OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Societat Catalana de Documentació i Informació

Societat Catalana de Documentació i Informació (SOCADI) va ser una associació professional de bibliotecaris i documentalistes de Catalunya.
SOCADI fou creada el 1984 a partir dels antecedents de la delegació a Catalunya de la Societat Espanyola de Documentació i Informació Científica (SEDIC), una associació similar, amb seu a Madrid, que havia començat a funcionar de manera informal el 1978, i també del grup de treball informal Tertúlia Terminalera, del Consorci d'Informació i Documentació de Catalunya (CIDC). La delegació de la SEDIC a Catalunya, que va tenir poca activitat, estava integrada per Rafael Queralt Teixidó (1924-2015), Domènec Turuguet Mayol (1924-2003), Joaquim Mumbrú Laporta i Ángela García de Mendoza, entre d'altres. Aquesta delegació es va extingir amb la creació de SOCADI el 1984. Agrupà els professionals relacionats amb la informació i la documentació científica i especialitzada, en un nombre aproximat de 400. Organitzà cursets i altres activitats de formació permanent, i des del 1987 les Jornades Catalanes de Documentació, que a partir del 1989 foren organitzades conjuntament amb el Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya. Va publicar l'Anuari SOCADI de Documentació i Informació (1997-1998). Els seus presidents foren Joan Bravo-Pijoan, entre els anys 1984 i 1987, i Lluís Codina-Bonilla, entre el 1996 i el 1999.
Entre les finalitats que es va proposar l'associació estaven les de: fomentar la col·laboració i l'intercanvi d'experiències entre els especialistes en informació i documentació i entre les institucions emmarcades en el cap de la informació i la documentació, promoure el perfeccionament professional dels especialistes en informació i documentació i desenvolupar els mètodes de treball en aquest camp, mitjançant l'organització de cursets, conferències, seminaris, etc., i mantenir relacions amb entitats anàlogues de Catalunya, la resta d'Espanya i l'estranger.
El 1999 es va fusionar amb el Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya.

## Referències

* 1 2 3 4 Pons i Serra, Amadeu. «Societat Catalana de Documentació i Informació». A: L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 10 octubre 2018].
* 1 2 «Societat Catalana de Documentació i Informació (Socadi)». Cronología de la Documentación Española [Consulta: 10 octubre 2018].
* ↑ Tomàs, Baiget «Endreçant records i mirades sobre la documentació a Catalunya (1970-2000). Part I: CIDC i Socadi». Item: revista de biblioteconomia i documentació, Núm. 62, 2017, pàg. 125-138 [Consulta: 10 octubre 2018].
* 1 2 «SOCADI: 1984-1999». Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2018].
# Naval Postgraduate School

La Naval Postgraduate School és una universitat pública operada per la Marina dels Estats Units i situada a Monterey, Califòrnia. Ofereix màsters i doctorats en més de 70 camps d'estudi a les Forces Armades dels Estats Units, civils del DOD i socis internacionals.
Fundada el 1909, l'escola també ofereix beques de recerca a nivell postdoctoral a través del programa de recerca del National Academies' National Research Council.

## Referències

* ↑ «About - Naval Postgraduate School». [Consulta: 8 novembre 2021].
* ↑ Research Associateship Programs. Sites.nationalacademies.org. Retrieved on 17 October 2011.
# Nou Llevant

Nou Llevant, antigament conegut com a polígon de Llevant, és un barri del front marítim de Palma situat al districte de Llevant. Està rodejat pels barris de Foners, Can Pere Antoni, el Molinar, Son Malferit, la Soledat i Pere Garau.
El barri es va començar a urbanitzar durant els anys 70 del segle passat, durant el boom turístic i immobiliari, i es va poblar majoritàriament amb gent provinent de la península. Actualment el barri està una total transformació; arrel de la construcció del Palau de Congressos (2017) s'ha reactivat la urbanització del sector oriental del barri, encara sense construir. Es preveu que durant els pròxims anys es construixin vivendes d'ús residencial, que segons l'ajuntament serviran per paliar la falta d'habitatges d'ús no turístic que pateix la ciutat. A més part de sòl està reservat per a la creació d'edificis administratius, equipaments ao bé parcs i jardins (com el de Can Palou o Son Pedrals).
Tot i l'actual transformació del barri, es tracta d'una zona històricament mal atesa per l'ajuntament i on encara avui dia hi ha alguns problemes d'insalubritat, deixadesa i incivisme.
L'any 2018 tenia 6.814 habitants.

## Llocs d'interès

* Parc Krekovic
* Palau de Congressos de Palma

## Referències

* ↑ «Districtes i barris de Palma». Arxivat de l'original el 2017-02-13. [Consulta: 25 agost 2019].
* 1 2 Riera Serra, Aina «Nou Llevant: de barri marginat a nova milla d'or». Ara Balears, 19-05-2018 [Consulta: 25 agost 2019].
* ↑ Galán, Raquel «El futuro está en Nou Llevant». Diario de Mallorca, 09-07-2017 [Consulta: 25 agost 2019].
* ↑ Ribelles, Indalecio «Nou Llevant no confía en el futuro brillante que le promete el Pacte». El Mundo, 03-11-2017 [Consulta: 25 agost 2019].
* ↑ «Gestió de la Diversitat Cultural de Palma». Arxivat de l'original el 2019-08-07. [Consulta: 25 agost 2019].
# Vall de Peixerani

La Vall de Peixerani és una vall d'origen glacial, subsidiària de la Ribera de Sant Nicolau, tributària per l'esquerra del Riu de Sant Nicolau. Es troba dins els termes municipals de la Vall de Boí (Alta Ribagorça) i d'Espot (Pallars Sobirà), i dins el Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. La vall es troba per sobre dels 2.000 metres i la seva superfície aproximada és de 5,2 km².
El nom «podria derivar de peixera + andi (nom basc que vol dir gran), és a dir, peixera gran, zona de molts peixos».
La vall està dividida en tres parts ben diferenciades: la Coma dels Pescadors, que constitueix la banda dreta; la Coma d'Amitges, que conforma la banda esquerra; i el Barranc de Peixerani, que és on conflueixen les dues anteriors, a més de ser el punt per on la vall desaigua a l'Estany Llong, prop de l'indret on es troba el Pi de Peixerani.
El barranc neix al desguàs de l'Estany Nere. A la seva part alta, a peus de l'extrem sud-occidental del Portarró d'Espot, es troba la Bassa de les Granotes (2.324 m), que també desaigua pel seu extrem occidental al barranc.

## Referències

* ↑ Calculada per Josep Borrut, amb les dades de l'Institut Cartogràfic de Catalunya. [Consulta: 27/12/2009]
* ↑ Toponímia de la Vall de Boí Arxivat 2010-03-17 a Wayback Machine.. [Consulta: 10/10/2011]
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Bassa de les Granotes. [Consulta: 19/10/2013]

## Enllaços externs

* ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Vall de Peixerani. [Consulta: 19/10/2013]

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Trump

«Trump» té aquests significats:
* Biografies:
** Donald Trump (Queens, 1946), polític i empresari nord-americà, que va exercir com a president dels Estats Units entre el 2017 i 2021
** Donald Trump Jr. (Nova York, 1977), home de negocis estatunidenc, fill de Donald i Ivana Trump
** Elizabeth Christ Trump (1880 – 1966), dona de negocis alemanya establerta als EUA
** Ivana Trump (1949 – 2022), model, esquiadora, escriptora, dissenyadora i empresària
** Ivanka Trump (Nova York, 1981), empresària, socialité i model estatunidenca
** Judd Trump (Bristol, 1989), jugador de snooker anglès, guanyador de vint-i-dos tornejos de rànquing
** Kelly Trump (Bottrop, Alemanya, 1970), actriu porno alemanya
** Mary Trump (Nova York, 1965), psicòloga estatunidenca. Neboda del president Donald Trump, es va fer famosa al juliol del 2020 arran
** Melania Trump (Novo Mesto, 1970), model eslovena i l'esposa del 45è president dels Estats Units
** Tiffany Trump (1993), model de moda i cantant estatunidenca
* Miscel·lània:
** Família Trump, família originària de Kallstadt (Alemanya) diversos familiars es van traslladar als Estats Units al voltant de 1900, entre ells Frederick Trump, els descendents dels quals són coneguts en els àmbits immobiliari, oci, empreses i política
** Trump International Hotel and Tower, o Trump Tower Chicago, gratacel d'ús residencial
** Trump Tower (Nova York), gratacel de 58 pisos a Nova York
** Trump World Tower, gratacel residencial a Manhattan (Nova York)
# Cantàrids

Els cantàrids (Cantharidae) són una família de coleòpters polífags de la superfamília dels Elateroidea. Tenen el cos tou i acostumen a viure sobre la vegetació. Estan relacionats amb la família dels lampírids (cuques de llum), però a diferència d'aquest no produeixen llum. Tenen una distribució cosmopolita. Històricament van ser ubicats dins la superfamília Cantharoidea, avui obsoleta.

## Taxonomia

Segons Bouchard et al., els cantàrids inclouen 10 subfamílies, una d'aquestes extingida, amb unes 5100 espècies distribuïdes en 160 gèneres:
* Subfamília Cantharinae Imhoff, 1856
* Subfamília Silinae Mulsant, 1862
* Subfamília Dysmorphocerinae Brancucci, 1980
* Subfamília Malthininae Kiesenwetter, 1852
* Subfamília Chauliognathinae LeConte, 1861
* Subfamília Cydistinae Paulus, 1972
* Subfamília Pterotinae LeConte, 1861
* Subfamília Ototretinae McDermott, 1964
* Subfamília Ototretadrilinae Crowson, 1972
* Subfamília Lasiosynidae † Kirejtshuk, Chang, Ren and Kun, 2010

### Alguns gèneres

* Absidia
* Absidiella
* Asilis
* Athemus
* Bactrocantharis
* Belotus
* Caccodes
* Cantharis
* Chauliognathus
* Compsonycha
* Cordylocera
* Crudosilis
* Dichelotarsus
* Discodon
* Frostia
* Hatchiana
* Ichthyurus
* Kandyosilis
* Laemoglyptus
* Lycocerus
* Malthinellus
* Malthinus
* Malthodes
* Malthomethes
* Metacantharis
* Microichthyurus
* Micropodabrus
* Mimopolemius
* Neoontelus
* Phytononus
* Plectonotum
* Podabrinus
* Podabrus
* Podosilis
* Polemius
* Prosthaptus
* Prothemus
* Pseudoabsidia
* Rhagonycha
* Silis
* Sogdocantharis
* Sphaerarthrum
* Symphyomethes
* Telephorus
* Themus
* Troglomethes
* Tryphenis
* Trypherus
* Tylocerus
* Tytthonyx

## Referències

* 1 2 Bouchard, P. et al.2011. Family-group names in Coleoptera (Insecta). ZooKeys 88: 1.
* ↑ https://bugguide.net/node/view/118

## Enllaços externs

* Delta key Arxivat 2007-10-16 a Wayback Machine.
# Línia evolutiva de Wailmer

Aquesta línia evolutiva de Pokémon inclou Wailmer i Wailord.

## Wailmer

Wailmer és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i evoluciona a Wailord.

### Als videojocs

Apareix per primera vegada a la saga del Pokémon Rubí i Safir, ja que és un Pokémon de tercera generació.
A Pokémon Go és un dels Pokémon més difícils d'evolucionar, per la quantitat de caramels necessaris per a poder fer-ho, ja que són 400. Va sortir de forma brilant en abril de 2018.

## Wailord

Wailord és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i evoluciona de Wailmer.

## Referències

* 1 2 3 Wailmer a Bulbapedia (anglès)
* 1 2 «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].
* ↑ Eurogamer.es. «Pokémon GO - Todos los Pokémon de la tercera generación: las criaturas de la región Hoenn de Rubí y Zafiro» (en castellà), 30-10-2017. [Consulta: 16 setembre 2019].
* ↑ «PRIMERA EVOLUCIÓN WAILORD DEL MUNDO EN POKÉMON GO || MAESTRO DASH». [Consulta: 16 setembre 2019].
* ↑ «Wailmer y Wailord shiny aparecen por primera vez en Pokémon GO» (en castellà). [Consulta: 16 setembre 2019].

## Enllaços externs

* Web oficial de Pokémon
* Wailmer a Bulbapedia (anglès)
* Wailord a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Navajún

Navajún és un municipi de la Rioja, a la regió de la Rioja Baixa. És conegut mundialment per les mines de pirita, que s'exploten com a minerals ornamentals. Es poden trobar exemplars de pirita de Navajún en qualsevol lloc del món inclòs, per exemple, el Museu Nacional d'Història Natural de Londres.

## Història

El nom del poble prové possiblement del terme preromà nava, que en euskera vol dir amplària, en relació que el seu terme municipal té igual distància de nord a sud que d'est a oest. El primer esment del seu nom apareix en 1381, amb motiu de les donacions d'Enric II de Trastámara en favor del cavaller navarrès Juan Ramírez de Arellano pel donar-li suport en la lluita contra Pere I el Cruel.
Va pertànyer a la província de Sòria fins a la creació de la de Logronyo en 1833.

## Comunicacions

Navajún pertany a la Mancomunitat Alhama-Linares, i és un dels pobles més meridionals de la Rioja Baixa. S'accedeix bé per la N-113 o per la N-232 a partir de la LR-123, per la LR-284, i finalment per la LR-490, que la uneix amb la localitat veïna de Valdemadera.

## Referències

* ↑ Govern de La Rioja. «Listado de municipios» (en castellà), 2016. Arxivat de l'original el 20 de gener 2022. [Consulta: 15 febrer 2021].
# Nikolai Tomski

Nikolai Vassílievitx Tomski, rus: Никола́й Васи́льевич То́мский, cognom real Grixin, rus: Гришин) fou un escultor soviètic altament condecorat, dissenyador de molts monuments ben coneguts en l'època del realisme socialista.

## Biografia

Nascut al poble de Staro Ramuixenvo, a l'óblast de Nóvgorod, en el si d'una família de ferrers. Va estudiar a Leningrad, i es graduà el 1927 a l'Acadèmia d'Arts, sent alumne de V. Lixev
Cridà l'atenció per primera vegada amb el seu memorial a Serguei Kírov, un bronze heroic que amb frisos al voltant de la base, pel qual guanyà el Premi Stalin de 1941. Posteriorment, la seva carrera es desenvoluparia en una direcció oficial; s'encarregaria del redisseny del sarcòfag de Lenin, faria el bust de Stalin per a la seva nova tomba a la Necròpoli de la muralla del Kremlin, i faria almenys 5 grans estàtues de Lenin per tota la Unió Soviètica.
Tomski va prendre part activa en la vida pública, i gràcies al seu ajut va mantenir-se un dels principals monuments arquitectònics de finals del segle xix, l'Església del Salvador Misericordiós de Moscou, que les autoritats soviètiques van intentar demolir l'any 1979 per transformar-la en edificis acadèmics adjunts a la Universitat Tecnològica Estatal de Moscou.
Tomski esdevindria membre de ple dret de l'Acadèmia d'Arts Soviètica el 1949, presidint-la entre 1968 a 1983; membre de l'Acadèmia d'Arts de la RDA, ensenyaria a MGAHIS (1948-1982) com a professor i com a Rector de l'Acadèmia (1964-1970).
Va morir a Moscou el 22 de novembre de 1984, i està enterrat al cementiri de Novodévitxi.
Entre les seves distincions estan el títol d'Heroi del Treball Socialista (1970), 5 Premis Stalin (1941, 1947, 1949, 1950, 1952), un Premi Lenin (1972) i el Premi Estatal de l'URSS (1979); a més de 3 ordes de Lenin, un Orde de la Revolució d'Octubre, un orde de la Bandera Roja del Treball i un orde de Karl Marx (RDA).

## Treballs

* Monument a Serguei Kírov, plaça Kirovskaia de Sant Petersburg, amb l'arquitecte Noi Trotsky
* Fris principal anomenat Defensa, Treball i Descans, a la Casa dels Soviets de Sant Petersburg, 1936-41, per l'arquitecte Noi Trotsky
* Lenin, de l'estació de ferrocarril Varxavski de Sant Petersburg, 1947 (retirada el 2001)
* Baixos relleus a l'estació Novokuznetskaia del metro de Moscou, 1943
* El Pont de la Victòria de Moscou, amb l'arquitecte Dmitri Txetxulin, 1943
* Stalin, a l'estació Kurskaia del Metro de Moscou, 1950 (retirada el 1961)
* Monument a Ivan Txerniakhovski, Vílnius, 1950 (recol·locat a Voronej el 1993)
* Bust de Stalin a la seva tomba de la Necròpoli de la Muralla del Kremlin, 1953
* Monument a Nikolai Gogol al Boulevard Gogolevski de Moscou (substituint el controvertit monument de l'escultor Nicolai Andreiev), 1952
* Monument a Pavel Najimov, Sebastòpol, 1959
* Treballs a la Tomba del Soldat Desconegut (Moscou), 1967
* Lenin a la Leninplatz, antic Berlín Oriental, 1970 (retirada el 1992)
* Redisseny del sarcòfag del Mausoleu de Lenin, Moscou, 1973
* Estàtua eqüestre de Mikhaïl Kutúzov a la Kutuzovski Prospekt, Moscou, 1973

## Referències

* entry, St. Petersburg encyclopedia
# Cantueso

El cantueso o cantauesso és un licor elaborat a la província d'Alacant, especialment a les ciutats d'Elx i Monòver s'obté per la destil·lació de la flor i el peduncle de la planta del Thymus moroderi i alcohol neutre. El seu contingut en alcohol està comprès entre el 25% i el 35% amb un contingut mínim en sucre de 100 grams per litre, el que li proporciona un sabor dolç característic i un color que va des del transparent al bru. Per a la seua elaboració el licor ha de romandre un mínim de dos mesos en repòs podent ser envellit en barrils de roure durant un període de dos anys com a mínim. Així mateix, el primer empresari que va comercialitzar el cantueso va ser el licorista monover Queremón Alfonso Prats (1886 – 1936).
Per tal de fer el licor cal recol·lectar la flor del cantauesso, procedent només de les comarques de l'Alacantí, del Baix Segura, de l'Alt Vinalopó, del Vinalopó Mitjà i del Baix Vinalopó, en el moment de la màxima floració (maig i juny) mitjançant la poda o la sega per a recollir les flors i els seus peduncles, mai les parts llenyoses. Després es renten i s'assequen a l'aire en llocs amb poca llum i conservades a llocs frescs, secs i amb poca llum fins al moment de la seua utilització.
La seua elaboració està regulada com a Denominació Geogràfica controlada pel consell regulador de les «denominacions específiques de begudes espirituoses tradicionals d'Alacant» juntament amb l'anís paloma, l'herbero i l'aperitiu cafè d'Alcoi.

## Referències

* ↑ Atlas ilustrado de las hierbas y plantas aromáticas, medicinales y culinarias (en castellà). Susaeta, p. 75. ISBN 843055971X.
* ↑ «Cantueso Oro». A: La Semana Vitivinícola (en castellà), 1992.
* ↑ rafa. «Alfonso Prats, Queremón «KAP» | Autors i personatges de Monòver» (en castellà). [Consulta: 4 gener 2020].
* ↑ «Herbes de Sant Ponç, per menjar i per beure». Vilaweb, 13-05-2010. [Consulta: 6 desembre 2014].
# Línia evolutiva de Totodile

Aquesta línia evolutiva de Pokémon inclou Totodile, Croconaw i Feraligatr.

## Totodile

Totodile és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i evoluciona a Croconaw.

## Croconaw

Croconaw és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i evoluciona de Totodile. Evoluciona a Feraligatr.

## Feraligatr

Feraligatr és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i evoluciona de Croconaw.

## Referències

* 1 2 3 «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Totodile a Bulbapedia (anglès)
* Croconaw a Bulbapedia (anglès)
* Feraligatr a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Hortensia Mata Lamota

Hortensia Mata Lamota (Guayaquil, 11 de maig de 1849 - Cuenca, 24 de gener de 1934) va ser una empresària i filantropa equatoriana. Va ser considerada la Primera Dama de Cuenca per la seva influència política, econòmica i cultural; a les seves propietats hi va rebre a presidents, científics, poetes i artistes. Va realitzar aportacions econòmiques i va recaptar fons durant el Conflicte Perú-Ecuador.

## Biografia

Hortensia Mata va néixer a Guayaquil, l'11 de maig de 1849. Era filla del General Antonio Mata y Viteri, de llarga trajectòria política a l'Equador, i de Carmen Lamota Tello. El 1855 amb la seva família va viatjar a Quito, on va fer els seus estudis al Col·legi de los Sagrados Corazones. El 1865 es va instal·lar a Cuenca i va realitzar obres cíviques i de beneficència.
El 1907 va atendre i va allotjar a casa als Acadèmics francesos de la Segona Missió Geodèsica. El 1910 va presidir la "Junta Patriòtica de Senyores de Conca". Durant el Conflicte amb el Perú va col·laborar amb 10 mil sucres amb a la "Caixa de Guerra" i va recaptar fons per a la compra de queviures i vitualles. Va ser la major subscriptora d'accions del Banco del Azuay el 1913; també va allotjar al Gerent del banc del Pichincha, Carlos Pérez Quiñónez; a Alfredo Baquerizo Moreno, a l'arquebisbe Manuel María Pólit Lazo i a l'aviador Elia Liut, la primera persona que havia creuat sobrevolant els Andes. El 2001 la seva primera filla, que també es deia Hortensia, va inaugurar un museu en honor seu, el qual va estar obert al públic fins a l'any 2015.

## Vida personal

Hortensia es va casar amb José Miguel Ordóñez Lasso de la Vega, germà del Governador de l'Azuay Carlos Ordóñez Lasso de la Vega. Es tractava d'un cuencano de molt bona posició econòmica. El matrimoni es va celebrar a Quito a l'Església de la Companyia, el 20 de maig de 1865;va ser-ne padrí Gabriel García Moreno president de l'Equador en aquesll moment. D'aquest matrimoni en van néixer 16 fills. Els béns d'Hortensia Mata van ser donats en herència.

## Referències

* 1 2 «Casa de Hortensia Mata» (en castellà). Turismo de Azuay. [Consulta: 12 setembre 2021].
* 1 2 3 «HORTENSIA MATA LAMOTA» (en castrellà). Diccionario Bibliografico Ecuador. Arxivat de l'original el 2018-07-17. [Consulta: 12 setembre 2021].
* ↑ «HORTENSIA MATA DE ORDÓÑEZ» (en castellà). Cementerio Patrimonial de Cuenca. Arxivat de l'original el 2021-09-12. [Consulta: 12 setembre 2021].
* ↑ «Personaje del Mes “Hortensia Mata Lamota”» (en castellà). Archivo Historico del Guayas, 08-04-2021. Arxivat de l'original el 2021-09-12. [Consulta: 12 setembre 2021].