OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ratpenat groc americà meridional

El ratpenat groc americà meridional (Lasiurus ega) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Viu a l'Argentina, Belize, Bolívia, el Brasil, Colòmbia, Costa Rica, l'Equador, El Salvador, la Guaiana Francesa, Guatemala, Guyana, Hondures, Mèxic, Nicaragua, Panamà, el Paraguai, el Perú, Surinam, Trinitat i Tobago, els Estats Units i l'Uruguai. Els seus hàbitats naturals són les zones boscoses. Es tracta d'un animal insectívor. No hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Barquez, R.; Pérez, S.; Miller, B.; Díaz, M. Lasiurus ega. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 21 novembre 2013.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Anourosorex

Anourosorex és un gènere de musaranyes de la família dels sorícids.

## Taxonomia

* A. assamensis
* A. andabata †
* A. japonicus †
* A. schmidi
* A. squamipes
* A. yamashinai

## Referències

* Wilson D. E.; Reeder D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 3a edició. Washington: Smithsonian Institution Press, 2005. ISBN 978-0801882210.
# Nycticeius humeralis

Nycticeius humeralis és una espècie de ratpenat de la família dels Vespertiliònids, nativa de Nord-amèrica. Es tracta d'un ratpenat petit (7–15 grams).

## Distribució

Viu en gran part de l'oest mitjà i l'est dels Estats Units així com el nord-est de Mèxic. En moltes zones (especialment als estats de la costa del Golf de Mèxic) són molt comuns, mentre que en alguns estats està minvant.

## Comportament

Durant l'estiu viuen generalment en cavitats dels arbres, encara que també viuen ocasionalment en estructures fetes per l'home. Les colònies són generalment petites als arbres, encara que els grups poden assolir un nombre de gairebé 1.000 individus, especialment en edificacions humanes. Aquests ratpenats s'alimenten principalment d'escarabats (Coleoptera), encara que també s'alimenten d'arnes (Lepidoptera) i en menor mesura de mosques (Diptera) i altres insectes.
El patró reproductiu d'aquesta espècie és virtualment desconegut, encara que en altres espècies de vespertiliònid de zones temperades, l'aparellament té lloc a la tardor i l'esperma és emmagatzemat per les femelles en el seu tracte reproductiu fins a la primavera, quan té lloc l'ovulació i fertilització. Al juny neixen dues cries que són capaces d'alimentar-se pel seu compte a les tres setmanes.
En general, es creu que es tracta d'una espècie migratòria, però recents investigacions suggereixen que alguns individus podrien no ser migratoris, fins i tot a l'extrem nord de la seva àrea de distribució. Durant l'hivern, els individus continuen vivint en cavitats als arbres o edificis, alimentant-se en els dies més càlids.

## Referències

* ↑ Simmons, Nancy B. «Order Chiroptera». A: Wilson, Don E.; Reeder, DeeAnn (editors). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Johns Hopkins University Press, 16 novembre 2005, p. 312–529. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Ratpenat groc gràcil

El ratpenat groc gràcil (Rhogeessa gracilis) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids endèmica de Mèxic, on només viu al nord de Jalisco i Zacatecas fins al mig d'Oaxaca.
Hi ha poca informació sobre la seva historial natural, no obstant això, se sap que viu en zones tropicals àrides i també ha estat trobada en boscos de pins i roures prop de rius de muntanya, entre els 600 i 2.000 metres sobre el nivell del mar.
Es desconeixen amenaces sobre aquesta espècie. No obstant això, es considera que està en risc mínim perquè viu dins d'una reserva protegida, la Reserva de la Biosfera Tehuacán-Cuicatlán.

## Referències

* ↑ Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.
* ↑ Jones, J. K., Jr. 1977. Rhogeessa gracilis. Mammalian Species, 76: 1-2. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Ratpenat groc centreamericà

El ratpenat groc centreamericà (Rhogeessa tumida) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Viu a Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Hondures, Mèxic i Nicaragua. Els seus hàbitats són els boscos, tant perennes com caducifolis, les zones obertes i els poblets. Es tracta d'un animal insectívor. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Miller, B.; Reid, F.; Arroyo-Cabrales, J.; Cuarón, A. D.; de Grammont, P. C. Rhogeessa tumida. UICN 2012. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2012, consultada el 30 gener 2014.

## Enllaços externs

* Imatge a Flickr
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Lonchophylla orcesi

Lonchophylla orcesi és una espècie de ratpenat de la família dels fil·lostòmids. És endèmic de l'Equador. Fou anomenat en honor del zoòleg equatorià Gustavo Orces.

## Descripció
### Dimensions

És un ratpenat de petites dimensions, amb una llargada del cap i del cos de 61 mm, la llargada de l'avantbraç de 47 mm, la llargada de la cua d'11 mm, la llargada dels peus de 14,8 mm, la llargada de les orelles de 17 mm i un pes de fins a 22 g.

### Aspecte

El pelatge és de mitjana llargada i tou i s'estén dorsalment per la primera meitat de l'avantbraç. Les parts dorsals són marrons clares, més fosques al cap i amb la base dels pèls blanquinosa, mentre que les parts ventrals són marró-grisenques amb la base dels pèls grisa. El musell és llarg, amb el llavi inferior travessat per un profund solc longitudinal envoltat per dos coixinets carnosos que s'estén molt més enllà del superior. La fulla nasal és lanceolada, ben desenvolupada i amb la porció anterior soldada al llavi superior. Les orelles són curtes i triangulars, amb l'extremitat arrodonida i ben separades entre si. Les ales són acoblades posteriorment, sobre els turmells. La cua és curta i sobresurt amb l'extremitat de la superfície dorsal de l'uropatagi. El calcani és més curt que el peu.

## Biologia
### Alimentació

S'alimenta de nèctar i algun insecte.

## Distribució i hàbitat

Aquesta espècie és coneguda només en una localitat de la Província d'Esmeraldas a l'Equador septentrional.
Viu a les selves pluvials subtropicals a aproximadament 1.200 metres d'altitud.

## Estat de conservació

La Llista Vermella de la UICN, tenint en compte que es tracta d'una espècie descoberta recentment i encara hi ha poca informació sobre la seva distribució, l'estat de la població, les amenaces i els requisits ecològics, classifica L. orcesi com a espècie amb dades insuficients (DD).

## Referències

* 1 2 «Lonchophylla orcesi» (en anglès). Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN). [Consulta: 2 agost 2014].
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 299. ISBN 978-0801893049.
* ↑ Tirira, 2007

## Bibliografia

* Diego S. Tirira, Mamíferos del Ecuador: Guía de campo, Ediciones Murciélago Blanco, 2007. ISBN 9789978446515 (castellà)
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Ratpenat d'espatlles grogues de Soriano

El ratpenat d'espatlles grogues de Soriano (Sturnira sorianoi) és una espècie de ratpenat de la família dels fil·lostòmids. Viu a Bolívia, Veneçuela i, possiblement, algun país entre aquests dos. No se sap gaire cosa sobre el seu hàbitat i la seva ecologia. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Pacheco, V.; Molinari, J. Sturnira sorianoi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 20 abril 2013.
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Platyrrhinus matapalensis

Platyrrhinus matapalensis és una espècie de ratpenat de la família dels fil·lostòmids que es troba als vessants occidentals dels Andes, a l'oest de l'Equador i al nord-oest del Perú, des de 54 fins a 680 metres. Aquesta espècie fou considerada com a població occidental de P. helleri, però el seu parent més proper és en realitat P. brachycephalus. L'espècie fou anomenada en honor de Matapalo, la seva localitat tipus.
P. matapalensis és una espècie petita de Platyrrhinus. Té una franja estreta però clara a l'esquena. Normalment, el pèl de la panxa és bicolor. Al costat superior dels peus hi ha pèls espessos i llargs. El pèl de l'esquena és marró clar i el de la panxa marró. La llargada total varia entre 56 i 65 mm, la llargada dels peus inferiors entre 10 i 13 mm, el pes entre 16 i 20 g, la llargada de l'orella entre 16 i 19 mm i la llargada de l'avantbraç entre 37 i 39 mm.

## Referències

* Velazco, P.M. 2005. Morphological phylogeny of the Bat Genus Platyrrhinus Saussure, 1860 (Chiroptera: Phyllostomidae), with the Description of Four New Species. Fieldiana Zoology (n.s.) 105:1-53.
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Żebbuġ (Gozo)

Żebbuġ, lit. ‘olives’, és una ciutat de Malta, situada a l'illa de Gozo. En el cens de 2005 tenia 1770 habitants i una superfície de 7,6 km². El poblament és molt més antic, almenys de l'edat del bronze.

## Referències

* ↑ Bugeja, P. Kelmet il-Malti. Malti-Ingliż. Ingliż-Malti (en maltès i anglès). 3a edició. Associated News, 1988, p. s.v. «źebbuġ».

## Enllaços externs

* http://www.holiday-malta.com/resort/gozo/village/zebbug/Villageofzebbug.htm Arxivat 2006-05-19 a Wayback Machine.
# Cynomops tonkigui

Cynomops tonkigui és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids. Viu a les planes del nord-est de Sud-amèrica, així com els vessants orientals dels Andes a Colòmbia i l'Equador. El seu hàbitat natural són els boscos primaris perennifolis. El seu nom específic, tonkigui, significa 'ratpenat' en huao terero. Com que fou descobert fa poc, encara no se n'ha avaluat l'estat de conservació.

## Referències

* ↑ Moras, Ligiane M.; Gregorin, Renato; Sattler, Thomas; Tavares, Valéria da C. «Uncovering the diversity of dog-faced bats of the genus Cynomops (Chiroptera: Molossidae), with the redescription of C. milleri and the description of two new species» (en anglès). Mammalian Biology, 89, 2018, pàg. 37–51. DOI: 10.1016/j.mambio.2017.12.005. ISSN: 16165047.
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :
# Pteronotus alitonus

Pteronotus alitonus és una espècie de ratpenat de la família dels mormoòpids. Viu al Brasil, la Guaiana Francesa, Guyana i Surinam. No se sap gaire cosa sobre el seu comportament, però es creu que prefereix els boscos densos. Emet ultrasons a una freqüència de 59 a 60 KHz. Es tracta d'una espècie de Pteronotus de mida mitjana, amb un pes de 20–26 g. El seu nom científic, alitonus, significa 'to diferent' en llatí.

## Referències

* ↑ Pavan, Ana C; Bobrowiec, Paulo E D; Percequillo, Alexandre R «Geographic variation in a South American clade of mormoopid bats, Pteronotus (Phyllodia), with description of a new species» (en anglès). Journal of Mammalogy, 99, 3, 2018, pàg. 624–645. DOI: 10.1093/jmammal/gyy048. ISSN: 0022-2372.
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Pteronotus mexicanus

Pteronotus mexicanus és una espècie de ratpenat de la família dels mormoòpids. És endèmic de Mèxic. La gestació dura aproximadament quatre mesos i mig i les cries solen néixer cap al final de la primavera. P. mexicanus i P. mesoamericanus divergiren de P. fuscus fa aproximadament 1,3 milions d'anys, durant el Plistocè mitjà. El seu nom específic, mexicanus, significa 'mexicà' en llatí.

## Referències

* ↑ «Mexico Endemic Mammals Checklist» (en anglès).
* ↑ Gary G. Kwiecinski, Scott C. Pedersen, Hugh H. Genoways, Peter A. Larsen, Roxanne J. Larsen, Justin D. Hoffman, Fitzroy Springer, Carleton J. Phillips i Robert J. Baker «Bats of Saint Vincent, Lesser Antilles» (PDF) (en anglès). Special publications — The Museum, Texas Tech University, 68, 2018.
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Ratpenat de llança de Keenan

El ratpenat de llança de Keenan (Gardnerycteris keenani) és una espècie de ratpenat de la família dels fil·lostòmids. Viu a Centreamèrica i Sud-amèrica des de Guatemala fins al nord dels Andes peruans a l'oest i Veneçuela a l'est. S'alimenta d'insectes. La fulla nasal fa 2 cm. Anteriorment era classificat com a subespècie de G. crenulatum. Es tracta de l'espècie més basal del gènere Gardnerycteris. Fou anomenat en honor de C. Marvin Keenan.

## Referències

* ↑ Hurtado i D'Elía, 2018, p. 100.
* ↑ Morales-Martínez et al., 2020, p. 443.

## Bibliografia

* Hurtado, N.; D'Elía, G. «Taxonomy of the Genus Gardnerycteris (Chiroptera: Phyllostomidae)» (en anglès). Acta Chiropterologica, 20, 1, 2018, pàg. 99–115. DOI: 10.3161/15081109ACC2018.20.1.007.
* Morales-Martínez, D. M.; Ramírez-Chaves, H. E.; Colmenares-Pinzón, J. E.; Gómez, L. G. «The Koepcke's spear-nosed bat, Gardnerycteris koepckeae (Gardner and Patton, 1972) (Chiroptera: Phyllostomidae), is not endemic to Peru: first record from the Amazon foothills of Colombia» (en anglès). Mammalia, 84, 5, 2020, pàg. 439–447. DOI: 10.1515/mammalia-2019-0107.
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Cynomops mastivus

Cynomops mastivus és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids. Viu a altituds d'entre 5 i 534 msnm al nord de Sud-amèrica, als vessants orientals dels Andes del Brasil, l'Equador, la Guaiana Francesa, Guyana, Surinam, Veneçuela i, possiblement, Colòmbia. Es tracta de l'espècie més grossa del gènere Cynomops. Té el pelatge sedós. Anteriorment era considerat una subespècie de C. abrasus.

## Referències

* ↑ Moras et al., 2016, p. 472.
* ↑ Moras et al., 2016, p. 473.
* ↑ Moras et al., 2016, p. 471.

## Bibliografia

* Moras, L. M.; Tavares, V. d. C.; Pepato, A. R.; Santos, F. R.; Gregorin, R. «Reassessment of the evolutionary relationships within the dog‐faced bats, genus Cynomops (Chiroptera: Molossidae)» (en anglès). Zoologica Scripta, 45, 5, 2016, pàg. 465–480. DOI: 10.1111/zsc.12169.
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :
# La Corbella Vella

La Corbella Vella és una casa de Sant Hilari Sacalm (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una casa de grans dimensions de planta quadrangular amb coberta a dues vessants amb caiguda a la façana. Està situada en un terreny de fort desnivell per la qual cosa té la meitat de l'edificació de dues plantes i l'altre de tres. El portal principal és d'arc de mig punt adovellat i totes les obertures són de pedra amb llinda monolítica i ampit motllurat. Algunes de les llindes tenen data, 1684 i 1612, i d'altres semblen de factura moderna. Cal destacar una galeria amb barana de fusta, situada al segon pis del cos més alt, a la dreta de l'entrada principal. Davant la porta hi ha un espai enrajolat amb tres esglaons fets de rajols, i un petit mur que marca el desnivell. A l'esquerra de la façana hi ha un rellotge de sol fet amb peces de ceràmica blanca d'època moderna. El parament està arrebossat i pintat de blancs, deixant els carreus ben tallats dels cantos a la vista.
Tot el conjunt ha estat molt restaurat.

## Història

La primera notícia documental és una capbrevació a favor de Berenguer de Farners per Ferrer de Corbera de l'any 1339, però l'edifici actual és del segle xvii amb una important reforma del xx.

## Referències

* 1 2 3 «La Corbella Vella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2017].
# Ratpenat papú menor

El ratpenat papú menor (Pipistrellus papuanus) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que es troba a Indonèsia i a Papua Nova Guinea.

## Referències

* Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Ratpenat tènue. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 27 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
* Distribució mundial d'aquesta espècie. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Josefina Salvador Segarra

Josefina Salvador Segarra, (Castelló de la Plana 20 de febrer de 1920 - València 20 de maig de 2006) fou una violinista i pedagoga valenciana.

## Biografia

Filla del violinista Josep Salvador Ferrer i Matilde Segarra Gil, vivia amb la seua germana, la compositora Matilde Salvador i Segarra, filla predilecta de Castelló, a la capital del Túria i amb aquest passava els estius a Benicàssim. El seu matrimoni amb Fernando Gaos i González Pola va tenir una curta durada, vivint després a València amb la seua germana Matilde, la qual va tenir cura d'ella, que tenia una feble salut, fins als darrers dies. Va desenvolupar diferents vessants de l'art. D'una banda es va dedicar a la música com a intèrpret de violí amb nombroses actuacions arreu del món, sobretot als concerts de la Societat Filharmònica de València.
Estudià a París amb els mestres René Benedetti i George Enescu. Actuà arreu d'Europa i impartí cursos de música. Va ser deixebla del violinista borrianenc Abel Mus i més tard es va dedicar a la docència musical ocupant el càrrec de catedràtica del Conservatori Superior d'Alacant Òscar Esplà. De molt menuda va assistir amb son pare a un concert del pianista Artur Rubinstein a Borriana. Es tractà del seu primer record musical, segons testimoni propi en una entrevista publicada a la premsa de Castelló el 6 de juny de 1998, en la qual recordava la interpretació de Berceuse del Chopis i de la Dansa del Foc de Manuel de Falla. Xavier Casp li dedicà un poema i Salvador Bacarisse dues composicions musicals. D'altra banda, va col·laborar en diverses publicacions periodístiques amb articles com a crítica experta en moda, entre les quals podem citar les publicades al suplement Siete Días del diari Mediterráneo de Castelló o a l'ABC de Sevilla, des dels anys vuitanta fins a finals dels noranta. El poeta Manuel Molina li dedicà el seu llibre Amistad con Miguel Hernández en Alacant el 18 de gener de 1972.

## Referències

* 1 2 Solbes, Rosa. Matilde Salvador, converses amb una compositora apassionada. València: Tàndem Edicions - Universitat Jaume I, 2007.

## Enllaços externs

* «Josefina Salvador Segarra». Diccionari Biogràfic de Dones. Barcelona: Associació Institut Joan Lluís Vives Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Província de La Rioja (Argentina)

La Rioja, al text de la Constitució provincial: Província de la Rioja, és una de les vint-i-tres províncies o estats federats de la República Argentina. És un dels vint-i-quatre estats autogovernats o jurisdiccions de primer ordre que conformen el país, i un dels vint-i-quatre districtes electorals legislatius nacionals. La seva capital i ciutat més poblada és l'homònima La Rioja.
Limita al nord amb la província de Catamarca, a l'est amb Córdoba, al sud amb San Luis i a l'oest amb San Juan. L'expresident Carlos Menem va ser governador d'aquesta província.
El territori, habitat pels grups indígenes dels diaguites, capaianes i olongastes va ser conquerit pels espanyols el segle xvi. Juan Ramírez de Velazco va fundar Todos los Santos de la Nueva Rioja el 1591 sota el govern de Tucumán del Virregnat del Perú. El 1783, amb la creació del Virregnat del Rio de la Plata, el control de la província de La Rioja, amb 10.000 habitants va ser transferit a la intendència de Córdoba, de la qual obtindria la seva autonomia després de la independència de l'Argentina el 1820. Després d'un gran període d'inestabilitat interna de l'Argentina, la província es va unir oficialment (de iure) a la federació el 1853. Durant la resta del segle xix, a diferència de la resta de les províncies del centre del país, La Rioja va rebre molt pocs immigrants; tanmateix, els que s'hi van establir foren majoritàriament sirians i libanesos.

## Referències

* ↑ Constitució de la Província de La Rioja
* ↑ "Jurisdicció de primer ordre" a Argentina
* ↑ Estats Provincials - "La República Argentina és un estat Federal constituït per 23 Províncies i una Ciutat Autònoma".
* ↑ Constitució Nacional Argentina vigent - Segona part "Autoritats de la Nació"

## Vegeu també

* Abaucán
* Regió del Nuevo Cuyo
* Categoria:Persones de La Rioja (Argentina)