OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Enterobius

Enterobius és un gènere de nematodes de la família Oxyuridae, coneguts vulgarment com a oxiürs. L'espècie més coneguda és l'oxiür humà (Enterobius vermicularis, antigament Oxyuris vermicularis), un paràsit que es troba en totes les parts del món i provoca la infecció coneguda com a enterobiosi o oxiürosi (infecció per oxiürs) en els humans. El mascle adult de l'oxiür fa entre 1 i 4 mm de longitud, mentre que la femella adulta fa entre 8 i 13 mm i té un llarg extrem al final en forma d'agulla.
Una altra espècie, Enterobius gregorii, s'ha descrit i reportat a Europa, Àfrica, i Àsia. La morfologia, cicle biològic, presentació clínica i tractament de E. gregorii és pràcticament idèntica al d'E. vermicularis.
Enterobius és un cuc blanc, petit i delicat.

## Cicle vital

Els ous es dipositen en els plecs perianals (1). L'autoinfecció ocorre per transferència dels ous infecciosos a la boca mitjançant les mans després de gratar la zona perianal (2). El contagi interpersonal també pot ocórrer mitjançant la manipulació de roba o llençols contaminats. L'enterobiosi també es pot adquirir a través de superfícies ambientals que estiguin contaminades amb ous (ex.: cortines, catifes). Uns pocs ous poden propagar per l'aire i ser inhalats, en empassar-se segueixen el mateix desenvolupament que els ingerits.
Després de la ingestió dels ous infecciosos, les larves es desclouen en l'intestí prim (3) i els adults s'estableixen en el còlon (4). Entre la ingestió dels ous infecciosos fins a l'oviposició de les femelles adultes transcorre al voltant d'un mes. El temps de vida dels adults és de dos mesos aproximadament. Les femelles gràvides migren en hores nocturnes per fora de l'anus i ovipositan mentre repten sobre la pell de la zona perianal (5). En 4 a 6 hores -sota condicions òptimes- es desenvolupen les larves contingudes dins els ous (i l'ou es transforma en infecciós) (6). Pot ocórrer la retroinfecció, és a dir, la migració de larves acabades de néixer a la pell anal cap a dins del recte, però no se sap amb quina freqüència això passa.

## Referències

* 1 2 Hasegawa, H., Ikeda, Y., Fujisaki, A., et al. (2005). Morphology of chimpanzee pinworms, Enterobius (Enterobius) anthropopitheci (Gedoelst, 1916) (Nematoda: Oxyuridae), collected from chimpanzees, Pan troglodytes, on Rubondo Island, Tanzania". The Journal of Parasitology, 91(6): 1314–7. doi:10.1645/GE-569R.1. PMID: 16539010. S2CID 32110983.
* ↑ Hasegawa, H., Takao, Y., Nakao, M., Fukuma, T., Tsuruta, O. & Ide, K.(1998). "Is Enterobius gregorii Hugot, 1983 (Nematoda: Oxyuridae) a distinct species?". The Journal of Parasitology, 84(1): 131–4. doi:10.2307/3284542. JSTOR 3284542. PMID: 9488350
* ↑ Hasegawa et al. 2006
* ↑ Totkova et al. 2003
* ↑ Gutiérrez 2005, p. 354.

## Vegeu també

* Enterobiosi
# Montanha d'Estanh Long

La Montanha d'Estanh Long és una serra situada al municipi de Bossòst a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.519 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sèrra de Terratrem

La Sèrra de Terratrem és una serra situada al municipi de Vielha e Mijaran a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.393 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sèrra deth Montlude

La Sèrra deth Montlude és una serra situada entre els municipis de Bossòst, de Les i Vilamòs a la comarca de la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.519 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Campo (Espot)

Campo és una serra situada al municipi d'Espot a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 2.015 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
Viccionari
# Cap de la Socarrada

El Cap de la Socarrada és una muntanya de 2.266 metres que es troba al municipi d'Espot, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap de la Travessa

El Cap de la Travessa és una muntanya de 2.203,3 metres d'altitud que es troba a cavall dels termes municipals d'Alt Àneu (antics termes d'Isil i Sorpe) i de la Guingueta d'Àneu (antic municipi d'Unarre, a la comarca del Pallars Sobirà.
Està situat a l'extrem nord-est del terme d'Esterri d'Àneu, a ponent del de la Guingueta d'Àneu, i a l'extrem sud-oriental del d'Alt Àneu. Queda llevant del Tossal de la Llosa i al sud-oest del Pic de Sarredo, al capdamunt, nord-est, del Serrat del Broncal i de la Serra Obaga, que en davalla cap al sud-est. A pocs metres al sud-est té un cim bessó, el Pui Redó.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cap del Bosc de Mallolís

El Cap del Bosc de Mallolís és una muntanya de 1.959 metres que es troba al municipi de Farrera, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Dolmador

El Dolmador és una muntanya de 2.111 metres que es troba al municipi de Farrera, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Faro (Esterri d'Àneu)

El Faro és una muntanya de 1.708 metres que es troba entre els municipis d'Esterri d'Àneu i de la Guingueta d'Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Farro

El Farro és una muntanya de 1.656 metres que es troba entre els municipis d'Alins i de Farrera, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Serreta (Baix Pallars)

La Serreta és una serra situada al municipi de Baix Pallars a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.450 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Lo Faro (Alt Àneu)

Lo Faro és una muntanya de 2.109 metres que es troba al municipi d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Lo Pilar

Lo Pilar és una muntanya de 2.551,3 metres d'altitud del terme municipal d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.
És al nord del poble de Tor, a la dreta del Barranc de Vallpeguera i a l'esquerra del Riu de Palomer, a migdia del Circ de Vallpeguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* Lo Pilar en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic de Bassiero

El Pic de Bassiero, és una muntanya de 2.543 metres que es troba entre els municipis d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà i l'Arieja a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic de Salibarri

El Pic de Salibarri és una muntanya de 2.611 metres que es troba entre els municipis de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà i l'Arieja a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pic de Soliguera

El Pic de Soliguera és una muntanya de 2.592 metres que es troba al municipi de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pui de Pouet

El Pui de Pouet és una muntanya de 2.021,6 metres d'altitud que es troba a cavall dels termes municipals de la Guingueta d'Àneu (antic terme d'Escaló) i de Vall de Cardós (Ribera de Cardós), a la comarca del Pallars Sobirà.
Està situat a la meitat meridional de la Serra d'Aurati, al sud-oest del poble de Ribera de Cardós.
És dins de l'àmbit del Parc Natural de l'Alt Pirineu.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pui de Sant Martí

El Pui de Sant Martí és una muntanya de 1.041,5 metres d'altitud del terme municipal de Vall de Cardós, a la comarca del Pallars Sobirà, dins de l'antic terme d'Estaon.
Està situat a la dreta de la Noguera de Cardós, a prop i al sud-oest d'Ainet de Cardós.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Pui de Sant Martí en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pui d'Urdosa

El Pui d'Urdosa és una muntanya de 2.226 metres que es troba entre els municipis de Farrera i de Llavorsí, a la comarca del Pallars Sobirà.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 267074001).
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Punta Barruera

La Punta Barruera és una muntanya de 1.826,6 metres d'altitud al terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà. És a l'extrem sud-est del terme, al sud-oest del poble de Freixa. És al nord del Bony de Mollet, a llevant del Bony del Fener Gran (de qui és, de fet, un contrafort) i al sud-oest de la Roca de Verdàs. L'envolta de primer pel sud-est la Llau de Mollet i pel nord la Llau Barruera. Pertanyia al terme primigeni de Soriguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* La Punta Barruera en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc de la Moleta

El Roc de la Moleta és una muntanya de 1.215 metres que es troba al municipi de Llavorsí, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca de Verdàs

La Roca de Verdàs, Roca de Verdà o Roca Verdà, segons els mapes que es consulti, és una muntanya de 1.625 metres del terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà. Pertanyia al terme primigeni de Soriguera. És a la zona sud-est del terme, a prop i al sud-oest del poble de Freixa (Soriguera), al nord-est de la Punta Barruera, al sud-est del cim de Sant Quir i de la Serra de Freixa. Pel seu vessant sud-oriental discorre la llau de Mollet, i pel nord, el barranc des Costes.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* La Roca de Verdàs en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Tufello

La Serra de Tufello és una serra situada al municipi d'Alins a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 2.052 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra d'Escalze

La Serra d'Escalze és una serra situada al municipi d'Alins a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 2.007 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra Roia

La Serra Roia és una serra situada al municipi de Soriguera a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.464 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de Canaledo

El Serrat de Canaledo és una serra situada al municipi de Llavorsí a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.926 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de l'Encadenador

El Serrat de l'Encadenador és una serra situada al municipi de Les Valls d'Aguilar a la comarca de l'Alt Urgell i el de Soriguera a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.789 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de les Canals

El Serrat de les Canals és una serra situada entre els municipis de Farrera i de Llavorsí a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 1.967 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de Sotllo

El Serrat de Sotllo és una serra situada al municipi d'Alins a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 2.609 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat del Broncal

El Serrat del Broncal és una serra del terme municipal d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà, dins de l'antic terme de Sorpe.
Assoleix una elevació màxima de 2.202,4 metres. És, de fet, el contrafort sud-occidental de la Serra Obaga, en el seu extrem nord-oest, i del Cap de la Travessa i del Pui Redó. El seu extrem sud-oest és a prop del poble d'Isavarre, al seu nord-est.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Serrat del Broncal en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat Estanyero

El Serrat Estanyero és una serra del terme municipal de la Guingueta d'Àneu a la comarca del Pallars Sobirà, dins del territori de l'antic municipi d'Unarre.
Arriba a una elevació màxima de 2.512,2 metres, i forma un contrafort sud-oriental de la Serra de Pilàs i de l'Estanyardo. Separa les valls del Barranc de Nyiri, a llevant, i del Torrent dels Corriols, a ponent. Als seus peus, a l'extrem sud-est, hi ha l'ermita de Sant Beado, les Bordes d'Aurós i el poble de Cerbi.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Serrat Estanyero en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Torreta de l'Orri

La Torreta de l'Orri és una muntanya de 2.438 metres d'altitud del terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà. Pertanyia al terme primigeni de Soriguera.
És en el sector nord-est del terme, a prop del límit amb el terme de Rialp, que passa pel seu vessant nord-occidental. És el cim més alt de la zona, al nord de la Roca de Coma-sarrera. En els seus vessants septentrional s'estén l'Estació d'esquí de Port-Ainé.
S'hi pot trobar el vèrtex geodèsic 266077001. Pertany al Parc Natural de l'Alt Pirineu.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].

## Enllaços externs

* La Torreta de l'Orri en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc Blanc (Alt Àneu)

El Tuc Blanc és una muntanya de 2.591 metres que es troba entre els municipis d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà i l'Arieja a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de la Ribera

El Turó de la Ribera és una muntanya de 2.412 metres que es troba al municipi de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuca de Salibarri

El Tuca de Salibarri és una muntanya de 2.541 metres que es troba entre els municipis de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà i l'Arieja, a França.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Cap de Porc

El Cap de Porc és una muntanya de 284 metres entre els municipis de Celrà i Juià, a la comarca del Gironès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Vegeu també

* Muntanya de les Alzinetes
* Muntanya del Castell (Celrà)
# Puig Terrers (Gisclareny)

El Puig Terrers és una muntanya de 2.466 metres situada a la Serra del Cadí, d'on és el seu cim més oriental. Es troba al municipi de Gisclareny, a la comarca catalana del Berguedà.
Forma part del parc natural Cadí-Moixeró.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Lisbeth Trickett

Lisbeth Constance Trickett, coneguda com a Libby Trickett o Libby Lenton-Trickett, (Townsville, Austràlia, 1985) és una nedadora australiana, ja retirada, especialista en proves de velocitat.

## Biografia

Va néixer el 28 de gener de 1985 a la ciutat de Townsville, població situada a l'estat australià de Queensland.

## Carrera esportiva

Va participar, als 19 anys, als Jocs Olímpics d'Estiu de 2004 realitzats a Atenes (Grècia), on va aconseguir guanyar la medalla d'or en la prova dels relleus 4x100 metres lliures i la medalla de bronze en els 50 metres lliures, a més de finalitzar novena en els 100 m. lliures.
En els Jocs Olímpics d'Estiu de 2008 realitzats a Pequín (República Popular de la Xina) va aconseguir guanyar la medalla d'or en els relleus 4x100 metres estils, establint un nou rècord del món l'equip australià, i en els 100 metres papallona, així com la medalla de plata en els 100 metres lliures i la medalla de bronze en els relleus 4x100 m. lliures. Així mateix finalitzà quarta en els 50 m. lliures, aconseguint un diploma olímpic.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat quinze medalles en el Campionat del Món de natació, entre elles vuit medalles d'or; dotze medalles en el Campionat del Món de natació en piscina curta, nou d'elles d'or; i set medalles en els Jocs de la Commonwealth, cinc d'elles d'or.
# Adrenalina (pel·lícula de 1996)

Adrenalina (títol original: Adrenalin: Fear the Rush) és una pel·lícula de l'any 1996, dirigida i escrita per Albert Pyun i protagonitzada per Christopher Lambert i Natasha Henstridge. Ha estat doblada al català.

## Argument

Ambientada a Boston, la pel·lícula tracta sobre un món post-holocaust assolat per la pobresa i el crim. Un virus altament contagiós i mortal s'ha filtrat, matant a milers de persones. En un camp de refugiats de Boston, on s'allotgen els immigrants estrangers durant el període de quarantena, un perillós assassí infectat amb el virus amenaça amb contagiar a la major quantitat possible de gent. Un equip d'oficials (Christopher Lambert i Natasha Henstridge) és l'encarregat de trobar-ho i detenir-ho.

## Repartiment

* Christophe Lambert: Lemieux
* Natasha Henstridge: Delon
* Norbert Weisser: Cuzo
* Elizabeth Barondes: Wocek
* Xavier Declie: Volker
* Craig Davis: un sospitós
* Nicholas Guest: Capità B. Rennard
* Andrew Divoff: Sterns
* Jon H. Epstein: General Waxman

## Estrena

Es van distribuir diverses versions de la pel·lícula. La versió oficial dels EUA és de 76 minuts. La del Regne Unit/Europa (Polygram) és de 102 minuts. El director/escriptor Albert Pyun va dir en entrevistes que pretén restaurar i treure la versió Director's cut d'uns 110 minuts. Aquesta versió es va estrenar a Romania.

## Rebuda

La pel·lícula va rebre principalment ressenyes negatives, aconseguint un 0% a Rotten Tomatoes, basada només en 5 ressenyes.

## Referències

* ↑ «Adrenalina». esadir.cat.
* ↑ «Adrenalin: Fear the Rush». The New York Times.
* ↑ «Adrenalin: Fear the Rush - Rotten Tomatoes».
# Fredson Câmara Pereira

Fredson Câmara Pereira (Monção, 22 de febrer de 1981) és un futbolista brasiler que va jugar de centrecampista al Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona, amb qui va guanyar la Copa del Rei.

## Palmarès

| Títol | Club | País | Any |
| Copa del Rei | RCD Espanyol | Catalunya | 2006 |
| Campionat brasiler de futbol | São Paulo | Brasil | 2007 |

## Referències

* ↑ «¡Increíble Espanyol!» (en spanish), 13-04-2006. [Consulta: 16 desembre 2016].
* ↑ «Kiko Casilla, al Cádiz; Fredson, al Goias» (en castellà). , 26-07-2008 [Consulta: 19 octubre 2009].
* ↑ «Avaí acerta a contratação do volante Fredson» (en portuguès), 15-12-2009. [Consulta: 6 desembre 2011].
# Francis Lane

Francis Adonijah Lane (23 de setembre 1874 - 17 de febrer de 1927) era un atleta americà. Competí als Jocs Olímpics d'Estiu de 1896 a Grècia.
Lane va competir als 100 metres llisos, guanyant la seva millor marca amb un temps de 12.2 segons. A la final, Lane va acabar en un empat per a tercer lloc amb Alojz Sokol d'Hongria a 12.6 segons, tot just a penes davant Alexandros Chalkokondilis de Grècia.
Fou cosí del també atleta i medallista olímpic Albert Tyler.
# John Paine

John Paine (Boston, Massachusetts, 19 d'abril de 1870 – Weston, Massachusetts, 1 d'agost de 1951) va ser un tirador estatunidenc que va prendre part en els Jocs Olímpics de 1896, Atenes.
Inicialment havia de prendre part en les tres proves de pistola dels Jocs del 1896, però a l'hora de la veritat sols en disputà una. Junt al seu germà Sumner fou desqualificat de la prova de Pistola ràpida perquè les seves armes de foc no tenien el calibre adequat.
En la prova de Pistola militar els dos germans Paine empraren revòlvers Colt. Aquestes pistoles eren superiors a les armes emprades pels seus rival i no van tenir gaires problemes en situar-se al capdamunt de la classificació. Amb 442 punts en 25 rondes en John guanyà la medalla d'or, mentre el seu germà Sumner n'aconseguia 380 punts en 23 rondes (de 30 trets) i guanyava la de plata. El tercer classificat, el grec Nikolaos Morakis, aconseguí tan sols 205 punts.
Després de guanyar la prova de pistola militar en John va decidir no prendre part en la prova de pistola lliure.
En tornar als Estats Units va prendre part en la Guerra de Cuba i posteriorment s'instal·là a Boston on exercí d'inversor.

## Referències

* 1 2 3 4 «John Paine Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 23 de setembre 2013. [Consulta: 3 setembre 2015].
# Alison Bartosik

Alison Bartosik (Flagstaff, 20 d'abril de 1983) és una nedadora estatunidenca, ja retirada, especialitzada en natació sincronitzada que va competir durant la dècada de 1980.
El 2004 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Atenes, on disputà dues proves del programa de natació sincronitzada. En ambdues, la prova per parelles, junt a Anna Kozlova, i la d'equips, guanyà la medalla de bronze.
En el seu palmarès també destaquen una medalla de plata i una de bronze als Campionat del Món de natació de 2003, dues medalles d'or als Jocs Panamericans de 2003.

## Referències

* ↑ Alison Bartosik a Sports Reference (arxivat)
* ↑ «Results | fina.org - Official FINA website. Women Team». [Consulta: 20 setembre 2020].
* ↑ «Results | fina.org - Official FINA website. Women Team Free Combination». [Consulta: 20 setembre 2020].
* ↑ «World Swimming Championships». [Consulta: 20 setembre 2020].
* ↑ Elliott, Helene. «Despite the Cold, Swimmers in Sync» (en anglès). Los Angeles Times, 16-04-2004. [Consulta: 20 setembre 2020].
# Maurice Greene

Maurice Greene (23 de juliol de 1974 a Kansas City) és un atleta estatunidenc guanyador de la medalla d'or als 100 metres llisos durant els Jocs Olímpics de Sydney del 2000. Fou el primer home a guanyar les curses de 100 i 200 metres llisos en uns Campionats del món, el 1999 a Sevilla.

## Millors marques

* 100 m. 9"79. Rècord del món, el 16 de juny de 1999 a Atenes
* 200 m. 19"86 7 de juliol de 1997 a Estocolm
* 60 m. 6"39. Rècord del món en pista coberta el 3 de març de 2001 a Atlanta
* 50 m. 5"56. Rècord del món en pista coberta el 13 de febrer de 1999 a Los Angeles

## Enllaços externs

* Perfil IAAF (anglès)