# Antoni Barnés i Gultresa

Antoni Barnés i Gultresa (Sant Feliu de Guíxols, 5 de febrer del 1910 - Girona, 29 de gener del 1985) va ser músic i compositor, especialment de sardanes, violinista, trombonista i fiscornaire. Ocasionalment signà amb el pseudònim Tonycelly, especialment en els ballables que compongué.

## Biografia

Als 12 anys es traslladà a viure a Girona. Estudià violí amb el professor Joaquim Vidal i Muní, Vila. Aprengué altres instruments de forma autodidacta: viola, trombó de vares i fiscorn. En els anys 1941 i 1942, Antoni Barnés tocà com a viola en la breu Orquestra Filharmònica de l'"Obra Sindical de Educación y Descanso" de la "Confederación Nacional de Sindicatos".
A continuació, una relació de les cobles, orquestres i orquestrines de les que va formar part, com a músic i en algunes com a fundador i impulsor. A vegades simultaniejava dues o més formacions: Orquestrina Brillant Jazz (1930-1941), Cobla-orquestra La Principal de Bordils (1931-1932), Cobla-orquestra Xaxu (1932-1933), Cobla-orquestra Barnés (1941-1944), Cobla-orquestra Gran Gala (1944-1949), Cobla-orquestra La Farnense (1949-1950), Cobla-orquestra La Principal de Girona (1950-1952*) i Cobla-orquestra Selección (1952-1957). Aquesta darrera no té res a veure amb l'orquestra granollerina Selección que Josep Maria Ruera fundà el 1944, i que existí fins al 1963.
* L'any 1952 Eliseu Boix i Galís i Ramon Perich i Marquès, representants de la Cobla-orquestra Bolero varen negociar amb el mestre Barnés la cessió del nom de Principal de Girona.
Entre 1933 i 1956 va impulsar i dirigir la rondalla Harmonia Musical, integrada per un conjunt de joves instrumentistes de corda. Exercí de professor particular de música a Girona.
Com a compositor fou autor d'un centenar de sardanes, una sarsuela, ballables i motets. El Museu d'Història de Girona rebé la donació del seu fons de partitures i particel·les de mans dels seus fills, Josep Barnés i Ros, Lídia Barnés i Ros i Rita Barnés i Ros, al morir la seva esposa Soledad Ros i Molar, Solita, l'any 2003.
Antoni Barnés i Gultresa té un carrer dedicat a la mateixa ciutat de Girona des de l'any 2007.

## Obres

* Fang de cabaret (anys 30), sarsuela
* Terminamos ya, galop, signat Tonycelly

### Sardanes

* Alè català, signada Tonycelly
* Alegria
* Amàlia
* Amoreta
* Angelineta
* Apa... Güell! (1949)
* L'avi Llor
* Banyuls (1948), enregistrada per la La Principal de Barcelona a l'LP Sardanes de Banyuls (1888-1988) (Barcelona: Música per a Anna, 1988. Ref. 21.1369)
* Barquejant a Pedret, obligada de tible
* Benvinguda Magdalena
* Bonic S'Agaró (1976)
* La campaneta
* Cantem tots
* Contrapunt (1947)
* Cors alegres
* De Lourdes a Montserrat
* Dinàmic Joan (1976)
* Dindinel·la
* Dintre el galliner (1950), enregistrada en els CD L'Audició 2 i Sardaxou 1 per la Cobla Contemporània (Barcelona: PICAP, 2005 i 2006, ref. ? i 91.0469.02, respectivament)
* Dolç idil·li (1941)
* En Cid petit (1958)
* Encarna
* Entremaliada
* Enyorança
* Esclat de joia
* Fent caramboles
* Festejant
* Fires de Girona (1950)
* Florinda
* Francisca
* La gata i el belitre
* Gentil Maria Dolors
* Gentil Maria Mercè (1976)
* Gentil parella
* Germanes Solà
* Guixolenca
* El gust dels teus llavis
* Joana gentil (1962)
* Juganera
* Lídia
* Lidieta o Lydieta, a la seva filla Lídia Barnés i Ros
* Maig gentil (1949)
* Mainadeta (1941)
* La Margarida i la Nuri (1949)
* Maria bonica (1949)
* Marilena
* La més formosa
* La meva Rita, a la seva filla Rita Barnés i Ros
* Montserrat, obligada de tenora
* La nena que no sap plorar
* Noies de Farners (1949)
* Noies gironines
* Onze de setembre, signada Tonycelly
* Pepita
* Per tu Girona
* Petit i eixerit
* El petit timbaler
* La puntaire (1950)
* Quanta pleitesia!
* La Quica (1949)
* Recordant la infantesa
* Recordant Olot (1970)
* Riallera
* Saltirona (1977), la darrera sardana
* Sempre junts
* Solita, dedicada a la seva esposa Soledad Ros i Molar, Solita
* Sota l'arbreda
* Tot per tu
* Els trucaires
* Un record
* Volguda Maria
* Xamosa Paquita
* Xiroia
* Sardana revessa: Difícil o no?

## Referències

* 1 2 Brugués i Agustí, Lluís. La música a la ciutat de Girona (1888-1985) [tesi doctoral]. Girona: Universitat de Girona, 1998. ISBN 9788469291603.
* ↑ Brugués i Agustí, Lluís. La música a la ciutat de Girona (1888-1985) [tesi doctoral]. Girona: Universitat de Girona, 1998. ISBN 9788469291603.
* ↑ «Carrers de Girona». [Consulta: 12 octubre 2012].

## Enllaços externs

* Llista de sardanes