OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Campofelice di Roccella

Campofelice di Roccella (sicilià Campufilici di Ruccedda) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Palerm. L'any 2007 tenia 5.735 habitants. Limita amb els municipis de Collesano, Lascari i Termini Imerese.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Franco Vasta | Forza Italia - Centreesquerra |
# Camporeale

Camporeale (sicilià Campuriali) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Palerm. L'any 2007 tenia 3.711 habitants. Limita amb els municipis d'Alcamo (TP) i Monreale.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Vincenzo Cacioppo | Centredreta |
# Camps de Bellavista

Els Camps de Bellavista és un grup de camps de conreu del terme municipal de Sant Martí de Centelles, a la comarca d'Osona, en territori del poble de Sant Miquel Sesperxes.
Es tracta d'uns camps de conreu situats al costat de migdia de la masia de Bellavista Vella, al capdamunt de la cinglera principal dels Cingles de Bertí, a ponent de la Trona.

## Enllaços externs

* Els Camps de Bellavista en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Caps

El Camí de Caps és un antic camí del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Actualment és un camí en part perdut, que recorria el peu de l'extrem occidental de la Serra de Carreu, per damunt de la Mata. El tram encara visible i bastant ben conservat actualment és al nord i damunt de l'Estimat de Martí.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic de caràcter descriptiu: pren el nom del lloc on menava. Els caps es refereix als caps de la vall, és a dir, a les cingleres de la Serra de Carreu i del Gallinova, que és per sota de les quals passa el camí.

## Enllaços externs

* El Camí de Caps en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Carrànima

El Camí de Carrànima és un camí del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca Pallars Jussà, en territori del poble de Bóixols.
Arrenca del Camí del Tossal, en una placeta on es troba aquest camí, que ve del sud, des de Bóixols, i d'on arrenca cap al nord el camí que mena a Cal Gonella i Cal Moià. Des d'aquest lloc, el Camí de Carrànima surt cap a l'oest, però, en diversos revolts, anar emprenent cap al sud-oest. Així, arriba a la Collada de la Serra del Pi, on troba la Pista de Carrànima, cap al sud-oest, i la Carretera del Bosc d'Abella, cap a l'oest.
La pista continua ascendint cap a la carena de la Serra de Carrànima en direcció oest-sud-oest, i en arribar al nord-est de les Roques de Font Freda gira cap a llevant per tal de pujar a la part superior, on torna a ser conegut com a Camí de Carrànima.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu: pren el nom del lloc on mena el camí.

## Enllaços externs

* El Camí de Carrànima en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Mascarell

El Camí de Mascarell és un camí del terme municipal de Conca de Dalt, en territori del poble de Toralla, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà.
Arrenca de la Carretera de Toralla, a llevant de Mascarell, al sud de la partida del Cap de Terme, des d'on davalla cap al sud-oest, i en menys de 400 metres de recorregut arriba a les restes de la casa de Mascarell.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Moià a Marfà

El Camí de Moià a Marfà és una pista forestal dels termes municipals de Moià i de Castellcir, a la comarca del Moianès.

## Terme municipal de Moià

El camí arrenca del Camí de Vila-rasa, a llevant de la masia de Vila-rasa, en terme de Moià, des d'on davalla cap al sud, però en el tram inicial fent una doble forta giragonsa per baixar cap a la vall del torrent de Font Candelera. Segueix aquest torrent per la riba dreta deixant al nord-oest les terres de Vila-rasa, tota la Solella de Vila-rasa sota dels Cingles de Vila-rasa, travessa el torrent esmentat a les envistes d'una moderna construcció que hi ha en aquell lloc, segueix un breu tram per l'esquerra del torrent, i el torna a travessar a ran del Salt Candeler. Segueix per la dreta del torrent, fins que aquest s'aboca en la Riera de Castellnou, deixant a l'esquerra el paratge del Còdol Sabater. En aquest tram discorre per sota i al sud-est dels Cingles de Montbrú. Al cap de poc arriba a ponent de l'extrem oest de la Serra de Riqueus, moment en què abandona el terme municipal de Moià.

## Terme municipal de Castellcir (la Vall de Marfà)

El camí, que ha anat guanyant alçada respecte de la llera de la riera de Castellnou, emprèn cap al sud, sempre paral·lel per ponent de la riera, travessa el paratge del Còdol, fins que arriba a l'extrem de llevant de la Solella de la Datzira. Continua cap al sud, deixant a l'oest el camí que mena a Monistrol de Calders; fins aquí coincideix de traçat amb el Camí de Monistrol. Sempre cap al sud, va a cercar el paratge de la Tosca. Després d'un parell de revolts molt tancats per baixar cap a la vall de la riera, arriba al santuari de la Mare de Déu de la Tosca.
Quan troba aquesta capella, torç cap a ponent i va a buscar la llera de la riera, que travessa a gual per un lloc rocós que manté dempeus algunes restes d'una antiga passera per a caminants. Travessa la riera, ja denominada Riera de Marfà en aquest lloc, i s'adreça cap a ponent. Fa un parell de fortes giragonses per tal de guanyar alçada, cap al sud-oest, deixant a migdia les Feixes Roges, i troba el Camí de Castellterçol a Marfà a uns 150 metres al sud-est de la casa de Marfà.

## Etimologia

Com en el cas de la major part de camins, el nom que els designa és clarament descriptiu. En aquest cas, el nom del camí fa esment a les dues poblacions que uneix, la vila de Moià i la parròquia rural de Marfà.

## Enllaços externs

* El Camí de Moià a Marfà en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Pregona

El Camí de Pregona és una pista rural del terme municipal de Sant Quirze Safaja, a la comarca del Moianès.
Arrenca de la carretera C-59, en el seu punt quilomètric 28, just a la cruïlla d'aquesta carretera amb la BV-1341, des d'on surt cap al sud-oest. Segueix la vora dreta del torrent que baixa de Pregona, i en poc més de 500 metres mena a aquesta masia.
# Camí de Puigdomènec

El Camí de Puigdomènec és una pista rural dels termes municipals de Sant Quirze Safaja i de Castellcir, a la comarca del Moianès. Com la major part dels camins, el seu nom és de caràcter descriptiu: és el camí que mena a la masia de Puigdomènec.
Arrenca de la carretera BV-1341, en el Pont del Solà, des d'on surt cap al nord. El primer tram és entre els carrers de la urbanització del Solà del Boix, i comparteix un tram amb el Camí del Mas Torroella; segueix el primer trencall cap a la dreta al nord del pont esmentat, des d'on segueix els carrers més baixos de la urbanització, de forma paral·lela a la riera de Sant Quirze, fins arriba al seu extrem de llevant. Aleshores va a buscar el traçat paral·lel per ponent al Tenes, però guanyant alçada. Passa a llevant del Bosc de Can Closa, per damunt i a ponent de l'Embassament de Sant Quirze Safaja. Des d'aquell lloc s'adreça cap al nord, sempre paral·lel al Tenes, fins que arriba a Puigdomènec en 1,5 quilòmetres.

## Enllaços externs

* El Camí de Puigdomènec en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Sant Romà d'Abella

El Camí de Sant Romà d'Abella és una pista rural transitable que recorre part dels termes municipals d'Abella de la Conca i d'Isona i Conca Dellà (a l'antic terme de Sant Romà d'Abella), tot a la comarca del Pallars Jussà.
Arrenca cap a ponent de la Carretera d'Abella de la Conca, al Cap del Pla, prop i al nord-est de Cal Cuquerlo. Des d'aquest lloc segueix paral·lel pel sud al riu d'Abella per dalt de l'extrem nord de los Plans. Al peu d'aquest camí hi ha les masies de Cal Cuquerlo, Cal Martí i Cal Tomàs, fins que arriba a lo Calvari; tot seguit entra en terme d'Isona i Conca Dellà.
Surten d'aquest camí el Camí de les Escomelles i, ja arribant a Sant Romà d'Abella, el Camí dels Calvaris. El Camí Vell d'Isona discorre molt de tros paral·lel pel sud del Camí de Sant Romà d'Abella.

## Etimologia

Pren el nom del poble al qual mena, des d'Abella de la Conca.

## Enllaços externs

* El Camí de Sant Romà d'Abella en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Tremp a Alsamora

El Camí de Tremp a Alsamora era un important camí dels termes de Castell de Mur, a l'antic terme de Mur, Sant Esteve de la Sarga i Tremp, al Pallars Jussà, del qual només se'n conserven actius alguns trams.
Un dels fragments conservats arrenca del vessant sud de la Serra del Meüll, prop de la Font de la Canaleta, des d'on davalla cap al sud-oest, passant entre les partides de los Trossos -nord-oest- i Carboner -sud-est-, supera pel nord-oest lo Serrat, deixa el Corral de la Plana al nord, i discorre a llevant de la partida de la Plana.
Continuant cap al sud-oest, en el moment que rep des del sud-est el Camí del Meüll gira cap a ponent i ressegueix pel costat de migdia tota la Serra del Coscó, i un cop arriba a l'extrem de ponent d'aquesta serra tora a emprendre la direcció sud-oest. Ateny la capçalera del barranc del Coscó, al sud-est de l'Obagueta, i passa per l'extrem de llevant de la Serra del Sastret, que segueix pel costat de migdia. Finalment, passa per sota i a migdia de lo Tossal i en arribar als Horts del Serrat, on desemboca en el Camí Nou de Sant Esteve de la Sarga a Castellnou de Montsec, on es perd el camí de Tremp a Alsamora a causa de l'obertura de pistes rurals modernes.

## Etimologia

Pren el nom de les dues localitats que unia.
# Camí de l'Óssol

El Camí de l'Óssol és una pista rural del terme municipal de Granera, a la comarca del Moianès.
Està situat en el sector central del terme. Arrenca de la masia de la Riera, on enllaça amb el Camí de la Riera, des d'on s'adreça cap a migdia, per arribar a la masia de l'Óssol en uns 600 metres. Ressegueix el torrent de la Riera pel marge esquerre. Del Camí de l'Óssol arrenca cap a llevant el Camí del Salamó.
# Camí de la Pobla de Segur al Llac

El Camí de la Pobla de Segur al Llac és una pista rural que discorre pel terme municipal de Conca de Dalt, en els antics termes d'Aramunt) i de Claverol), al Pallars Jussà. El camí arrenca de la Carretera d'Aramunt a ran de la Casa de la Manduca, i s'adreça a la vora del pantà de Sant Antoni. Ressegueix cap a migdia aquesta riba, passant pel costat oest de la partida de Miret, després per la dels Millars, on travessa el barranc dels Millars, i encara després per la de les Serres, passada la qual enllaça amb el Camí de la Pobla de Segur.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de la Rua

El Camí de la Rua és una pista rural transitable del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Arrenca de la carretera L-511 al Coll de Faidella cap al sud-est, passa per les Solanes de Cal Negre i a ran -llevant- de Cal Curt i del Coll d'Espina, passa pel Planell i lo Tros Gran, on hi ha la casa de lo Notari, i poc després la de lo Perot, i acaba d'arribar al poble abandonat de la Rua en quilòmetres. Des del poble continua davallant cap al riu, pel camí que es diu, precisament, Camí del Riu.

## Etimologia

Pren el nom del poble al qual mena, des de la carretera L-511, al Coll de Faidella.

## Enllaços externs

* El Camí de la Rua en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de les Bordes de Segan

El Camí de les Bordes de Segan és un camí rural del poble d'Hortoneda, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, actualment pertanyent a Conca de Dalt, al Pallars Jussà.
Arrenca en direcció oest de la Pista de Boumort al costat de ponent de la Pinata Fosca, passa pel costat sud del Pletiu dels Roquissos, on troba la Font de les Fonts, alhora que fa la volta al Pletiu Gras, primer pel nord i després per l'oest, tram en què discorre cap al sud-oest. Passa pel sud de la Matella del Serrat Blanc, ara en direcció a ponent, i al final d'aquest paratge emprèn cap al nord-oest. Va a buscar la Serra de la Travessa al lloc on s'uneix el Serrat de l'Era del Cumó, i ateny el Bony del Cumó pimer i el Bony dels Clots tot seguit. En aquell lloc es decanta cap a ponent, seguint la carena de la Serra de la Travessa, i arriba als Clots, al nord de la Borda de Cardet, on torna a decantar-se cap al nord per tal d'arribar de seguida a les Bordes de Segan, concretament a l'ermita de Sant Cristòfol de Montpedrós, que és a llevant de les bordes de Segan.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Camí de les Serres (Aramunt)

El Camí de les Serres és un camí rural del terme municipal de Conca de Dalt (a l'antic terme d'Aramunt), al Pallars Jussà.
Arrenca de la Carretera d'Aramunt a l'extrem sud-oest del Serrat de Narçà, a ponent de Coma-raent i mena en 600 metres al centre de la partida de Les Serres. Corre paral·lel per la dreta, i a una certa distància, del barranc de Sant Pou.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí del Bosc de Llania

El Camí del Bosc de Llania és un camí agrícola del poble d'Hortoneda, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, actualment pertanyent a Conca de Dalt, al Pallars Jussà.
Arrenca del Camí vell d'Hortoneda a l'Espluga de Cuberes a llevant i a sota del Solà d'Hortoneda, des d'on surt cap al nord-oest; travessa tot el Solà d'Hortoneda, però es perd sense acabar d'arribar al Bosc de Llania en perdre's a causa de l'abandonament general d'aquest territori.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Camí del Cementiri (Aramunt)

El Camí del Cementiri, també denominat Camí de l'Horta, és una pista rural que discorre pel terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Aramunt), al Pallars Jussà.
Té el seu punt de partença a la Carretera d'Aramunt, just a l'extrem nord del pont pel qual aquesta carretera el barranc dels Clops. Discorre paral·lel a aquest barranc, sense travessar-lo mai, per migdia de les partides de les Malpodades i de l'Abadal, i al cap d'un breu tram troba l'arrencada cap al nord-oest del Camí de la Pobla de Segur. Continua sempre cap a llevant per la dreta del barranc dels Clops, passa pel nord del lloc de Rans, troba la Cabana del Pedro al nord del camí, i s'adreça al lloc on hi hagué la caseria de Sant Miquel. Si les aigües del pantà estan altes, el camí mor a l'aigua mateixa, ran d'una moderna construcció privada que es dreça en aquest lloc. Si estan baixes, a través de la platja que s'hi forma enllaça cap al nord amb un camí que mena a la Casanova.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí del Seix (Rivert)

El Camí del Seix és un camí del terme municipal de Conca de Dalt, en territori del poble de Rivert, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà.
Arrenca del Camí del Solà a la Serra de Mateu, des d'on surt cap a ponent i en uns 400 metres mena al Seix de Joanet.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí del Solà (Hortoneda)

El Camí del Solà és un camí agrícola del poble d'Hortoneda, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, actualment pertanyent a Conca de Dalt, al Pallars Jussà.
Arrenca del mateix poble d'Hortoneda, d'una cruïlla de carrers entre la Casa del Mestre i l'Era del Mestre, des d'on marxa cap a l'oest-noes-oest fins que, en arribar al nord dels Horts de la Font del Cabrer trenca cap al nord-est. Tot seguit arriba als Serrats, on torna a girar, ara cap a llevant. Ressegueix per damunt, sud, l'Horta d'Hortoneda i, en arribar a la vertical del poble torna a tòrcer, ara cap al nord, per tal d'arribar al Solà d'Hortoneda.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Camí dels Avalls

El Camí dels Avalls és un camí del terme de Castell de Mur, Pallars Jussà, a cavall dels antics termes de Guàrdia de Tremp i Mur.
Arrenca del Camí vell de Santa Llúcia de Mur a prop del començament d'aquest altre camí, que arrenca del Camí vell de Mur. S'adreça cap al sud, fins al moment en què arriba al lloc de l'Ametlla, on fa un tancat revolt per tal de pujar alçada i s'adreça cap al nord, de forma paral·lela al tram anterior. Quan arriba a l'extrem nord-est de la partida de l'Ametlla de l'Aragonès, torç cap a ponent, per, al cap de pocs metres, tornar a girar, ara cap al sud-oest i adreçar-se a trobar la Carretera de Santa Llúcia de Mur.

## Etimologia

Pren el nom de la partida de los Avalls, que és on mena.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí dels Canemassos

El Camí dels Canemassos és un camí rural del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en territori de l'antiga caseria dels Masos de la Coma.
Arrenca de la Pista dels Masos de la Coma al sud-oest de la Borda de Savoia, des d'on s'adreça cap a llevant, travessa tot el paratge de Los Canemassos, fins que enllaça amb la Pista de Prat Montaner.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí dels Escarruixos

El Camí dels Escarruixos és un camí del terme municipal de Conca de Dalt, en territori del poble de Rivert, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà.
Arrenca del Camí vell de Santa Engràcia a Rivert A Tredós, des d'on surt cap al sud-est. Va a cercar l'extrem de llevant de la partida de Golelleres, a l'Argilosa, on gira cap al sud-oest passant pel nord de Sant Miquel. Va a buscar la partida d'Escarruixos, a la qual fa tot el tomb, de primer pel nord, després per ponent, on troba encara més a ponent la Teulera, i encara, després pel sud. Acaba en arriba a l'extrem sud-est d'Escarruixos.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Símptoma

En medicina, un símptoma (del grec antic: σύμπτωμα, "accident, mala sort, desgràcia") és la referència subjectiva que dona un malalt per la percepció o canvi que pot percebre com a anòmal o causat per un estat patològic o malaltia.
El terme "símptoma" s'oposa al senyal clínic, que és una dada objectivable. El símptoma és un avís útil que la salut pot estar amenaçada per quelcom de psíquic, físic, social, o una combinació.
Exemples de símptomes són la distèrmia, o sensació de tenir un trastorn de la temperatura corporal (sensació de febre, calfreds), marejos, nàusees, el dolor, la somnolència, etc.

## Tipus

Els símptomes poden ser aguts o crònics, recidivants o remitents. També existeixen trastorns asimptomàtics (per exemple, infeccions subclíniques i malalties silencioses com, de vegades, la hipertensió arterial).
Els símptomes constitucionals o generals són els relacionats amb els efectes sistèmics d'una malaltia (per exemple, febre, malestar, anorèxia i pèrdua de pes). Afecten a tot el cos més que a un òrgan o ubicació concreta.

### Símptomes no específics

Els símptomes no específics són símptomes auto-informats que no indiquen un procés específic de malaltia ni impliquen un sistema corporal aïllat. Per exemple, el cansament és una característica de moltes malalties mèdiques agudes i cròniques, que poden o no ser mentals i poden ser un símptoma primari o secundari. La fatiga també és una condició normal i saludable quan s'experimenta després de l'esforç o al final d'un dia.

### Positius i negatius

Els símptomes es poden dividir en positius i negatius. Els símptomes positius són els observats en persones amb una malaltia o una altra condició anormal, però normalment no s'observen en persones sanes. Un símptoma negatiu és l'absència d'una funció o sentiment normalment present en una persona sana.

## Referències

* ↑ «símptoma | enciclopedia.cat». [Consulta: 2 març 2024].
* ↑ «sìntomo - Treccani» (en italià). [Consulta: 24 febrer 2024].
* ↑ «Get Info on the Difference Between Signs Versus Symptoms Medically» (en anglès). [Consulta: 3 març 2024].
* ↑ «Word of the Week: Signs vs. Symptoms» (en anglès). [Consulta: 3 març 2024].

## Vegeu també

* Anamnesi (medicina)
* Diagnòstic mèdic
* Malaltia
* Psicoanàlisi
* Reconeixement mèdic
* Signe clínic
* Signes i símptomes
* Síndrome
Viccionari
# Portada/efemèride octubre 7

Edgar Allan Poe
« 6 d'octubre · 7 d'octubre · 8 d'octubre »
# Supernova: Massacre al festival de música

Supernova: Massacre al festival de música (títol original en anglès, Supernova: The Music Festival Massacre) és un documental israelià de 2023 que representa els esdeveniments durant l'atac de Hamàs del 7 d'octubre de 2023. La massacre al festival de música de Re'im al desert del Nègueb va causar 365 morts, centenars de ferits i 40 segrestades a la Franja de Gaza. La pel·lícula va formar part del programa del Festival de Cinema Jueu de Berlín Brandenburg 2024. S'ha doblat al català per al programa Sense ficció de TV3, que el va estrenar l'1 d'octubre de 2024.
La pel·lícula documenta els comptes a les xarxes socials dels supervivents i els primers assistents mèdics. Utilitza enregistraments de GoPro dels terroristes, trucades telefòniques de les víctimes amb amics i familiars, càmeres de vigilància, càmeres embarcades i gravacions dels principals responsables. El focus se centra en sis joves assistents que van sobreviure, però també en un pare el fill i la filla del qual van ser segrestats.
El director Duki Dror va descriure la realització de la pel·lícula com a estressant: "Va ser un procés dolorós perquè ens vam enfrontar a tant d'horror quan vam veure el material. Ja gairebé no podia dormir. Em va turmentar molt".
La pel·lícula es va projectar per primera vegada al canal de televisió israelià Kan el 23 de desembre de 2023. També es va emetre a la BBC arreu del món, ZDF a Alemanya, SVT a Suècia, TV 2 a Dinamarca, RAI a Itàlia, VRT a Bèlgica, CNews de Canal+ Group a França i a RecordTV al Brasil.

## Referències

* ↑ Kann man in Berlin noch ein jüdisches Filmfestival veranstalten? «Es ist ein bisschen Trotz dabei», erklärt der künstlerische Leiter. «Wir sagen: Jetzt erst recht». Interview von Andreas Scheiner mit Lea Wohl von Haselberg und Bernd Buder. NZZ, 15. Juni 2024
* ↑ «La massacre al festival de música Supernova, narrat en primera persona pels supervivents». CCMA. [Consulta: 28 setembre 2024].
* ↑ «JFBB Jüdisches Filmfestival Berlin Brandenburg | SUPERNOVA - THE MUSIC FESTIVAL MASSACRE». [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ «Documentary on October 7 Supernova festival massacre makes US debut» (en anglès). The Times of Israel, 23-02-2024. [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ «Duki Dror: „Schwierigste Film, den ich je gemacht habe“» (en alemany), 17-06-2024. [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ Keslassy, Elsa. «‘Supernova,’ Documentary About Hamas Attack on Music Festival in Israel, Acquired for U.K., France, Germany, Italy and More (EXCLUSIVE)» (en anglès americà), 20-12-2023. [Consulta: 29 setembre 2024].
# Paul Broccardo

Paul Broccardo (Dogliani, Piemont, 15 d'abril de 1902 - Niça, 6 de novembre de 1987) va ser un ciclista nascut a Itàlia però naturalitzat francès el 1929. Fou professional entre 1920 i 1935, i es va especialitzar en les curses de sis dies.

## Palmarès

* 1920
** 1r a La Turbie
* 1921
** 1r a La Turbie
* 1922
** 1r a La Turbie
* 1923
** 1r a La Turbie
* 1925
** 1r a La Turbie
** Vencedor de 3 etapes al Tour del Sud-Est
* 1926
** 1r a La Turbie
* 1930
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Gaetano Belloni)
* 1931
** 1r als Sis dies de Berlín 1 (amb Oskar Tietz)
** 1r als Sis dies de Berlín 2 (amb Oskar Tietz)
** 1r al Premi Dupré-Lapize (amb Georges Wambst)
* 1932
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Marcel Guimbretière)
** 1r als Sis dies de Colònia (amb Emil Richli)
** 1r al Premi Dupré-Lapize (amb Henri Lemoine)
* 1933
** 1r als Sis dies de París (amb Marcel Guimbretière)
* 1934
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Marcel Guimbretière)
** 1r als Sis dies d'Amsterdam (amb Marcel Guimbretière)
** 1r als Sis dies de Dortmund (amb Marcel Guimbretière)
* 1935
** 1r als Sis dies de París (amb Marcel Guimbretière)

## Referències

* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Paul BROCCARDO» (en italià). [Consulta: 23 desembre 2024].
* ↑ «BROCCARDO Paul». [Consulta: 23 desembre 2024].
* ↑ «Palmarès de Paul Broccardo (Fra)». [Consulta: 23 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Palmarès a memoire-du-cyclisme.eu
* Palmarès a cyclebase.nl Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
* Palmarès a sitiodeciclismo.net