OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Comminució

La comminució és la reducció de materials sòlids d'una mida de partícula mitjana a una mida de partícula inferior mitjançant processos com l'esclafament, la fractura, el tall o la vibració, entre d'altres. En geologia, ocorre de manera natural en una falla a la part superior de l'escorça terrestre. En la indústria, és un important procés unitari en mineralúrgia, ceràmica, electrònica i altres camps, i es du a terme amb molts tipus de molí. En odontologia és el resultat de la masticació de menjar. En medicina en general, és una de les formes més traumàtiques de fractura òssia.
En usos industrials, l'objectiu de la comminució és reduir la mida i incrementar la superfície de sòlids. També s'utilitza per alliberar materials útils de materials matricials en els quals estan inserits, i per a concentrar minerals.

## Referències

* ↑ Gupty, Chiranjib Kumar. Chemical Metallurgy. Wiley-VCH Verlag, 2003, p. 130 [Consulta: August 22, 2010].
* 1 2 Kanda, Yoshiteru; Kotake, Naoya. Salman, Agba D.. Handbook of Powder Technology, Volume 12: Particle breakage. Elsevier, 2007, p. 529–551 [Consulta: August 20, 2010].
* ↑ Sibson, R.H. «Earthquakes and rock deformation in crustal fault zones». Annual Review of Earth and Planetary Sciences, vol. 14, 1986, pàg. 156 [Consulta: 2 juliol 2011].

## Vegeu també

* Distribució de partícules per mida
# Via Claudia Augusta

La Via Claudia Augusta va ser la més gran de les calçades romanes que van travessar els Alps en temps de l'Imperi romà, comunicant la zona de la desembocadura del riu Po amb l'antiga regió de Forta. Per tant, el camí s'estenia entre el mar Adriátic i el curs alt del Danubi
Va ser construïda l'any 15 a. C. per Drus, que sent un jove cap militar, fill adoptiu de l'emperador August, dirigia la campanya militar al Nòric, actual Àustria. Va ser ampliada i acabada l'any 47, per ordre del fill de Drus, l'emperador Claudi, de qui va prendre el nom el camí. La ruta s'iniciava a les regions d'Itàlia: Altinum (Altino), seguint per Tridentum (Trento), i arribava a l'actual Donauwörth, a la regió alemanya de Baviera.

## La Via Claudia Augusta en l'actualitat

La ruta segueix existint, i des de la dècada de 1990 va augmentar l'interès del senderisme de llarga distància i del ciclisme, que han fet populars entre els turistes els trams de la Via Claudia Augusta, d'Alemanya i Àustria, amb el resultat que la senyalització moderna identifica la trajectòria revitalitzada.
Des de 2007, el Lloc Arqueològic Giontech, en Mezzocorona (Kronmetz) (Itàlia), actua com el Centre Internacional de Recerca Via Claudia Augusta, dirigit pel Prof. David Tomasi, amb el suport de la Fundació Piana Rotaliana i el Govern de la Ciutat de Mezzocorona (Kronmetz).
La Via Claudia Augusta ha estat una de les tres calçades triades, al costat de la Via Ruta de la Plata i la Via Valèria, per a formar part del documental Vies Romanes a Europa, amb el qual es podran presentar amb detall les tres les calçades romanes més importants d'Europa.

## Vegeu també

* Reschenpass
* Fernpass
* Pas de muntanya
* Llista de vies romanes

## Referències

* ↑ La Via Claudia Augusta Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine. Consultado el 2011-08-26 (mapa–en italiano)
* ↑ Melchiori, Leone (2008), Studi di archeologia romana nella Piana Rotaliana, InMezzo, p.8
* ↑ Fellin, Umberto (2008), 2000 anni di storia, Alto Adige, p.28

## Enllaços externs

* Omnes Viae: Via Claudia Augusta Via Claudia Augusta en el mapa Peutinger
* fotografías de Via Claudia Augusta (alemany)
* BicycleRoutes&Tours: Ciclovia Via Claudia Augusta (anglès)
# Gastó V de Bearn

Gastó V de Bearn (Segle XIII) fou vescomte de Bearn, Gabardà i Brulhès
Fill de Pere III de Gabardà i Brulhès, vescomte de Bearn i Matel·la de Baus, cosina del rei català.
El 1153, a la mort del seu pare, va heretar el vescomtat amb regència de la seva àvia Guiscarda de Bearn. A la mort de Guiscarda el 1154, l'assemblea de Bearn el va posar, fins a la seva majoria d'edat el 1165 sota la tutela del seu oncle Ramon Berenguer IV, comte de Barcelona i príncep d'Aragó, a qui va retre homenatge a Canfranc, i deixant de reconèixer al duc d'Aquitània. Es va casar amb Sança de Navarra i de Castella, filla del rei Garcia V de Navarra, amb qui no va tenir fills. Es va retirar a un monestir hospitaler on va morir el 1170, deixant la successió en la seva germana Maria de Bearn.

## Referències

* ↑ (castellà) Bernardo Estornés Lasa - Auñamendi Entziklopedia: Sublevaciones bearnesas contra la política aragonesa de los vizcondes «Enllaç».
# Miquel II

Miquel II és el nom dels següents personatges:
* Miquel II el Tartamut, general que va arribar a ser emperador romà d'Orient del 820 al 829
* Miquel II Àngel-Comnè Ducas (?-1266/1268), dèspota de l'Epir del 1230 al 1266/1268
* Miquel II de Rússia (Sant Petersburg, 1876 - Perm, 1918), Gran duc de Rússia
Viccionari
# Sillago ingenuua

Sillago ingenuua és una espècie de peix de la família Sillaginidae i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 20 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'Índia fins al Golf de Tailàndia, Taiwan i nord d'Austràlia.

## Referències

* ↑ AQUATAB.NET
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McKay, R. J. 1985. A revision of the fishes of the family Sillaginidae. Mem. Queensl. Mus. v. 22 (pt 1): 1-73.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Commodià

Commodià (en llatí Commodianus) va ser un poeta romà de religió cristiana que va compondre un poema contra les divinitats paganes. No es té cap informació sobre aquest autor, excepte les que es poden trobar en la seva obra. Algunes paraules que utilitza fan creure que era africà. Diu de forma expressa que durant molt de temps va ser pagès, però que es va convertir al cristianisme llegint les Escriptures. S'aplica a ell mateix l'epítet gazaeus, cosa que fa pensar que podria estar relacionat amb la ciutat de Gaza, a Palestina.
Va escriure una obra titulada Instructiones adversus Gentium Deos pro Christiana Disciplina, dividida en vuitanta seccions, les primeres trenta-sis dirigides als gentils per guanyar-los per la fe veritable. Les nou que segueixen condemnen els jueus davant la seva obstinació i ignorància, i la resta de l'obra va dirigida als penitents i als catecúmens. És una obra d'un gran fervor i devoció per la propagació de l'Evangeli, però el seu llenguatge és sec i dur, i poc atractiu. Tot i que vol imitar el sistema poètic antic, els seus versos no respecten la quantitat sil·làbica. Utilitza amb profusió els acròstics: les inicials dels vint-i-sis versos finals, quan es llegeixen de baix cap dalt diuen: Commodianus mendicus Christi, i el tema general i el contingut de cada capítol s'expressa amb les inicials dels primers versos. Va viure al final del segle iii.

## Referències

* ↑ «Commodià». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/831?rgn=full+text;view=image;q1=CommodianusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 816. ]
# Via Claudia Nova

La via Claudia Nova va ser una antiga via romana que va construir l'emperador Claudi l'any 47 per unir la via Cecília amb la via Tiburtina.
Les informacions sobre el seu traçat són divergents, ja que alguns autors consideren que s'iniciava a Amiternum i d'altres fonts la van sortir de Civitatomassa, un poblet construït sobre el pagus de Foruli. Arribava a la via Tiburtina prop de Popoli, als Abruços, prop del riu Aterno.
Travessa la plana de Navelli i el seu recorregut es sobreposa a un altre conegut com Aquila-Foggia. Després de l'església de Santa Maria dei Cintorelli prop de Caporciano, torna a seguir el recorregut d'Aquilla-Foggia fins a Collepietro.
Travessa Peltuinum, una ciutat romana de la que es conserven encara restes, prop de Prata d'Ansidonia. Passa per Ocriticum, un poblet que era lloc de repos i de culte pels pelegrins, on s'aixecava un temple dedicat a Jovis Larene, que menciona la Taula de Peutinger.

## Referències

* ↑ Gardner, Robert «The Via Claudia Nova» (en anglès). The Journal of Roman Studies, 3 (part 2), 1913, pàg. 205-232.

## Vegeu també

* Llista de vies romanes
# Riu Kovja

El riu Kovja (en rus Кoвжа) passa per l'óblast de Vólogda, a Rússia, i desemboca al llac Béloie.
Té una longitud de 86 km i una conca de 5.000 km². El Kovja neix al llac Kóvjskoie i només flueix deu quilòmetres pel seu cabal natural. Uns 4 km abans d'arribar Annenski Most s'uneix al canal Volga-Bàltic, que passa entre la ciutat d'Aleksàndrovskoie i el llac Béloie pel llit artificialment profund del riu.
Els seus principals afluents són, per l'esquerra, l'Ujla i el Iarboziorki, i per la dreta el Matkrutxei, el Iarboziorki, el Kopsarka, l'Udajka i el Lévaia Kitla.
# Pin grid array

El pin grid array o PGA és un tipus d'encapsulat de circuit integrat, particularment usat en microprocessadors.
Originalment el PGA , el sòcol clàssic per a la inserció en una placa mare d'un microprocessador, va ser usat per a processadors com el Intel 80386 i el Intel 80486; consisteix en un quadrat de connectors en forma de forat on s'insereixen els pins del xip per mitjà de pressió. Segons el xip, té més o menys forats (un per cada patilla).

## PGA

En un PGA, el circuit integrat (IC) es munta en una llosa de ceràmica, que presenta una matriu de contactes o pins en una de les cares. Després, els pins es poden inserir en els forats d'un circuit imprès i soldats. Gairebé sempre s'espaien 2.54 mil·límetres entre si. Per a un nombre donat de pins, aquest tipus de paquet ocupa menys espai els tipus més vells com el Dual in-line package (DIL o DIP).

## Variants de la PGA

Les versions plastic pin grid array ( PPGA ) i posteriorment flip-xip pin grid array ( FCPGA ) van ser creades per Intel Corporation per a les seves microprocessador és Intel Pentium, i sovint són usats en targetes mare amb sòcols ZIF (Zero Insertion Force) per protegir els delicats pins.
* PPGA
* FCPGA
* CPGA
* OPGA

## Vegeu també

* Zig-zag in-line package (ZIP)
* Ball grid array (BGA)
* Land grid array (LGA)
# Genar Andrinua Kortabarria

Genar Andrinua Kortabarria (9 de maig de 1964 a Bilbao) és un exfutbolista basc. La seva demarcació era la de defensa central.
Durant la seva carrera professional va jugar en l'Athletic Club i en el Reial Valladolid. Durant 8 anys va ser el capità de l'Athletic succeint a Goikoetxea; quan es va retirar va passar l'honor a Julen Guerrero.
Entre 1987 i 1990 va ser internacional en 27 ocasions i va marcar dos gols. Va formar part de la selecció espanyola a l'Eurocopa de 1988 i al Mundial de 1990. També va jugar en 3 ocasions per a la selecció basca.

## Palmarès

* 1 Lliga
* 1 Campionat d'Europa sub-21
Genar Andrinua Kortabarria amb la selecció espanyola - Caixes de navegació :
Selecció de futbol d'Espanya – Eurocopa 1988
1 Zubizarreta •
2 Tomás •
3 Camacho •
4 Andrinúa •
5 Víctor •
6 Calderé •
7 Salinas •
8 Sanchís •
9 Butragueño •
10 Eloy •
11 Gordillo •
12 Diego •
13 Buyo •
14 Gallego •
15 Eusebio •
16 Bakero •
17 Begiristain •
18 Soler •
19 Martín Vázquez •
20 Míchel •
Entrenador: Muñoz
Selecció de futbol d'Espanya – Copa del Món de futbol 1990
1 Zubizarreta •
2 Chendo •
3 Jiménez •
4 Andrinúa •
5 Sanchís •
6 Martín Vázquez •
7 Pardeza •
8 Quique •
9 Butragueño •
10 Fernando •
11 Villarroya •
12 Alkorta •
13 Ablanedo •
14 Górriz •
15 Robert •
16 Bakero •
17 Hierro •
18 Paz •
19 Salinas •
20 Manolo •
21 Míchel •
22 Otxotorena •
Entrenador: Suárez :
# Ministeri d'Afers Exteriors de Letònia

El Ministeri d'Afers Exteriors de Letònia (en letó: Latvijas Republikas Ārlietu ministrija) és responsable del manteniment de les relacions exteriors de la República de Letònia i la gestió de les seves missions diplomàtiques internacionals, la seva seu es troba a la capital del país Riga. L'actual ministre és Edgars Rinkēvičs, antic ministre de Defensa.

## Diplomàcia

El ministeri dirigeix els assumptes de Letònia amb entitats estrangeres, incloses les relacions bilaterals amb nacions individuals i la seva representació en les organitzacions internacionals, com la de les Nacions Unides, la Unió Europea, el Consell d'Europa, l'OTAN, l'Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa, el Fons Monetari Internacional, l'Organització Mundial del Comerç, i la seva participació en l'espai Schengen. Supervisa els visats, la cooperació amb els exiliats, la política internacional de drets humans, la política de defensa transatlàntica i diverses transaccions globals comercials. El ministeri també contribueix a fer que Letònia formi part del comerç internacional i el desenvolupament econòmic, en col·laboració amb el Ministeri d'Economia de Letònia i l'Agència d'Inversió i Desenvolupament de Letònia.

## Vegeu també

* Llista de missions diplomàtiques de Letònia
* Relacions exteriors de Letònia

## Referències

* ↑ «Edgars Rinkēvičs» (en anglès). Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia. [Consulta: 12 febrer 2015].
* ↑ «U.S. Relations With Latvia» (en anglès). U.S. Departament of State. Diplomacy in Action. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial del Ministeri d'Afers Exteriors de Letònia
# Sillago ciliata

Sillago ciliata és una espècie de peix de la família Sillaginidae i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 51 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de la costa est d'Austràlia i la Gran Barrera de Corall fins a Victòria, nord de Tasmània, Nova Caledònia i Papua Nova Guinea.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Constancio Amat y Vera

Constancio Amat y Vera fou un polític valencià. Vinculat al Partit Liberal Fusionista, fou elegit diputat per la Cambra de Comerç de València a les eleccions generals espanyoles de 1891 i 1893. El juliol de 1895 hagué de renunciar a l'escó perquè es demostrà que la corporació no reunia el nombre d'electors suficients per a tenir escó propi.

## Enllaços externs

* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* Biografies de polítics valencians Arxivat 2006-02-14 a Wayback Machine.
# Wagenhausen (Turgòvia)

Wagenhausen és un municipi del cantó de Turgòvia (Suïssa), situat al districte de Steckborn.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Petrovskaïta

La petrovskaïta és un mineral de la classe dels sulfurs. El seu nom fa referència a Nina Vasil'evna Petrovskaya (1910-1991), mineralogista russa especialista en dipòsits d'or, de l'Institut de Geologia de Dipòsits Minerals, Petrologia, Mineralogia i Geoquímica de Moscou, Rússia. Fou descoberta el 1984 al dipòsit d'or de Maikain, al districte de Pavlodar, nord-est del Kazakhstan. Fou descrita per G.V. Nesterenko, A.I. Kuznetsova, N.A. Pal'chik i Y.G. Lavrent'ev.

## Característiques

La petrovskaïta és un mineral d'argent, or, sofre i seleni. Químicament és un sulfur-selenur de fórmula AuAg(S,Se), de color gris fosc. La seva duresa oscil·la entre 2 i 2,5 a l'escala de Mohs, i la seva densitat és de 9,5 g/cm³. És un mineral que cristal·litza en el sistema monoclínic, formant cristalls microscòpics, és a dir, visibles només amb microscopis.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la petrovskaïta pertany a «02.BA: sulfurs metàl·lics amb proporció M:S > 1:1 (principalment 2:1) amb coure, argent i/o or» juntament amb els següents minerals: calcocita, djurleita, geerita, roxbyita, anilita, digenita, bornita, bellidoita, berzelianita, athabascaïta, umangita, rickardita, weissita, acantita, mckinstryita, stromeyerita, jalpaïta, selenojalpaïta, eucairita, aguilarita, naumannita, cervel·leïta, hessita, chenguodaita, henryita, stützita, argirodita, canfieldita, putzita, fischesserita, penzhinita, petzita, uytenbogaardtita, bezsmertnovita, bilibinskita i bogdanovita.

## Formació i jaciments

La petrovskaïta es troba en dipòsits d'or entre 60 i 65 metres de profunditat. Sol trobar-se associada a altres minerals com l'or i la clorargirita. Se n'ha trobat als dipòsits d'or de Maikain (Pavlodar, Kazakhstan), a la mina Broken Hill (Waikato, Nova Zelanda), a Uchaly (Bashkortostan, Rússia) i a la mina Cannon (Wenatchee, Washington, Estats Units).

## Referències

* ↑ «Petrovskaite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 30 novembre 2014].
* ↑ Riba, O.; Melgarejo, J.C.; Mata, J.M. Vocabulari de mineralogia. Segons les normes de la International Mineralogical Association. Amb equivalències angleses. Edicions Universitat Barcelona, 2000. ISBN 9788493100100 [Consulta: 9 maig 2012].
* ↑ Anthony, J.W.; Bideaux, R.A.; Bladh, K.W. [et al.].. «Petrovskaite». A: Handbook of Mineralogy (pdf). Chantilly, EUA: Mineralogical Society of America, 2005 [Consulta: 9 maig 2012].
* ↑ «Petrovskaite» (en anglès/francès). The EUROMIN project. [Consulta: 9 maig 2012].
* ↑ «Petrovskaite» (en anglès). Handbook of mineralogy. [Consulta: 30 novembre 2014].
# Genaro Estrada

Genaro Estrada (2 de juny de 1887 – 29 de setembre de 1937) va ser un polític mexicà. Va ser Secretari d'Afers Exteriors de Mèxic entre 1930 i 1932 i l'arquitecte de la influent Doctrina Estrada.

## Biografia

Estrada nasqué a Mazatlán, Sinaloa. Va estar involucrat en la Revolució Mexicana. A finals de la dècada de 1920 va ser ambaixador a Espanya. Va fundar l'Academia Mexicana de la Historia. Publicà la novel·la, Pero Galín (1926).

## Referències

* Eladio Cortés. «Estrada, Genaro». A: Dictionary of Mexican Literature. Greenwood Publishing, 1992, p. 216–218. ISBN 0-313-26271-3.
# Ministeri d'Afers Exteriors de Rússia

Aquesta és una llista dels Ministres d'Exteriors del Tsarat Rus, l'Imperi Rus, la Unió Soviètica i la Federació Russa.

## Caps del Posolsky Prikaz, 1549-1699

* Ivan Viskovatii 1549-62
* Andrei Basiliev 1562-1570
* Germans Basili i Andrei Ixtxelkalov 1570-1601
* Afanasi Vlasiev 1601-05
* Ivan Gramotin 1605-06Afanasi Ordín-NaixtxokinArtamon Matveiev
* Basili Telepnev 1606-10
* Ivan Gramotin 1610-12
* Piotr Tretiakov 1613-18
* Ivan Gramotin 1618-26
* Efim Telepnev 1626-30
* Fedor Likhatxov 1630-31
* Ivan Griazev 1632-34
* Ivan Gramotin 1634-35
* Fedor Likhatxov 1635-43
* Grigori Lvov 1643-46
* Nazari Txistoi 1647-48
* Mikhaïl Voloxeninov 1648-53
* Almaz Ivanov 1653-67
* Afanasi Ordín-Naixtxokin 1667-71
* Artamon Matveiev 1671-76
* Larion Ivanov 1676-80
* Basili Volinski 1680-82
* Basili Galitzine 1682-89
* Emelian Ukraintsev 1689-99
* Lev Narixkin 1697-99

## Cancellers i vicecancellers de l'Imperi Rus, 1699-1801

* Fiodor Golovin 1700-06
* Piotr Xafirov 1706-08 Aleksei Bestujev-Riumin
* Gavriil Golovkin 1706-34
* Andrei Osterman 1734-40
* Aleksei Txerkasski 1740-42
* Aleksei Bestujev-Riumin 1744-58
* Mikhaïl Vorontsov 1758-63
* Nikita Panin 1763-81
* Ivan Osterman 1781-97
* Aleksandr Bezborodko 1797-99
* Fiodor Rostoptxin 1799-1801
* Nikita Petròvitx Panin 1801

## Ministres d'Exteriors de l'Imperi Rus, 1801-1917

* Viktor Kotxubei 1801-02
* Aleksandr Vorontsov 1802-04
* Adam Jerzi Czartoriski 1804-06
* Andrei Budberg 1806-08
* Nikolai Rumiantsev 1808-14
* Karl Nesselrode 1814-56
* Ioannis Kapodístrias 1816-22 (conjuntament amb Nesselrode)
* Alexander Gortxakov 1856-82
* Nicholas de Giers 1882-95
* Alexei Lobanov-Rostovsky 1895-96
* Nikolay Shishkin 1896-97
* Mikhaïl Muravyov 1897-1900
* Vladimir Lambsdorff 1900-06
* Alexander Izvolski 1906-10
* Sergei Sazonov 1910-16
* Boris Stürmer 1916
* Nikolai Pokrovski 1916-17

## Ministres d'Exteriors del Govern Provisional Rus, 1917

* Pavel Miliukov Març-Maig, 1917
* Mikhaïl Tereixtxenko Maig-Octubre, 1917

## Ministres d'Exteriors de la Rússia Soviètica, 1917-1922

* Lev Trotsky Novembre 1917-Març 1918
* Georgi Txitxerin 1918-22

## Ministres d'Exteriors de la Unió Soviètica, 1922-91

* Georgi Txitxerin 1922-30
* Maxim Litvinov 1930-39
* Viatxeslav Mólotov 1939-1949
* Andrei Vixinski 1949-1953
* Viatxeslav Mólotov 1953-1956
* Dmitri Xepilov Juny de 1956- Febrer de 1957
* Andrei Gromiko 14 de febrer de 1957- 27 de juliol de 1985
* Eduard Xevardnadze 28 de juliol de 1985- 20 de desembre de 1990
* Aleksandr Bessmertnikh 15 de Gener - 28 d'agost de 1991
* Boris Pankin 28 d'Agost – 14 de novembre de 1991
* Eduard Xevardnadze 19 de Novembre – 26 de desembre de 1991

## Ministres d'Exteriors de la Federació Russa, 1992-

* Andrei Kozirev 1991-96
* Ievgeni Primakov 1996-98
* Igor Ivanov 1998-2004
* Serguei Lavrov 2004-
# Sosnovka

«Sosnovka» té aquests significats:
* Sosnovka (Kírov), ciutat de l'óblast de Kírov, a Rússia
* Sosnovka (assentament rural de Sosnovka), poble del krai de Perm, a Rússia
* Sosnovka (assentament rural d'Àssovo), poble del krai de Perm, a Rússia
* Sosnovka (Bekovski), poble de l'óblast de Penza, a Rússia
* Sosnovka (Kursk), poble de l'óblast de Kursk, a Rússia
* Sosnovka (Novossibirsk), poble de l'óblast de Novossibirsk, a Rússia
* Sosnovka (Kondol), poble de l'óblast de Penza, a Rússia
* Sosnovka (Udmúrtia), poble de la república d'Udmúrtia, a Rússia
* Sosnovka (Atkarsk), poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia
* Sosnovka (Saràtov), poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia
* Sosnovka (Kamtxatka), poble del krai de Kamtxatka, a Rússia
# Competències bàsiques d'educació física

Des de l'àrea d'educació física a primària les competències bàsiques que es treballen són les següents:
Així doncs, i com que Primària està repartida en cicles, podrem dividir aquestes competències en diferents graus d'assoliment.
# Winnemucca

* Per a altres significats, vegeu «Sarah Winnemucca».
Winnemucca és una ciutat del Comtat de Humboldt, a l'estat de Nevada dels Estats Units. És la capital del comtat. Segons el cens del 2000, té una població de 7.174 habitants.

## Enllaços externs

* Ajuntament de Winnemucca Arxivat 2008-02-01 a Wayback Machine.
# China Global Television Network

China Global Television Network (CGTN) és la divisió internacional de l'organització de mitjans estatals de la Televisió Central de la Xina (CCTV), la seu del qual es troba a Pequín. CGTN transmet sis canals de notícies i interès general en sis idiomes. CGTN està registrada en el Consell d'Estat de la República Popular de la Xina i està sota el control del Departament de Propaganda del Partit Comunista Xinès. El secretari general del Partit Comunista Xinès, Xi Jinping, va descriure l'objectiu de CGTN com "explicar bé la història de la Xina".
Els reguladors dels mitjans, els grups de defensa dels periodistes i uns altres han acusat a CGTN de transmetre propaganda i desinformació en nom del govern xinès i de transmetre confessions forçades.

## Referències

* ↑ «Inside China's audacious global propaganda campaign» (en anglès). , 07-12-2018 [Consulta: 12 desembre 2019].
* ↑ «'Forced confession' violated UK broadcasting rules» (en anglès). , 06-07-2020 [Consulta: 6 juliol 2020].
* ↑ «Beware of China's coronavirus disinformation, RSF says» (en anglès). Reporters Without Borders, 18-04-2020. Arxivat de l'original el 2021-01-24. [Consulta: 25 febrer 2021].
* ↑ «Australian broadcaster suspends China's CGTN citing human rights complaint» (en anglès). , 05-03-2021 [Consulta: 5 març 2021].
# Riu Mangeni (Buffalo)

El riu Mangeni (en afrikaans:Mangenirivier) és un riu que flueix al centre de KwaZulu-Natal, Sud-àfrica. El riu desemboca al riu Buffalo que més tard s'uneix al riu Tugela.

## Enllaços externs

* Mapa de Google de l'estuari del riu Mangeni a Geonames.org (cc-by)