# Idhna

Idhna (àrab: إذنا, Iḏnā) és una ciutat palestina de la governació d'Hebron, a Cisjordània, situada a 13 quilòmetres a l'oest d'Hebron i un kilòmetre a l'est de la Línia Verda. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 25.107 habitants el 2016.
Idhna està dividits físicament en parts del sud i el nord pel Wadi al-Feranj. La principal font d'ingressos d'Idhna és l'agricultura i la superfície total de la ciutat és de 21,526 dúnams (215 km²), dels quals 2.809 dúnams (28 km²) estan edificats. Idhna és governada per un consell municipal de tretze membres i sis departaments.

## Història

Idhna ha estat habitada des d'època cananea (Edat de bronze), evidenciat per les restes antigues trobades a la ciutat. La ciutat s'identifica amb la ciutat bíblica de Dannah, esmentada a Josuè 15:49. Hebreus, romans d'Orient i àrabs successivament controlaren la ciutat i s'hi ha trobat monedes, estàtues, tombes i ceràmica dels diferents governants de la ciutat al llarg de la seva història.

### Època otomana

Idhna fou incorporada a l'Imperi Otomà en 1517 junt amb la resta de Palestina, i en 1596 apareix als registres fiscals com a part de la nàhiya de Halil al liwà d'al-Quds. Tenia una població de 68 llars, totes musulmanes. Els habitants de la vila pagaven impostos sobre el blat, l'ordi, l'olivera, les vinyes, els arbres fruiters, les cabres i els ruscs.
Edward Robinson, qui va visitar Idhna en 1838, va registrar que les dues parts de la ciutat estaven dirigides per un xeic i els habitants de cada part seguien i recolzaven el seu respectiu xeic en baralles internes. Al costat d'Idhna hi ha les ruïnes del poble original que està totalment cobert per camps cultivables. S'hi van trobar tesserae (pedres de mosaic) de marbre.
L'explorador francès Victor Guérin va visitar Idna en juny de 1863. Va descriure un poble amb gairebé 500 habitants, dividit en dos districtes, cadascun governat per un xeic. Moltes cases, especialment un petit bordj, tenien subestructures de pedra que, a totes les seves aparences, es remuntaven a l'antiguitat.
Una llista de pobles otomans de l'any 1870 va mostrar que Idna tenia 22 cases i una població de 108, tot i que el recompte de població només incloïa homes.
En 1883, el Fons per a l'Exploració de Palestina va descriure Idhna en el seu Survey of Western Palestine com «un petit poble al vessant sud d'un turó […] dividit per una petita depressió en dos.» SWP també va trobar que prop de la ciutat hi havia diverses coves grans amb nínxols per a llums o calaveres.

### Mandat Britànic de Palestina

En el cens de Palestina de 1922, dut a terme per les autoritats del Mandat Britànic Idhna tenia 1.300 musulmans, que va augmentar en el Cens de Palestina de 1931 fins a 1.719 musulmans en 317 cases.
En el cens de 1945 la població d'Idna era de 2.190 musulmans, que posseïen 34,002 dúnams de terra segons un estudi oficial de terra i població. 528 dúnams eren plantacions i regadius, 14,481 per a cereals, mentre 153 dúnams eren sòl edificat.

### Període modern

Després de la Guerra araboisraeliana de 1948 i els acords d'armistici de 1949, Idhna va quedar sota un règim d'ocupació jordana. Des de la Guerra dels Sis Dies en 1967, Idhna ha romàs sota ocupació israeliana. La població del cens de 1967 realitzada per les autoritats israelianes era de 3.713 habitants.
El 25 d'abril de 2015, Mahmoud Abu Jheisha, de 20 anys, d'Idhna va ser assassinat a Hebron després d'haver estat acusat d'atacar diverses vegades a un soldat israelià.

## Referències

* ↑ 2007-2016 PCBS census Arxivat 2013-07-05 at Archive.is. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107.
* 1 2 Robinson and Smith, 1856, pp. 69-70
* ↑ Demolitions, threats of demolitions and evictions in Idhna town - Hebron Governorate Arxivat 2007-05-28 a Wayback Machine. Land Research Center. 24 February 2007
* ↑ Municipality of Idna Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. Idna Municipality.
* ↑ Prewitt, J.F.. International Standard Bible Encyclopedia. I(A-D), 1915. ISBN 08028 37859. ISBN 0-8028-3781-6.
* ↑ History of Idna Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Idna Municipality.
* ↑ Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 124.
* ↑ Guérin, 1869, pp. 364-5
* ↑ Socin, 1879, p. 155
* ↑ Hartmann, 1883, p. 142, noted 60 houses
* ↑ Conder and Kitchener, 1883, SWP III, p. 305
* ↑ Conder and Kitchener, 1883, SWP III, p. 330
* ↑ Barron, 1923, Table V, Sub-district of Hebron, p. 10
* ↑ Mills, 1932, p. 32.
* ↑ Gobierno de Palestina, Departamento de Estadística, 1945, p. 23
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 50
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 93 Arxivat 2012-09-07 at Archive.is
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 143 Arxivat 2013-01-31 at Archive.is
* ↑ Perlmann, Joel. «The 1967 Census of the West Bank and Gaza Strip: A Digitized Version», novembre 2011 – febrer 2012. [Consulta: 24 juny 2016].
* ↑ Arxivat 2015-05-12 a Wayback Machine. Ma'an 25/4/2015

## Bibliografia

* Barron, J.B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, C.R.; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 3. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1883.
* Gobierno de Jordan, Departamento de Estadística. First Census of Population and Housing. Volume I: Final Tables; General Characteristics of the Population, 1964.
* Gobierno de Palestina, Departamento de Estadística. Village Statistics, April, 1945, 1945.
* Guérin, V. Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (en francès). 1: Judee, pt. 2. París: L'Imprimerie Nationale, 1869.
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Hartmann, M. «Die Ortschaftenliste des Liwa Jerusalem in dem türkischen Staatskalender für Syrien auf das Jahr 1288 der Flucht (1871)». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 6, 1883, pàg. 102–149.
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2.
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E. H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.
* Robinson, E.; Smith, E,. Biblical Researches in Palestine and the Adjacent Regions. 2. Boston: Crocker & Brewster, 1856.
* Socin, A. «Alphabetisches Verzeichniss von Ortschaften des Paschalik Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 2, 1879, pàg. 135–163.