OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chelsea (Iowa)

Chelsea és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 287 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Chelsea tenia 287 habitants, 98 habitatges, i 70 famílies. La densitat de població era de 109,7 habitants per km².
Dels 98 habitatges en un 37,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 10,2% dones solteres, i en un 27,6% no eren unitats familiars. En el 24,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,93 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,52.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 35,2% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 26,1% entre 25 i 44, un 17,1% de 45 a 60 i un 14,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 113,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.625 $ i la renda mediana per família de 36.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.854 $ mentre que les dones 24.000 $. La renda per capita de la població era de 13.608 $. Entorn del 14,1% de les famílies i el 19,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Chelsea». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Chelsea». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Edetans

Els edetans (en llatí edetani, en grec antic Ἠδητανοί) eren un poble iber d'Hispània, a la Tarraconense. Tenien a l'oest i sud-oest els sedetans i els bastetans; al sud els contestans; i al nord els ilercavons. Ocupaven la major part de la província de València al nord del Xúquer, i la part sud de la província de Castelló fins a la serra d'Almenara, encara que no tots els autors coincideixen amb aquests límits, i els fan arribar a l'interior de l'Aragó, segurament per confusió amb els sedetans. El seu territori s'anomenava Edetània.
La capital d'aquest poble era Edeta (actualment Llíria), però la ciutat més important va ser Sagunt. Els romans van fundar València (Valentia) al seu territori l'any 138 aC. Altres ciutats n'eren Sucro, Tútia i Kili. El seu personatge més conegut va ser el cabdill Edecó.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Edetani». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 2 març 2021].
# Lugo-di-Nazza

Lugo-di-Nazza (en cors U Lugu di Nazza) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 103 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 94 | 105 | 90 | 100 | 105 | 103 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2008- | François Benedetti | | |
# Josef Benetseder

Josef Benetseder (Ried im Innkreis, Alta Àustria, 10 de febrer de 1983) és un ciclista austríac, que fou professional del 2006 al 2016. Actualment exerceix de director esportiu.

## Palmarès

* 2010
** Vencedor d'una etapa a la Volta a l'Alta Àustria
* 2013
** 1r al Tour Bohemia

## Referències

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a cyclebase.nl
* Resultats a museociclismo.it
* Resultats a procyclingstats.com
# Lucilia (planta)

Lucilia és un gènere de plantes amb flors (també és Lucilia un gènere de dípters) que pertany a la família asteràcia. Consta de 10 espècies acceptades. Són plantes natives d'Amèrica del Sud.

## Taxonomia

Aquest gènere de plantes va ser descrit per Alexandre Henri Gabriel de Cassini i publicat a Bull. Sci. Soc. Philom. Paris 1817: 32. 1817. L'espècie tipus és: Lucilia acutifolia (Poir.) Cass.

## Taxonomia

* Lucilia acutifolia (Poir.) Cass.
* Lucilia eriophora J.Rémy
* Lucilia kunthiana (DC.) Zardini
* Lucilia linearifolia Baker
* Lucilia lopezmirandae (Cabrera) S.E.Freire
* Lucilia lycopodioides (Less.) S.E.Freire
* Lucilia nitens Less.
* Lucilia recurva Wedd.
* Lucilia saxatilis V.M.Badillo
* Lucilia tomentosa Wedd.

## Referències

* ↑ Lucilia (planta) a PlantList
* ↑ Lucilia (planta) en Global Compositae
* ↑ «Lucilia (planta)». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 5 setembre 2012].

## Bibliografia

* Forzza, R. C. & et al. 2010. 2010 Llista d'espècies Flora do Brasil. http://floradobrasil.jbrj.gov.br/2010/ Arxivat 2010-05-26 a Wayback Machine..
* Idárraga-Piedrahita, A., R. D. C. Ortiz, R. Callejas Posada & M. Merello. 2011. Flora de Antioquia. Catálogo de las Plantas Vasculares, vol. 2. Llistat de les Plantes Vasculars del Departament d'Antioquia. Pp. 1-939.
* Luteyn, J. L. 1999. Páramos, a checklist of plant diversity, geographical distribution, and botanical literature. Mem. New York Bot. Gard. 84: viii–xv, 1–278.
# Puntius sophore

Puntius sophore és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pakistan, l'Índia, el Nepal, Bangladesh, Myanmar, Xina (Yunnan), Bhutan i Afganistan.

## Referències

* ↑ Hamilton, F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges: i-vii + 1-405, Pls. 1-39.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Menon, A.G.K., 1999. Check list - fresh water fishes of India. Rec. Zool. Surv. India, Misc. Publ., Occas. Pap. Núm. 175, 366 p.
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.
* ↑ Petr, T., 1999. Coldwater fish and fisheries in Bhutan. p. 6-12. A T. Petr (ed.) Fish and fisheries at higher altitudes: Asia. FAO Fish. Tech. Pap. No. 385. FAO, Roma, Itàlia. 304 p.
* ↑ Petr, T., 1999. Coldwater fish and fisheries in Afghanistan. p. 138-148. A: T. Petr (ed.) Fish and fisheries at higher altitudes: Asia. FAO Fish. Tech. Pap. No. 385. FAO, Roma. 304 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lambert, Derek J.: Freshwater Aquarium Fish. Chartwell Books, Edison, Nova Jersey, Estats Units. Any 1997. ISBN 0-7858-0867-1.
* Mills, Dick: The Bumper Book of Tropical Aquarium Fishes (2a edició). Interpet Publishing. Any 2002. ISBN 1842860747.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Dragon Seed

Dragon Seed és una pel·lícula estatunidenca de Jack Conway i de Harold S. Bucquet, estrenada el 1944 que té lloc durant la Segona Guerra Sinojaponesa per l'exèrcit imperial japonès. Per tal de respectar els imperatius comercials i les regles del Codi Hays, tots els papers principals de xinesos són interpretats per actors de raça caucasiana.

## Argument

Els valors morals que mantenia una família xinesa en temps de pau s'enfonsen després de la invasió japonesa, durant la Segona Guerra Mundial. Mentrestant, els occidentals s'alien amb els xinesos per lluitar contra el seu enemic comú. En aquest context, una heroica dona xinesa liderarà la revolta contra els invasors nipons.

## Repartiment

* Katharine Hepburn: Jade Tan
* Walter Huston: Ling Tan
* Aline MacMahon: La dona de Ling Tan
* Akim Tamiroff: Wu Lien
* Turhan Bei: Lao Er Tan
* Hurd Hatfield: Lao San Tan
* J. Carrol Naish: Japanese Kitchen Overseer
* Agnes Moorehead: La dona del cosí
* Henry Travers: El Cosí
* Robert Bice: Lao Ta Tan
* Lionel Barrymore: El narrador
* Frank Puglia (no surt als crèdits): El vell empleat de Wu Lien

## Nominacions

1945
* Oscar a la millor actriu secundària per Aline MacMahon
* Oscar a la millor fotografia per Sidney Wagner

## Referències

* ↑ «Dragon Seed». The New York Times.
# Anton Seelos

Anton Seelos (Seefeld in Tirol, 4 de març de 1911 - Seefeld in Tirol, 1 de juny de 2006) va ser un esquiador alpí austríac i el campió del món.
A la dècada de 1930, Seelos va inventar el gir paral·lel i es va convertir en campió del món en combinació d'eslàlom i alpí el 1933, i de nou en eslàlom i en combinació el 1935.
Seelos treballava com a instructor d'esquí professional i, per tant, no se li va permetre participar en els Jocs Olímpics. També va ser entrenador i instructor de Christl Cranz i de l'equip d'esquí francès amb Émile Allais.
El turó olímpic a Seefeld in Tirol va ser anomenat amb el seu nom.

## Referències

* ↑ Nick Howe: The Blitz Form Kitz, Skiing Heritage 1/1997 p.17.
* ↑ Official results for the FIS Alpine World Ski Championships Arxivat 2012-05-24 at Archive.is – FIS-ski.com – (Retrieved on July 17, 2008)
* ↑ «SEELOS Anton - Athlete Information». [Consulta: 22 desembre 2020].
# Claire Steels

Claire Steels (Bourne, 9 de novembre de 1986) és una ciclista anglesa. Actualment corre a l'equip ciclista femení Israel Premier Tech Roland.
La seva victòria més destacada és la ReVolta del 2023.

## Palmarès
### Carretera

* 2019
** 1a a la Rás na mBan i vencedora d'una etapa
** 1a al Gran Premi Ryedale
* 2021
** 1a al Gran Premi de Pontevedra
* 2022
** 1a a la Markina Emakumeen Saria
** 1a a la Berriatua Emakumeen Saria
** 1a a la Zaldibarko Emakumeen Saria
* 2023
** 1a a la ReVolta

### Resultats a la Volta a Espanya

2023: 15a posició

## Referències

* ↑ «Israel-Premier Tech Roland» (en anglès). UCI. [Consulta: 4 juliol 2023].
* ↑ «Resultats oficials». Volta a Catalunya, 29-04-2023. [Consulta: 4 maig 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa a procyclingstats.com
# Dragona

La dragona és, en contextos militars, el cordó rematat en borla que es lliga entre el mànec i el guardamà d'una arma blanca (generalment espasa o sabre), originàriament per tal de sostenir-la a la mà (mitjançant el nus amb què rematava l'altre extrem) i servir de fiador. Acostuma d'ésser força ornamentada. Avui dia és un ornament de tradició; tradicionalment era un element pràctic de l'equipament militar individual. Llavors i ara constitueix, també, una peça d'uniforme, perquè, en funció del disseny, el color, etc., pot indicar el grau o la branca del portador.
El català dragona equival —sempre en context militar —a l'esp. dragona (que també significa 'cert tipus de xarretera'), fr. dragonne, it. dragona, portuguès fiador, ang. sword knot, al. Portepee, rus temliak (темляк), etc.
El nom prové dels dragons, que foren els primers a usar aquesta peça: com que lluitaven armats principalment de carrabina i pistola, i només accessòriament de sabre, aquest el duien penjat d'una mà mitjançant un cordó o cingla, que és el que acabà anomenant-se dragona.
L'ús de dragones s'estengué posteriorment a la totalitat de la cavalleria, així com a l'oficialitat de l'exèrcit i de l'armada, fos a títol pràctic o merament ornamental, atès que usualment el sabre es duia dins beina penjant del cinturó mitjançant un cordó o cingla. D'ençà que va perdre el valor pràctic, la dragona es duu cordada entorn del mànec i el guardamà i se'n deixa bona part penjant per l'extrem de la borla.
Tradicionalment l'ús de dragones era característic d'aquells militars armats de sabre, és a dir, de tots els graus de la cavalleria i de la totalitat de l'oficialitat militar. Arran de la Primera Guerra Mundial el sabre desaparegué de l'equip militar habitual, i amb ell la dragona.
Avui dia les dragones es reserven arreu per a ocasions de gala, conjuntament amb el sabre. També poden donar-se en forces policials.

## Notes

* ↑ En portuguès també existeix el mot dragona en l'àmbit militar, però amb el valor de 'xarretera'.
* ↑ Les dragones també han passat a l'oficialitat de força aèria, via herència de l'exèrcit o de l'armada.
* ↑ L'última oficialitat a dur sabre en campanya fou, probablement, la japonesa durant la Segona Guerra Mundial, atesa la significació filomística del sabre en la cultura militar japonesa.

## Bibliografia

* The visual dictionary of military uniforms. London; New York; Stuttgart: Dorling Kindersley, 1992. (Eyewitness visual dictionaries) ISBN 0-86318-836-2
* Carman, W. Y. A dictionary of military uniform. London: B.T. Batsford, 1977. ISBN 0-7134-0191-5
* Kannik, Preben. Uniformes militares en color de todo el mundo. Madrid: San Martín, 1969
* Mollo, John. Military fashion: a comparative history of the uniforms of the great armies from the 17th century to the First World War. London: Barrie & Jenkens, 1972. ISBN 0-214-65349-8
# Llista de peixos del llac Toba

Aquesta llista de peixos del llac Toba (incompleta) inclou 27 espècies de peixos que es poden trobar al llac Toba ordenades per l'ordre alfabètic de llur nom científic.

## A

* Anabas testudineus
* Aplocheilus panchax

## B

* Barbonymus gonionotus
* Barbonymus schwanenfeldii
* Betta imbellis
* Betta taeniata

## C

* Channa gachua
* Channa striata
* Clarias batrachus
* Ctenopharyngodon idella
* Cyprinus carpio carpio

## D

* Danio albolineatus

## H

* Homaloptera gymnogaster

## M

* Monopterus albus

## N

* Nemacheilus pfeifferae
* Neolissochilus thienemanni

## O

* Oreochromis mossambicus
* Oreochromis niloticus niloticus
* Osphronemus goramy
* Osteochilus vittatus

## P

* Poecilia reticulata
* Puntius binotatus

## R

* Rasbora jacobsoni

## T

* Tor tambra
* Trichogaster pectoralis
* Trichogaster trichopterus

## X

* Xiphophorus hellerii

## Referències

* ↑ FishBase (actualitzat el 9 d'octubre del 2010) (anglès)

## Bibliografia

* Ahl, E., 1933: Ueber eine kleine Fischsammlung aus dem Toba-See in Sumatra. Sitzungsberichte der Gesellschaft Naturforschender Freunde zu Berlin 1932: 514-516.
* Ahl, E., 1934: Weitere Fische aus dem Toba-See in Sumatra. Sitzungsberichte der Gesellschaft Naturforschender Freunde zu Berlin 1934: 235-238.

## Enllaços externs

* Lake Toba fish safe to eat, says governor (anglès)
# Lucilia sericata

Lucilia sericata és una espècie de dípter braquícer de la família Calliphoridae que es troba àmpliament distribuïda a tot món. És una de les diverses espècies de mosca, totes molt semblants entre si, que reben el nom de mosca verda. Les larves s'utilitzen per a la teràpia de cucs.

## Característiques

Mesura de 10 a14 mm de llarg, lleugerament més gran que una mosca domèstica, i té una coloració brillant, metàl·lica, blau-verda o amb marques negres. Té pels curts i escassos de color negre i tres solcs transversals al tòrax. Les ales són transparents amb les venes marró clar, i les potes i antenes són negres.

## Distribució

Lucilia sericata és comú en totes les regions temperades i tropicals del planeta, principalment l'Hemisferi Sud: Àfrica i Austràlia. Prefereix els climes càlids i humits i, en conseqüència, és especialment comuna a les regions costaneres, però també està present a les zones àrides.

## Història natural

La femella pon els ous en la carn, peix, cadàvers d'animals, ferides infectades d'éssers humans o animals i excrements. Les larves s'alimenten de teixit en descomposició. L'insecte preferix espècies del gènere Ovis, ovelles domèstiques en particular, i els pot produir miasi, encara que la L. sericata no és la principal causa d'infestacions per mosques en la majoria de les regions.

## Vegeu també

* Musca autumnalis

## Referències

* 1 2 3 Chandler, Peter J. «Checklists of Insects of the British Isles (New Series) Part 1: Diptera». Handbooks for the Identification of British Insects. Royal Entomological Society of London [[[London]]], 12, 1, 1998, pàg. 1–234 [Consulta: 11 abril 2009].
* ↑ «Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 8 maig 2022].
* ↑ Australian Museum: Decompostition: Corpse fauna page
# Eduard Fenzl

Eduard Fenzl (1808, Krummnußbaum – 1879, Viena) va ser un botànic austríac.
Fenzl va fer contribucions en l'obra de Karl Friedrich Philipp von Martius, Flora Brasiliensis i en la de Stephan Endlicher, Enumeratio plantarum quas in Novae Hollandiae, etc. Va ser l'autor de Pugillus plantarum novarum Syriæ et Tauri occidentalis primus (1842).
El gènere de plantes Fenzlia l'honora.

## Obres
### Com a autor

* Dissertatio inauguralis medico-botanica sistens extensionem et distributionem geographicam Alsinearum familiae naturalis per terras arcticas partemque zonae temperatae orbis antiqui (1833)
* Sertum Cabulicum. Enumeratio Plantarum Quas in Itinere Inter Dera-Ghazee-Khan Et Cabul, Mensibus Majo Et Junio 1833 Collegit Dr Martin Honigberger. Accedunt Novarum Vel Minus Cognitarum Stirpium Icones Et Descriptiones Part 1 (1836)
* Novarum stirpium decas I-X (1839)
* Pugillus Plantarum novarum Syriae et Tauri occidentalis primus (1842)
* Illustrationes et descriptiones plantarum novarum Syriae et Tauri occidentalis (1843)
* Über die Stellung der Gattung Oxera im natürlichen Systeme (1843)
* Über die Blütezeit der Paulownia imperialis (1851)
* … Differential-Charaktere der Arten der Gattung Cyperus (1855)
* Bildliche Naturgeschichte des Pflanzenreiches in Umrissen nach seinen wichtigsten Ordnungen (1855)

### Com a editor

* Theodor Kotschy. Abbildungen und Beschreibungen neuer und seltener Thiere (1843)
* Franz Xaver Freiherr von Wulfen. Flora Norica Phanerogama (1858)

## Referències

* ↑ UNI Goettingen.de, Department of Systematic Botany (biographical details)
* ↑ WorldCat Identities (publications)
* ↑ The Century Dictionary and Cyclopedia: Supplement by William Dwight Whitney
* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)

## Enllaços externs

* H. W. Reichardt. "Eduard Fenzl". In: Österreichische Botanische Zeitschrift, 12:1, 1862 (alemany)
# Anton Sieberer

Anton Viktor Sieberer (Viena, 23 de desembre de 1901 - Viena, 11 de desembre de 1950) fou un filòleg austríac.

## Biografia

Fill d'un funcionari estatal, va estudiar noves filologies, llengües comparades i sànscrit a la Universitat de Viena entre 1921 i 1923. Es va doctorar a la Universitat de Leipzig el 1926, amb una tesi sobre el futur de les llengües indoeuropees. Retornat a la seva ciutat natal, aquell mateix any es va casar amb Emma Albert, pianista i compositora vienesa, tres anys més jove i que havia fet estudis universitaris als Estats Units. El lingüista va exercir de professor d'alemany, anglès i francès en diversos instituts de la ciutat, i a la mateixa ocupació es va dedicar la seva esposa.
A la tardor de 1927 el matrimoni va tenir el seu primer fill, Anton, i l'any 1928 van començar a impartir cursos a l'Institut Popular Urania, un centre que copiava la societat homònima berlinesa i pretenia apropar la ciència al públic amb les tècniques més avançades.
En començar la dècada dels anys trenta, Sieberer va començar a publicar articles a la premsa vienesa i a pronunciar algunes conferències sobre política francesa en centres diversos de la ciutat, entre els quals hi havia els de les joventuts de la Lliga socialista.
L'any 1936, el filòleg austríac va publicar el llibre Katalonien genen Kastilien (Catalunya contra Espanya), on parlava de les relacions entre Catalunya i l'Estat Espanyol, posant èmfasi en el sentiment catalanista. En aquest sentit, deia que el catalanisme es tractava del "sentiment del desig de llibertat ideal d'un poble que s'ha despertat, per al qual la seva ànima té més importància que el seu cos, que té als seus ulls com a guia valors immaterials: la seva llengua, la seva civilització, la seva història, el seu dret, la seva poesia". De fet, el mateix Vicens Vives va afirmar que aquesta era "la millor interpretació del moviment catalanista".
Va morir a Viena l'11 de desembre de 1950.

## Publicacions

* Der Katalanische Sprachenstreit (1936)
* Katalonien gegen Kastilien; zur innenpolitischen problematik Spaniens (1936)
* España frente a Cataluña (1944)
* American life and literature: an anthology (1949)
* Lautwandel und seine Triebkräfte ; eine Studie über den Zusammenhang von Lautänderungen (1958)

## Bibliografia

* 1 2 3 4 Sieberer, Anton. Catalunya contra Castella. Barcelona: Pòrtic, setembre de 2020, p. 11. ISBN 978-84-9809-474-9.
* 1 2 «Un filòleg austríac perseguit pel III Reich va vaticinar la repressió de l'Estat contra Catalunya» (en catalan). [Consulta: 15 febrer 2021].
# Claire Moyse-Faurie

Claire Moyse-Faurie, nascuda el 7 d'octubre de 1949 és una lingüista francesa. Ha estat directora de recerca al LACITO-CNRS.
El seu camp d'investigació són les llengües oceàniques, que ha centrat en les llengües canac de Nova Caledònia com el drehu o el xârâcùù, i en llengües polinèsies com el wallisià, el futunià o el fagauvea (Ouvéa).

## Publicacions principalss

* 2017, Dictionnaire pratique Français-Wallisien Arxivat 2019-01-26 a Wayback Machine., Vice-rectorat de Wallis & Futuna, Mata Utu, Wallis (en collaboration avec Thierry Murcia, Pelelina Fakataulavelua, Mikaele Tui et Hiasinita Tahimili).
* 2005, Moyse-Faurie C. & G. Lazard (éds), Linguistique typologique, Paris, Le Septentrion (Sens et structures), 324 p.
* 1997, Grammaire du futunien, Nouméa, Centre de Documentation Pédagogique, coll. Université.
* 1995, Le Xârâcùù, langue de Thio-Canala (Nouvelle-Calédonie). Éléments de syntaxe, Peeters-Selaf (LCP10)
* 1993, Dictionnaire futunien-français, Peeters-Selaf (LCP8).
* 1983, Le Drehu, langue de Lifou (Iles Loyauté). Phonologie, morphologie, syntaxe, Paris, Peeters-Selaf (LCP3).

## Notes

* ↑ Moyse-Faurie, Claire, (1949-....). «BnF Catalogue général». 50303-frfre.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2019-01-26 a Wayback Machine..
# MRT

MRT té els següents significats:
* Makedonska Radio Televizija, ens públic de radiodifusió de Macedònia del Nord
* Tomografia de ressonància magnètica (del seu nom en anglès Magnetic Resonance Tomography), tècnica de tomografia basada en la ressonància magnètica nuclear
# José María Basanta

José María Basanta Pavone (nascut el 3 d'abril de 1984) és un futbolista argentí que juga com defensor per al CF Monterrey a Mèxic.
# Lucili Llong

Lucili Llong (en llatí Lucilius Longus) va ser un senador romà, íntim amic de l'emperador Tiberi, i l'únic senador entre els que van acompanyar a Tiberi al seu virtual exili de Rodes, quan el seu padrastre August l'obligà a retirar-se de la cort.
Llong va morir l'any 23 i Tiberi el va honorar amb un funeral amb rang de censor (que no li pertocava), i altres distincions.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals IV,15
# Ras Ajdir

Ras Ajdir o Ras Jedir (àrab: رأس الجدير, Raʾs al-Jadīr) és un promontori de la costa mediterrània, just al punt que marca la frontera entre Tunísia i Líbia. Correspon a la governació de Médenine i delegació de Ben Guerdane. A la vora del cap hi ha la ciutat fronterera de Chibbou. La part occidental del promontori correspon a Tunísia i l'oriental a Líbia.