OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Districte de Cəbrayıl

Cəbrayıl (àzeri: Cəbrayıl, armeni: Ջաբրայիլ/J̌abrayil), és un districte de l'Azerbaidjan amb el centre administratiu a la ciutat de Cəbrayıl, que es troba a la part sud-oest de la República de l'Azerbaidjan, a les muntanyes menors del Caucas. Limita amb la República Islàmica de l'Iran al sud, el districte de Zangilan al sud-oest, el districte de Qubadli a l'oest, el districte de Khojavend al nord i el districte de Fuzuli a l'est. Des de la guerra de l'Alt Karabakh està administrat per la república d'Artsakh.

## Etimologia

El nom de Jabrayil va ser pres del nom del poble Jabrayil que era el centre de la regió. Jabrayil, que va ser el fundador del poble de Jabrayil, va ser un del seguidors del sultà Ahmed que va viure al segle viii i els territoris entre la muntanya Zuyaret i el riu Araz pertanyien al pare Jabrayil i els seus fills.

## Història

El territori va ser ocupat per les forces armènies el 23 d'agost de 1993, durant la Guerra de l'Alt Karabakh i va ser administrat com a part de la província d'Hadrut de l'autoproclamada República d'Artsakh. La regió té 1.050 quilòmetres quadrats de superfície. 72 escoles secundàries, 8 hospitals, 5 mesquites, 2 museus, 120 monuments històrics, 149 centres culturals i uns 100 pobles van quedar totalment destruïts. A més, el districte es va despoblar. El 9 d'octubre de 2020, el Ministeri de Defensa azerbaidjanès va anunciar que havia entrat a la ciutat central del districte, Jabrayil, de les forces armènies.

## Estructura administrativa

Segons el Comitè Estadístic Estatal de la República de l'Azerbaidjan el 2013, hi havia 1 ciutat, 4 assentaments i 92 pobles al districte que té un territori de 1050 km².

## Demografia

El 1979 hi vivien 43.047 persones. En concret els Azerbaidjanos eren el 98,5% (42.415). La resta eren Russos 1% (434), Armenis 0,1% (41) o Lezgins 0,1% (33). El 1989 hi vivien 49.156 persones.

## Persones destacades

* Ashiq Qurbani (1477-?) - va ser un poeta i cantant folk azerí
* Ashiq Peri (1811-1847) - va ser un poeta i cantant folk azerí

## Referències

* ↑ {{cite web | url = https://www.virtualkarabakh.az/en/post-item/27/109/jabrayil.html
* ↑ «As fighting rages, what is Azerbaijan's goal?» (en anglès). Eurasianet.org, 04-10-2020. [Consulta: 5 octubre 2020].
* ↑ «Cəbrayıl şəhərində Azərbaycan Bayrağı dalğalanır - VİDEO» (en azerbaijani). Ministry of Defense of Azerbaijan, 09-10-2020. [Consulta: 9 octubre 2020].
* ↑ Azərbaycan Respublikasının Dövlət Statistika Komitəsi: İnzibati ərazi bölgüsü təsnifatının qüvvədə olan variantı (CƏBRAYIL RAYONU – 60500001)
* ↑ «население азербайджана». www.ethno-kavkaz.narod.ru. [Consulta: 11 octubre 2020].
* ↑ «Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей.» (en rus). www.demoscope.ru. [Consulta: 11 octubre 2020].
# Districte de Jaintia Hills

El districte de Jaintia Hills és una divisió administrativa de Meghalaya, Índia, el més oriental dels districtes de l'estat, habitat pels jainties o santengs (vegeu Hynniewtrep). La superfície és de 3819 km² i la població de 295.692 habitants (cens del 2001). La capital és Jowai.
Administrativament està format per dues subdivisions (Amlaren i Jowai) i 5 blocs de desenvolupament (blocks) amb 450 pobles. Els blocs són:
* Amlaren
* Laskein
* Saipung
* Thadlaskein
* Khliehriat
Es manté també la tradicional divisió provincial (elaka = província) que existia ja sota els rages de Jaintia, amb 12 elakes:
* 1 Nartiang
* 2 Jowai
* 3 Nongbah
* 4 Nongjngi
* 5 Raliang
* 6 Mynso
* 7 Shangpung
* 8 Sutnga
* 9 Nongphyllut
* 10 Lakadong
* 11 Amwi
* 12 Nongtalang
Les muntanyes Jaintia formen el districte amb elevacions entre 1050 i 1350 metres. Els rius principals són el Umngot, Myntdu, Lukha, Myntang i altres menors

## Història

Per la seva història vegeu Regne Jaintia
El districte es va crear el 22 de febrer de 1972 quan Meghalaya es va separar d'Assam amb el nom de districte de Jowai canviat el 14 de juny de 1973 a Districte de Jaintia Hills.

## Referències

Portal oficial del districte Arxivat 2014-03-28 a Wayback Machine.
# Districte de Kokrajhar

El districte de Kokrajhar és una divisió administrativa d'Assam amb capital a Kokrajhar. El districte té una superfície de 3.169 km² i una població el 2001 de 930.404 habitants. Està situat a la riba nord del Brahmaputra i es va formar per segregació del districte de Goalpara: el 1957 va formar una subdivisió d'aquest districte amb els cinc Duars de Bijni, Sidli, Chirang, Ripu i Guma (4066 km²), i l'1 de juliol de 1983 fou erigida en districte; va perdre la subdivisió fiscal o pargana de Bijni i 347 km² de la pargana de Sidli el 1989 quan es va formar el districte de Bongaigaon (aquestos territoris en foren una part i altres foren transferits d'altres llocs); més tard 20 pobles de Gram Panchayat de Naikgaonamb 40 km (part de la pargana de Chapar al districte de Dhubri) foren units al districte de Kokrajhar.
Les peticions d'autonomia regional de les tribus d'Assam va tenir impacte al poble bodo d'aquest districte. El moviment autonomista el va iniciar el Plains Tribe Council of Assam (PTCA) que porposava un estat separat amb el nom d'Udayachal, per totes les tribus al nord del Brahmaputra. Després l'All Bodo Students' Union (ABSU) va agafar el relleu i demanava la formació d'un estat de Boroland o Bodoland. La guerrilla armada va tenir el seu punt de màxima intensitat entre 1985 i 1992 quan es va produir un acord amb l'ABSU que fou signat el 20 de febrer de 1993 pel qual es va constituir el Bodoland Autonomous Council (BAC). Aquesta entitat té competències en alguns aspectes en set dels districtes d'Assam i té la seu a aquest districte, a Kokrajhar. El 7 de desembre del 2003 els acords tripartits entre l'Índia, el govern de l'estat d'Assam i el grup armat Bodoland Liberation Tiger Force (o Bodo Liberation Tiger) van establir el Bodoland Territorial Council.
Administrativament està format per dues subdivisions (Kokrajhar i Gossaigaon) i cinc tehsils:
* Gossaigaon
* Bhowraguri
* Dotoma
* Kokrajhar
* Sidli

## Llocs interessants

* Onthai Gwlao a la riba del Gwrang.
* Temple de Mahamaya
* Thandwi Bineswar Brahma Memorial Park
* Daimalu Park

## Enllaços externs

* Kokrajhar District Administration
* Bodoland Homepage
* BTC homepage Arxivat 2010-10-02 a Wayback Machine.
# Districte de Koraput

El districte de Koraput (oriya େକାରାପୁଟ) és una divisió administrativa d'Orissa amb capital a Koraput. La superfície és de 8.379 km² i la població d'1.177.954 habitants.

## Administració

Està format per dues sub-Divisions i 14 tehsils:
* Koraput
** 1. Koraput
** 2. Bandhugaon
** 3. Lamtaput
** 4. Laximipur
** 5. Nandapur
** 6. Pottangi
** 7. Semliguda
** 8. Dasmanthpur
** 9. Narayanpatna
* Jeypore
** 1. Jeypore
** 2. Baipariguda
** 3. Borigumma
** 4. Kotpad
** 5. Kundra
El blocs de desenvolupament (blocs) són també 14:
* 1. Baipariguda
* 2. Bandhugan
* 3. Borigumma
* 4. Dasamanthpur
* 5. Jeypore
* 6. Koraput
* 7. Kotpad
* 8. Kundra
* 9. Lamtaput
* 10. Laximipur
* 11. Semliguda
* 12. Narayanpatna
* 13. Nandapur
* 14. Pottangi
Hi ha cinc ciutats amb una municipalitat, 226 gram panchayats i 1997 pobles (82 deshabitats)

## Història

En temps dels reis Nales, la capital era Pushkari prop de la moderna Umarkot. A l'època medieval la capital era a Nandapur sota els reis Silavamsi i de vegades sota els reis de la dinastia solar. Vikram Dev, de la dinastia solar va tarslladar la capital a Jeypore a la meitat del segle xvii i Koraput no va destacar fins al 1870 quan els britànics la van escollir per la seva situació saludable i va ser capital d'una subdivisió del districte de Vizagapatam formada pels tahsils zamindaris de Koraput, Nowrangapur, Jeypore, Pottangi, Malkangiri i Padwa, a la comarca de l'Agència. El tahsil de Koraput mateix tenia una superfície de 1.738 km² i població de 73.818 habitants la major part tribals, en 611 pobles. El zamindari pertanyia al raja de Jeypore. La capital era Koraput amb 1.560 habitants el 1901.
El districte es va crear el 1905 segregat del districte de Vizagapatam i fou transferit a Orissa quan es va crear aquesta província el 1936. L'octubre de 1992 es va segregar la part al sud-oest i es va crear el districte de Malkangiri.

## Llocs d'interès

* Tempe i cova de Gupteswar Shiv
* Temple Jagannath (Sabara Srikhetra)
* Jardí botànic de l'Alt Kolab
* Túnel Maliguda
* Cascada Duduma

## Ciutats principals

* Jeypore
* Koraput
* Sunabeda
* Damanjodi

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Exnllaços externs

* Mapa Arxivat 2007-04-04 a Wayback Machine.
* Portal oficial del districte
# Districte de Ma-ubin

El districte de Ma-ubin (o Maubin) és una divisió administrativa de la divisió d'Ayeyarwady al sud-oest de Myanmar. La superfície és de 4278 km² i la població d'1.056.952 habitants. El nom deriva de ma-u, un arbre (nauclea cadamba). Està situat al cap de la part baixa del delta de l'Irauadi.

## Administració

Administrativament està format per quatre townships:
* Maubin
* Pantanaw
* Nyaungdon
* Danuphyu o Danubyu
Al seu torn estan dividits en total en 39 wards, 235 grups de pobles i 1642 pobles.

## Rius

El riu principal, a part l'Irauadi, és el To o China Bakir (a l'est) anomenat en una part com Yazudaing.

## Pagodes

Per a més informació: pagoda.
Al township de Maubin:
* Shwephonemyint
* Myoopawtawmu
* Sein Mya Kan Tar
* Akyawsulyanmyattonetan
Al de Pantanaw:
* Maharmyatmuni
* Kyaikhtiyoe
* Shwemyintin
* Kyaikhanane
Al de Nyaungtone
* Atulamarazane
* Mochote
* Nainganaye
* Oakshithla pagoda
I al de Danuphyu
* Kyaikalunpun
* Pyilonechantar

## Ponts

Hi ha quatre ponts al districte: Pont de Maubin, Pont de Khattiya, Pont del pas del riu de Pantanaw i pont de Bo Myat Htun.

## Història

El 1825 a la primera Guerra Anglo-Birmana, el general birmà anomenat el Maha Bandula amb 20.000 homes, va fer front a Danubyu als britànics manats pel general Cotton, amb dos columnes que foren delmades. El comandant en cap, Sir Archibald Campbell, va enviar reforços i artilleria i el primer dia de bombardeig el Maha Bandula va resultar mort i els birmans van evacuar la ciutat.
A la segona Guerra Anglo-Birmana Danubyu no va presentar resistència (1852) però després de la conquesta de Prome, un ex thugyi de nom Nga Myat Tun, va reunir una força que va rebutjar diversos atacs de petits destacaments britànics; finalment una força nombrosa britànica el va desallotjar.
La regió fou integrada al districte d'Henzada i Rangoon, però el 1875 es va formar el districte de Thongwa que agafava el nom d'un poble proper a la vila de Ma-ubin. Després aquest districte es va dividir el 1892 i es va formar el districte de Myaungmya i el 1903 es va segregar el districte de Pyapon; en aquest darrer any el nom del districte, Thongwa, fou canviat per Ma-ubin, declarada nova capital. El districte tenia 176.000 el 1881, 216.930 el 1891 i 283.122 el 1901. Va quedar dividit en dues subdivisions (Ma-ubin i Yandoon) i quatre townships (Ma-ubin, Pantanaw, Yandoon i Danubyu). La subdivisió de Ma-ubin estava formada pels townships de Ma-ubin i Pantanaw i la de Yandoon pels de Yandoon i Danubyu. Hi havia 422 pobles amb un cap. La capital des de 1903 fou Ma-ubin. La població era en tres quartes parts birmana, amb alguns karens, kayahs i altres minories. El 95% eren budistes amb 5.100 cristians quasi tots karens. El township de Ma-ubin mesurava 1.352 km² i la població era de 77.792 habitants; la capital era Ma-ubin (6.623 habitants el 1901) i tenia altres 118 pobles.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Districte de Maubin Arxivat 2009-12-26 a Wayback Machine.
# Districte municipal d'Akmenė

El Districte municipal d'Akmenė (en lituà: Akmenės rajono savivaldybė) és un dels 60 municipis de Lituània, situat dins del comtat de Šiauliai, i que forma part de la regió de Samogitia. La capital del municipi és la ciutat de Naujoji Akmenė.

## Estructura

* 3 ciutats: Akmenė, Naujoji Akmenė i Venta;
* 2 pobles: Kruopiai i Papilė;
* 165 viles

## Seniūnijos del districte municipal d'Akmenė

* Akmenės seniūnija (Akmenė)
* Kruopių seniūnija (Kruopiai)
* Naujosios Akmenės kaimiškoji seniūnija (Naujoji Akmenė)
* Naujosios Akmenės miesto seniūnija (Naujoji Akmenė)
* Papilės seniūnija (Papilė)
* Ventos seniūnija (Venta)

## Enllaços externs

* Informació turística Arxivat 2006-10-27 a Wayback Machine.
* Mapa del districte Arxivat 2004-08-22 a Wayback Machine.
# Districte municipal de Plungė

El Districte municipal de Plungė (en lituà: sumerge rajono savivaldybė), és un dels 60 municipis de Lituània, situat dins del comtat de Telšiai. La capital és la ciutat de Plungė. Cobreix una àrea de terreny de 1105 km².
Les principals atraccions turístiques és el llac Plateliai i el proper poble Plateliai. Durant tot l'any i especialment a l'estiu, aquest municipi atreu molts pelegrins catòlics de totes parts del món per a les seves celebracions cristianes anuals a Žemaičių Kalvarija.

## Estructura

* 1 ciutats: Plungė
* 4 poblaciones - Alsėdžiai, Kuliai, Plateliai y Žemaičių Kalvarija
* 206 pobles

## Seniūnijos

* Alsėdžių seniūnija (Alsėdžiai)
* Babrungo seniūnija (Babrungas)
* Kulių seniūnija (Kuliai)
* Nausodžio seniūnija (Varkaliai)
* Paukštakių seniūnija (Grumbliai)
* Platelių seniūnija (Plateliai)
* Plungės miesto seniūnija (Plungė)
* Stalgėnų seniūnija (Stalgėnai)
* Šateikių seniūnija (Šateikiai)
* Žemaičių Kalvarijos seniūnija (Žemaičių Kalvarija)
* Žlibinų seniūnija (Žlibinai)

## Galeria

* Llac Plateliai
* Llac Reiskių

## Referències

* ↑ «Žemaičių Kalvarija as Sacret place» (en lituà). [Consulta: 22 octubre 2013].

## Enllaços externs

* Districte municipal de Plungė Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. – Portrait of the Regions of Lithuania (anglès)
# Districtes de Maurici

Els districtes de la República de Maurici són la circumscripció territorial de segon ordre després de les illes de Maurici. Maurici està dividit en nou districtes en què s'hi troben 2 ciutats, 4 pobles i 130 aldees, i la seva capital és Port Louis.
El districte de Plaines Wilhems consisteix principalment en quatre pobles, que són Beau-Bassin Rose Hill, Curepipe, Quatre Bornes i Vacoas-Phoenix. Els altres districtes estan formats per diferents aldees, algunes d'elles subdividides en diferents suburbis. A data de 31 de desembre de 2012, la població urbana era de 536,086 i la rural de 718,925.
L'illa de Rodrigues solia ser el desè districte de Maurici, va obtenir l'estatus d'autonomia el 2002, la seva capital és Port Mathurin.. La capital de les illes Agaléga és Vingt Cinq.
| Districte | Àrea km² | Població (31 de desembre de 2012) |
| Rivière Noire (1) | 259 | 79,247 |
| Flacq (2) | 297.9 | 141,586 |
| Grand Port (3) | 260.3 | 116,211 |
| Moka (4) | 230.5 | 81,820 |
| Pamplemousses (5) | 178.7 | 140,511 |
| Plaines Wilhems (6) | 203.3 | 387,372 |
| Port Louis (7) | 42.7 | 127,454 |
| Rivière du Rempart (8) | 147.6 | 110,235 |
| Savanne (9) | 244.8 | 70,575 |
| Total | 1864.8 | 1,255,011 |

## Referències

* 1 2 3 Ministry of Finance & Economic Development. «ANNUAL DIGEST OF STATISTICS 2012» p. 22. Government of Mauritius, 2012. Arxivat de l'original el 5 de març 2016. [Consulta: 20 octubre 2013].
# Divisió de Chhatrapati Sambhajinagar

La divisió de Chhatrapati Sambhajinagar és una entitat administrativa de Maharashtra, a l'Índia, i abans de l'Estat de Hyderabad.
La capital és Aurangabad. La població el 1881 era de 2.610.247, el 1891 de 2.909.561 i el 1901 de 2.363.114 habitants, el 89% hindús. A començament del segle XX tenia 20 ciutats o viles i 5490 pobles (les ciutats principals a més de la capital eren Jalna, Kadirabad, Nander, Bhir, Amba, i Parli). El territori de la divisió forma una regió històrica coneguda com a Marathwada (Marathi: मराठवाडा) que vol dir país dels dhangars.
El 1905 la formaven els següents districtes:
* Aurangabad
* Parbhani
* Nander
* Bhir
Fou part del principat protegit, i després de l'Estat de Hyderabad (independent 1947-1948 i sota ocupació de l'Índia des de 1948) fins que l'1 de novembre de 1956 fou transferida a l'estat de Bombai que el 1960 fou dividit en Maharashtra i Gujarat.
Actualment la divisió està formada per 8 districtes:
* Aurangabad
* Jalna
* Parbhani
* Hingoli
* Nanded
* Bid
* Latur
* Osmandabad

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Enllaços externs

* http://maharashtra.gov.in/marathi/mahInfo/aurangabadDivision.php
# Divisió de Dacca

La divisió de Dacca o de Dhaka és una entitat administrativa de Bangladesh amb capital a la ciutat de Dhaka. La superfície és de 31.119,97 km² i la població de 38.678.000 habitants (2000). Oficialment ha adoptat el nom de divisió de Dhaka, i és formada per 17 districtes, amb 1 corporació municipal, 58 municipalitats, 21 thanes, 119 upaziles, 1.239 union parishads, 12.765 mouzes, 549 wards, 1.623 mahalles i 25.244 pobles. Els districtes són:
* Districte de Dacca o Dhaka
* Districte de Gazipur
* Districte de Narsingdi
* Districte de Manikganj
* Districte de Munshiganj
* Districte de Narayanganj
* Districte de Mymensingh
* Districte de Sherpur
* Districte de Jamalpur
* Districte de Netrokona
* Districte de Kishoreganj
* Districte de Tangail
* Districte de Faridpur
* Districte de Madaripur
* Districte de Shariatpur
* Districte de Rajbari
* Districte de Gopalganj
Sota domini britànic ja formava una divisió amb quatre districtes (1901):
* Districte de Dacca
* Districte de Mymensingh
* Districte de Faridpur.
* Districte de Backergunge
La superfície era de 41.276 km² i la població:
* 7.597.500 el 1872
* 8.707.040 el 1881 (28.022 pobles)
* 9.845.296 el 1891
* 10.793.988 el 1901

## Bibliografia

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Divisió de Gorakhpur

La divisió de Gorakhpur és una entitat administrativa de l'estat d'Uttar Pradesh a l'Índia amb capital a Gorakhpur. És formada pels districtes de Gorakhpur, Kushinagar, Devaria i Maharajganj. El 1901 estava formada per tres districtes: Gorakhpur, Basti, Azamgarh. La formaven 19.135 pobles. Gorakhpur era la principal (llavors tenia 64.148 habitants). Incloïa el lloc de Kapilavastu lloc de naixement de Buda, al nord del districte de Basti. La divisió fou creada a finals del segle XIX. Els seus rius principals eren el Rapti Occidental i el Petit Gandak. La superfície era de 24.393 km² i la població era: : 4.810.016 (1872); 5.852.386 (1881), : 6.508.526 (1891) i 6.333.012 (1901).
# Divisió de Rajshahi

La divisió de Rajshahi és una entitat administrativa de Bangladesh, que forma la part nord-oest del país. La capital és Rajshahi. Té una població a l'entorn de trenta-cinc milions d'habitants (darrer cens de 1998: 29.992.955 habitants) i una superfície de 34.513 km².

## Administració

Administrativament al formen 16 districtes, 128 upaziles i 1.092 unions. Hi ha una corporació municipal, 4 thanes, 57 municipalitats, 543 wards, 33 enclavaments i 23.475 pobles. Els districtes són:
* Districte de Rajshahi
* Districte de Naogaon
* Districte de Natore
* Districte de Nawabganj
* Districte de Pabna
* Districte de Sirajganj
* Districte de Bogra
* Districte de Joypurhat
* Districte de Dinajpur
* Districte de Thakurgaon
* Districte de Panchagarh
* Districte de Rangpur
* Districte de Nilphamari
* Districte de Kurigram
* Districte de Gaibandha
* Districte de Lalmonirhat

## Rius

Els rius principals són: Padma (Ganges), Brahmaputra, Jamuna, Ghaghat, Karatoya, Atrai, Punarbhaba, Mahananda, Tista i Dharla.

## Ciutats

Les ciutats principals són: Rajshahi, Rangpur, Sirajganj, Bogra, Pabna i Dinajpur. Hi ha aeroports a Rajshahi i Saidpur.

## Llocs destacats

* Temple Kantajew al nord de Dinajpur, hindú
* Sompur Bihar, budista
* Varendra Research Museum a Rajshahi
* Mohasthangar, jaciment arqueològic
* Temple de Puthia
* Mesquita de Bagha
* Palau de Dighapatia
* Mesquita Kushumba a Naogaon
* Mesquita Shona a Chapai Nawabgonj.
* Sopnopuri, a Rangpur.
* Chalan Beel, llac
* Pairabondh, a Rangpur

## Història

La divisió fou part del govern de la província de Bengala i incloïa el districte de Darjeeling; el 1905 fou transferida a Bengala Oriental i Assam i se li va afegir el districte de Malda mentre que el de Darjeeling rou agregat a la divisió de Bhagalpur de Bengala (occidental). Bengala es va reunificar al cap de pocs anys. la capital era Jalpaiguri i la ciutat principal Sirajganj amb 23.114 habitants el 1901, seguida de Rampur Boalia (21.589). Gaur i Pandua, antigues capitals, estan dins la divisió i tanmateix algunes ciutats destacades de l'època musulmana com Devikot, Ghoraghat, Mahasthan i Sherpur.
La població era de 7.955.087 el 1872, de 8.280.893 el 1881, i de 8.609.007 el 1891. El 62,4% eren musulmans, el 36,3 hindús i la resta animistes, budistes, i cristians. Hi havia en total 18 ciutats i 31.303 pobles. Els districtes eren:
* Districte de Rajshahi
* Districte de Pabna
* Districte de Bogra
* Districte de Dinajpur
* Districte de Rangpur
* Districte de Jalpaiguri
* Districte de Malda
Amb la partició del 1947 la major part (tota la divisió excepte els districtes de Jalpaiguri i Malda) van quedar dins el Pakistan, a la província de Pakistan Oriental, que va esdevenir independent el 1971 com a Bangladesh.

## Bibliografia

* Banglapedia, Rajshahi Division Arxivat 2011-09-25 a Wayback Machine.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Divisió de Sitapur

La divisió de Sitapur fou una entitat administrativa de la província d'Oudh formada per tres districtes: Sitapur, Hardoi, Kheri. Va existir entre 1858 i 1901. La capital era Sitapur. La superfície era de 19.567 habitants i tenia 21 ciutats i 5.824 pobles amb una població total el 1881 de 2.777.803 habitants dels quals el 87,5% eren hindús i el 12,3% musulmans. Les ciutats principals eren Shahabad, Sandila, Khairabad, Bilgram, Malawan, Laharpur i Hardoi.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.