaria, i Idumea.
* Marcus Tullius Tiro, secretari de Ciceró i probable creador del notae Tironianae, un sistema de taquigrafia.
# 87

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vuitanta-set.

## Esdeveniments

* Decèbal esdevé rei de Dàcia.
* Domicià i Lucio Volusio Saturnino exerceixen el consolat a Roma

## Naixements

* Potí de Lió, religiós cristià (data probable)
# Fàbrica de Farines Gualda

La Fàbrica de Farines Gualda és una obra de Lleida (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Antigament en aquest emplaçament hi havia un molí del qual només es conserva el canal d'entrada d'aigua realitzat amb carreus de pedra ben escairats.
La farinera està formada per un edifici de planta rectangular, les sitges i els magatzems. L'edifici principal consta de planta baixa, quatre pisos i golfes amb coberta a doble vessant i el carener perpendicular a la façana principal. Les obertures són de grans dimensions, d'arc de mig punt, i segueixen un seguit d'eixos verticals i horitzontals formant una quadrícula. A les golfes només hi ha obertures a la façana principal, són petites i també d'arc de mig punt. a la façana principal també es pot veure una marquesina amb molta volada. A la part posterior hi ha les gran sitges i al costat els magatzems.

## Història

Al 2004, l'empresa va tancar i la farinera es va abandonar. El dia 07/06/2014, l'edifici es va incendiar però el foc no va arribar a les sitges.

## Referències

* 1 2 3 «Fàbrica de Farines Gualda». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 2 agost 2021].
# Antigues Cotxeres de Can Font i jardí

Les Antigues Cotxeres de Can Font i jardí és una obra de Lloret de Mar (Selva) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici cantoner en xamfrà que consta de planta baixa i pis. A la planta baixa hi trobem la porta del garatge i al pis dues finestres amb ampit i motllures decoratives. La façana està coronada per un frontispici semicircular que descansa sobre una cornisa. A les cantonades de la planta baixa el parament sobresurt respecte de la façana imitant carreus. Pel que fa al pis, trobem pilastres adossades amb coronades amb decoració vegetal. A l'interior hi ha un pati amb un porxo cobert amb ceràmica vidriada.
Aquest edifici es podria atribuir a Joaquim Artau i Fàbregas.

## Referències

* 1 2 «Antigues Cotxeres de Can Font i jardí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 9 agost 2021].
# Església vella de Santa Maria de Merola

L'Església vella de Santa Maria de Merola és una església romànica del lloc de Merola, al municipi de Puig-reig (Berguedà), inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, de la qual només se'n conserven restes de difícil identificació.

## Descripció

Església d'una sola nau, amb coberta amb volta de canó i amb un absis semicircular. L'estat ruïnós del conjunt no permet fer una bona valoració de l'estructura d'aquesta església. S'hi conserva una dependència amb volta de quart d'esfera i, a ponent, una finestra de creu. Per a reforçar la volta de la nau s'aixecà un mur amb dues arcades. Al costat s'hi troba una construcció en ruïnes corresponent a l'antiga rectoria. El conjunt és emplaçat en un petit promontori perfectament situat que domina la vall de la riera de Merola.

## Història

L'Església de Merola és esmentada a l'Acta de Consagració de la Seu d'Urgell. El Monestir de Sant Llorenç prop Bagà, tenia masos en el terme de Merola cap al 961-983. Una família noble senyorejava el Castell de Merola cap als segles xi i xii i feu importants donacions a la Portella. Aviat aquesta zona es vinculà al Monestir de Santa Maria de Serrateix (segle xi), fins que al construir-se la nova església parroquial, aquesta quedà vinculada a Sant Martí de Puig-reig.
La primera notícia del lloc data del 983 quan figura com una de les propietats del Monestir de Sant Llorenç prop Bagà, però en el terme parroquial també hi tenien propietats el Monestir de Santa Maria de Serrateix i els vescomtes del Berguedà. L'any 1050 és documentada l'església, que fou afavorida amb deixes testamentàries.
Al segle xiii es va esculpir una talla de fusta romànica que es va perdre durant la Guerra Civil. L'església fou parroquial del lloc i del terme casteller (domini dels Berga i posteriorment del Rei) fins que l'any 1609 fou abandonada a causa del mal estat en què es trobava i es va construir la nova església parroquial.

## Referències

* ↑ Autors Diversos. El Berguedà. Barcelona: Generalitat de Catalunya. Direcció General de Patrimoni Cultural, 1994. ISBN 8439326718.
* 1 2 3 4 «Església vella de Santa Maria de Merola». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 juliol 2014].
* ↑ Rosa Serra Rotés i Jordi Piñero. «ESglésia vella de Merola». Mapes de patrimoni cultural. Diputació de Barcelona. [Consulta: 19 agost 2014].

## Vegeu també

Castell de Merola

## Enllaços externs

* «Església vella de Santa Maria de Merola». Mapa de patrimoni cultural. Diputació de Barcelona.
* Esglesia vella de Santa Maria de Merola a Catalunya Medieval
# Zea Dorsa

Zea Dorsa és una formació geològica de tipus dorsum a la superfície de Mart, localitzada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a -47.11 ° latitud N i 83.71 ° longitud E, que fa 249.02 km de diàmetre. El nom va ser aprovat per la UAI l'any 1979 i fa referència a una característica d'albedo.

## Referències

* ↑ "Zea Dorsa". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Antoniadi, E.M.. Librairie Scientifique, Hermann et Cie.. Map of albedo features of Mars, (plates 2-5), in La Planéte Mars, 1930.

## Enllaços externs

* «Localitzador d'estructures astrogeològiques». Google Mars.
# Masoveria del Mas Rupiana

La Masoveria del Mas Rupiana és una obra de Rupià (Baix Empordà) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'una edificació situada en la zona de Sobrevila. Consta de planta baixa i pis i té la coberta a dues vessants amb el carener paral·lel a la façana. El mas presenta el frontis orientat a llevant i estructurat en quatre eixos d'obertures, totes diferenciades en forma i estil. A la part més propera a tramuntana, apareixen restes d'un cobert, amb dos grans pilars que sustenten les restes d'un embigat de fusta. A la planta pis destaquen dues finestres d'arc conopial amb l'ampit motllurat. Des de la cantonada de migdia d'aquesta façana, arrenca un antic portal d'arc de mig punt adovellat, paral·lel al mur, que enllaça amb la paret del pati de migdia. De la façana de migjorn presenta també una diversificació d'obertures, destacant un portal gòtic reconvertit en finestra.
L'aparell dels murs és de pedra lligada amb argamassa, amb carreus escairats a les cantonades de la casa i del mur del pati de migdia.

## Història

El mas que actualment es coneix com el Mas Rupiana s'estructura en una o diverses masoveries dels segles XIV i XV que al segle xvii o XVIII van créixer fins a formar una masia més gran, quedant integrada a l'estructura la pallissa del mas Rupiana, situat a pocs metres al nord. Quan es va produir aquesta consolidació, el mas va tapar la façana antiga del Mas Rupiana, també conegut com a Mas Solés Ribot.

## Referències

* 1 2 3 «Masoveria del Mas Rupiana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 26 maig 2020].
# 300
## Esdeveniments
### Món

* Alexandria: Ascens al bisbat de Pere I d'Alexandria.

## Naixements
### Món

* Poitiers: Data aproximada del naixement d'Hilari de Poitiers, considerat sant en tota la cristiandat.
* Shabsheer (Shanshour) Governació de Menufeya, Egipte: Data aproximada del naixement de Macari el Gran.
* Mauritània: data aproximada del naixement de Zenó de Verona bisbe venerat com a sant en diverses confessions cristianes.

## Necrològiques

* Sant Cir mort durant la persecució de Dioclecià per les tortures aplicades pel comandant del prefecte Sirià, junt amb altres cristians.
* Lleonci (metge) (data aproximada) executat per decapitació, és considerat un sant màrtir del cristianisme.
* Calahorra: Data presumpta del martiri de Celdoni i Ermenter, màrtirs i sants cristians.
* Tessalònica o Roma segons les fonts: Martiri de Madrona de Tessalònica, considerada santa en diverses confessions cristianes.
# Tricotomia

Una tricotomia és una classificació al voltant del nombre tres, freqüent en els sistemes religiosos i filosòfics. Segons Georges Dumézil aquesta abundància ve pel fet que els indoeuropeus dividien el cosmos en tres estaments, posteriorment lligats a divinitats i classes socials (hipòtesi de la trifuncionalitat), una separació que es pot veure en els models utòpics de Plató o en els grups socials occidentals.
La dialèctica també és un exemple de tricotomia, en aquest cas concepte els fenòmens d'estudi com a fases o moments d'un canvi, que es descriu per la situació inicial, el moment de mutació i el resultat final. Aquest esquema temporal s'ha aplicat a la narració convencional i a corrents d'història de la filosofia com els de Hegel (tesi/antítesi/síntesi) o August Comte.
El simbolisme del tres en el cristianisme va fer que molts pensadors medievals es basessin en tricotomies, com les reduccions de Sant Tomàs del pensament d'Aristòtil o les facultats mentals bàsiques acceptades a l'edat moderna.
La tricotomia també és l'eix essencial de l'anomenat triangle semiòtic, que relaciona significat, paraules i conceptes designats per aquestes i que constitueix un dels camps d'estudi principals de la filosofia del llenguatge.

## Referències

* ↑ «Tricotomia». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Tricotomía entre los apetitos o dimensiones del alma per Diego Alfredo Pérez Rivas
* ↑ Teo, Thomas (2005), The critique of psychology: from Kant to postcolonial theory, p. 43.
* ↑ Aristòtil. Política. Comentada per Joan Alberich i Mariné. Barcelona: RBA, 2014, p. 134. ISBN 9788482646916.
# Ca n'Altimira (Barcelona)

Ca n'Altimira és un antic xalet o torre situada al passeig de la Bonanova de Barcelona, inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya i catalogada com a bé d'interès documental (categoria D). Actualment, és en mans de les Missioneres de la Immaculada Concepció, que hi regenten una escola.

## Història

El 1866, l'hisendat Josep Altimira i Reniu (Barcelona, 1822-1898) va adquirir a Carme de Dalmases una gran finca de 193.500 pams quadrats pel preu de 8.380 escuts, i entre el 1872 i 1874, va ampliar la propietat amb altres peces de terra al carrer de la Mare de Déu del Carme. Aquell mateix any, va iniciar la construcció de la seva torre al costat del camí de Sarrià a Horta (actual passeig de la Bonanova), segons el projecte del mestre d'obres Joan Frexe i Vilardaga Coneguda popularment com «de la Punxa d'or», ja que estava coronada por una cúpula dorada, contenia elements de diferents estils: un pati àrab, una capella amb finestrals neogòtics, habitacions amb sostres enteixinats de fusta, un gran saló de ball amb columnes, etc.
Al final de la seva vida, Altimira es va arruïnar, i a la seva mort, els seus béns foren embargats i la finca va ser venuda en subhasta pública i adquirida per la seva neboda Carme Casals i Altimira i els seus fills. El 1899, Carme Casals la va vendre per 900.000 pessetes a les Missioneres de la Immaculada Concepció, que van instal·lar un col·legi religiós a la torre.

## Descripció

Té planta baixa i un pis i teulada a quatre vessants. La façana principal és una composició amb portal i finestres amb arc apuntat i a l'altura del primer pis hi ha un seguit de finestrals arquejats i separats per columnes. Al costat de la façana principal hi ha un cos afegit de construcció moderna, i a la part posterior, en un dels angles, s'aixeca una torre i un altre cos afegit amb una galeria i molts finestrals.

## Vegeu també

* Jardins de Ca n'Altimira

## Referències

* 1 2 3 «Can Altimira». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 «Casa Josep Altimira». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ Castejón Arqued, 2018, p. 22.
* 1 2 Castejón Arqued, 2018, p. 23.
* ↑ «CARMEN CASALS ALTIMIRA». geneanet. Joan Huguet.
* ↑ Castejón Arqued, 2018, p. 27.
* ↑ Castejón Arqued, 2018, p. 27-28.

## Bibliografia

* Castejón Arqued, Rosa M. «La calle Mandri del barrio barcelonés de la Bonanova. Origen, evolución y vestigios del pasado». Biblio3W. Revista Bibliográfica de Geografía y Ciencias Sociales, Vol. XXIII. Universitat de Barcelona, 1.249, 25-09-2018.

## Enllaços externs

* «Casa Josep Altimira». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Karin II ibn Surkhab

Karin II ibn Surkhab ibn Shariyar III es pot considerar el fundador d'una segona branca (els ishpabadiya) de ispahbads bawàndides del Tabaristan. El seu origen és relativament incert, ja que fou net probablement de Shahriyar III (mort l'any 1000) i el nom del seu pare era Surkhab.
Fou vassall dels seljúcides. Portava el títol d'ispahbad i rei de Mazanderan (Esfahbaḏ-e Esfahbaḏān, Malek-e Māzandarān) i era xiïta.
El va succeir el seu fill Shahriyar V ibn Karin Husam al Dawla.
# Fenoxicarb

El fenoxicarb és un insecticida del grup dels carbamats. Actua com regulador del creixement de l'insecte. Té una baixa toxicitat per a abelles, ocells i humans, però és tòxic per als peixos. La LD$_{50}$ oral per a les rates és major de 16.800 mg/kg.
El fabrica l'empresa Ciba-Geigy Corp.(http://extoxnet.orst.edu/pips/fenoxyca.htm)
El fenoxicarb no és neurotòxic i no té el mateix mode d'acció que el d'altres carbamats insecticides. En lloc d'això, evita que els insectes immadurs arribin a la maduresa imitant l'hormona juvenil.

## Enllaços externs

* PPDB|304

## Referències

* ↑ Cornell University site on Fenoxycarb
* ↑ U.S. Environmental Protection Agency (1983-85). Chemical Information Fact Sheet. Office of Pesticides and Toxic Substances, Office of Pesticide Programs (TS-766C)
* ↑ «John Sullivan, Dept. of Pesticide Regulation, Sacramento CA 2000». Arxivat de l'original el 2017-02-08. [Consulta: 27 març 2017].