OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Filet Chateaubriand

El Filet Chateaubriand és una peça de carn de vaca de grans dimensions obtinguda del filet, generalment rostida a la graella i que deu el seu nom al diplomàtic francès François-René de Chateaubriand (1768-1848) que va ser el primer a servir-lo a Napoleó, sent la invenció del seu cuiner Montmirail. Se serveix el filet Chateaubriand acompanyat amb una salsa de textura cremosa, la més habitual en l'actualitat és la salsa bearnesa.

## Característiques

Se sol posar a la graella lligat amb dos trossos de carn de bou a la part exterior, d'aquesta manera es rosteixen els extrems durant gairebé deu minuts quedant el filet interior 'poc fet', que és el Chateaubriand. La ració servida sota aquesta denominació és generalment de grans dimensions, el gruix del tall pot superar els quatre centímetres i arribar a pesar entre el mig quilo i els 800 grams. Es considera per la seva mida que és una ració per a dues persones.
Se sol servir 'Poc fet', amb el seu interior lleugerament rosat, en un plat calent. Les salses d'acompanyament són molt variades, una de les més freqüents és la bearnesa, però va ser abans molt emprada una salsa basada en una reducció d'escalunya amb vi blanc en mantega, unes gotes de suc de llimona i estragó.

## Variants

Sota el sobrenom château se sol servir en els restaurants altres peces del bou o de vedella amb una presentació similar però acompanyades de patates château o patates duquessa.

## Vegeu també

* Filet

## Referències

* ↑ Sinclair, Charles. Dictionary of Food: International Food and Cooking Terms from A to Z. A&C Black, 2009, p. 285. ISBN 1408102188.
* ↑ Luján, Néstor. Carnet de ruta (en espanyol). Barcelona: Tusquets Editores, 1982 (Los Cinco Sentidos). ISBN 978-84-7223-815-2.
* ↑ «About Chateaubriand». Gourmet Sleuth. Arxivat de l'original el 13 de novembre 2016. [Consulta: 5 setembre 2014].
* ↑ Gouffé, Jules. The royal cookery book. S. Low, son, and Marston, 1869, p. 328.
* ↑ Whitehead, Jessup. The steward's handbook and guide to party catering. J. Anderson & co., printers, 1889, p. 273.
* ↑ Ranhofer, Charles. The Epicurean. Hotel monthly Press, 1920, p. 488.

## Enllaços externs

* Fred McMillin, "Wine day: What's Your Beef?", 1999 Arxivat 2006-03-19 a Wayback Machine.
# Flemington (Pennsilvània)

Flemington és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 1.319 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Flemington tenia 1.319 habitants, 588 habitatges, i 398 famílies. La densitat de població era de 1.131,7 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 588 habitatges en un 22,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,5% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 32,3% no eren unitats familiars. En el 27,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,7.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,2% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 22,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.750 $ i la renda mediana per família de 36.776 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.333 $ mentre que les dones 20.588 $. La renda per capita de la població era de 16.924 $. Entorn del 6,8% de les famílies i el 10% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Flemington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Flemington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fisterra

Fisterra és un municipi costaner de la província de la Corunya, a Galícia. Pertany a la comarca de Fisterra.
Al municipi s'hi troba el cap Fisterra, que antigament era considerat el punt més occidental del món conegut. El seu nom deriva del llatí finis terrae (la fi de la Terra).
Es considera el punt final del camí de Sant Jaume.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2004 |
| 4.708 | 4.994 | 4.838 | 5.322 | 5.093 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||

## Parròquies

* Duio (San Vicenzo)
* Fisterra (Santa María)
* San Martiño de Duio (San Martiño)
* Sardiñeiro (San Xoán)

## Galeria d'imatges

* Senyal del Camí de Sant Jaume
* Bota del pelegrí
* Vista des del cap
# Ferrofluoroedenita

La ferrofluoroedenita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup del nom arrel edenita.

## Característiques

La ferrofluoroedenita és un amfíbol de fórmula química NaCa₂Fe$^{2+}$₅(AlSi₇O$_{22}$)F₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2020, sent publicada per primera vegada el 2021. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 5 i 6.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions mineralògiques del Museu Cívic d'Història Natural de Milà (Itàlia), amb el número de catàleg: m38849.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al cràter La Fossa, situat a l'illa de Vulcano, una de les illes Eòlies de la província de Messina (Sicília, Itàlia), on es troba en forma de cristalls prismàtics de fins a 1 mm, normalment associats a quars, magnetita i vonsenita. Aquest indret és l'únic a tot el planeta on ha estat confirmada aquesta espècie mineral, tot i que també podria haver estat descrita a Nigèria.

## Referències

* ↑ «Ferro-fluoro-edenite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 13 gener 2022].
* ↑ Borley, G.; Frost, M. T. «Some Observations on Igneous Ferrohastingsites». Mineralogical magazine and journal of the Mineralogical Society, 33, 263, 01-12-1963, pàg. 646–662. DOI: https://doi.org/10.1180/minmag.1963.033.263.03 [Consulta: 13 gener 2022].
# Pommerloch

Pommerloch (en luxemburguès: Pommerlach; en alemany: Pommerloch) és una vila de la comuna de Winseler, situada al districte de Diekirch del cantó de Wiltz. Està a uns 43 km de distància de la ciutat de Luxemburg.
Pommerloch és coneguda per tenir un dels més grans centres comercials al nord del país. Situat a prop de la frontera amb Bèlgica al llarg de la carretera N15, pel que atreu molts belgues. Això contribueix al creixement econòmic i demogràfic de la ciutat.

## Referències

* ↑ «Pommerloch». [Consulta: 1r octubre 2015].
# Jaume Grau

Jaume Grau és el nom dels següents personatges:
* Jaume Grau i Masbernat (n.1960), periodista i escriptor català.
* Jaume Grau Casas (1896-1950), esperantista i poeta català.
* Jaume Grau Castellà (s.XIX-1922), periodista esportiu català.
* Jaume Grau Ciscar (n.1997), futbolista valencià.
# Cubotioplumbita

La cubotioplumbita és un mineral de la classe dels sulfats.

## Característiques

La cubotioplumbita és un sulfat de fórmula química [Pb₄(OH)₄]Pb(S₂O₃)₃. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2021 i publicada en el mes de juliol de 2023. Cristal·litza en el sistema isomètric.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions mineralògiques del Museu d'Història Natural del Comtat de Los Angeles, a Los Angeles (Califòrnia) amb els números de catàleg: 76184, 76185 i 76186.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Redmond, situada a Waterville Lake, dins el comtat de Haywood (Carolina del Nord, Estats Units). Aquesta mina estatunidenca és l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Cubothioplumbite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 juny 2022].
* ↑ Kampf, Anthony R.; Smith, Jason B.; Hughes, John M.; Ma, Chi; Emproto, Christopher «New Minerals from the Redmond Mine, North Carolina, USA: II. Cubothioplumbite and Hexathioplumbite, Two New Minerals Containing the Cubane-Like [Pb4(OH)4]4+ Structural Unit». The Canadian Journal of Mineralogy and Petrology, 61, 3, 01-05-2023, pàg. 623–633. DOI: https://doi.org/10.3749/2200070 [Consulta: 7 agost 2023].
# Llau de Santa Maria

La llau de Santa Maria és una llau afluent del riu de Serradell que discorre íntegrament pel terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins del seu antic terme de Toralla i Serradell, a l'àmbit del poble de Serradell.
Es forma al vessant sud-est del Serrat de Santa Eulàlia, davalla cap al sud-sud-est recorrent el costat oest del Tros de Santa Maria i, en el tram final, passa entre Justinyà (oest) i la Rourera, per abocar-se en el riu de Serradell poc després de rebre per l'esquerra la llau de les Ribes. Part d'aquest darrer tram pren la direcció est, fent un angle recte amb el primer tram.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Sabel·li

Sabel·li (Sabellius) fou un heresiarca del segle iii probablement originari de Líbia (Teodoret afegeix que de la Pentàpolis Líbia). Segons Abul Faradj (que el fa de Bizanci) vivia vers el 252/253. La seva heretgia, de vegades anomenada Monarquianisme, desenvolupada inicialment a Líbia, es va estendre a la seva mort. Els seus seguidors formaven la secta dels Modalistes o Sabel·lians
Segons la seva concepció, només hi havia una hipòstasi o persona amb natura divina, que rebia tres noms (Pare, Fill i Esperit Sant) i comparava la seva creença al Sol: un element únic que produïa llum (Fill), produïa calor (Esperit Sant) i existia com a substància (Pare). La seva teoria s'aproximava molt a la de Noet. Els noecians i els sabel·lians van ser sovint confosos.

## Referències

* ↑ Momouni, Simon Claude. Le christianisme des origins à Constantin. París: Presses Universitaires de France, 2006, p. 384. ISBN 9782130528777.
# Jehad Al-Hussain

Jehad Al-Hussain (Homs, 30 de juliol de 1982) és un exfutbolista sirià de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Síria.
Pel que fa a clubs, destacà a Al-Karamah SC Homs, Kuwait SC, Al-Qadisiya SC o Al-Taawon FC.

## Referències

* ↑ Karkora, Mahmoud. «Syria - Record International Players», 25-02-2021.
* ↑ «Syria squad». the-afc.com. Arxivat de l'original el 15 setembre 2012.
* ↑ «القادسية الكويتي يعلن تعاقده مع السوريين فراس الخطيب وجهاد الحسين رسميا». kooora.com, 23-08-2009. [Consulta: 31 desembre 2010].
* ↑ Jehad Al-Hussain a National-Football-Teams.com (anglès)
# Physalaemus pustulatus

Physalaemus pustulatus és una espècie de granota que viu a l'Equador i el Perú.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Angulo, A., Coloma, L.A., Ron, S., Almeida, D., Nogales, F. & Cisneros-Heredia, D. 2004. Physalaemus pustulatus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 17 de gener de 2008.
# Dentex tumifrons

Dentex tumifrons és un peix teleosti de la família dels espàrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Pot arribar als 35 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes del Pacífic occidental (des del Japó i Indonèsia fins al nord-oest d'Austràlia).

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Dia lectiu

Un dia lectiu o simplement lectiu (del llatí "lectus" participi passiu de "legĕre" 'llegir' i del sufix "iu" 'capacitat per') és aquell dia o període en què hi ha classe en els centres docents. En cas que no hi hagi classe en les escoles s'anomena dia no lectiu.

## Referències

* ↑ «lectiu - Diccionari Català - WordReference.com» (en anglès). [Consulta: 11 gener 2018].
* ↑ «Lectivo, va». DLE.
* ↑ «Lectiu». DIEC.
* ↑ «Definició de lectiu, significat de lectiu en català». [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ «lectiu | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ «El 21-D no serà lectiu a les escoles». Ara.cat.
* ↑ NacióDigital «El govern espanyol decreta el 21-D com a dia no lectiu als centres docents de Catalunya». Nació Digital. «[...] decretat el dijous 21 de desembre com a dia no lectiu [...]»
# Dia internacional per recordar les víctimes de l'esclavitud i el tràfic d'esclaus

El Dia Internacional de Memòria de les Víctimes de l'Esclavitud i del Tràfic Transatlàntic d'Esclaus és una celebració internacional de les Nacions Unides designada l'any 2007 per celebrar-se el 25 de març de cada any.
El dia honra i recorda els que van patir i van morir a conseqüència del tràfic transatlàntic d'esclaus, en el que s'ha anomenat "la pitjor violació dels drets humans de la història". Les víctimes de l'esclavitud durant 400 anys són 15 milions d'homes, dones i els nens.

## Història

Es va commemorar per primera vegada l'any 2008 amb el tema "Trencant el silenci, perquè no ens n'oblidem". El lema del 2015 va ser "Dones i esclavitud". El Dia Internacional també "pretén conscienciar sobre els perills del racisme i els prejudicis avui".
Amb l'any 2015 que va marcar l'inici de la Dècada Internacional de les Nacions Unides per a les persones d'ascendència africana, es va inaugurar un monument permanent a la seu de l'ONU a Nova York, titulat "L'arca del retorn" i dissenyat per l'arquitecte Rodney Leon, que també va dissenyar el Monument Nacional Cementiri Africà.

## Referències

* ↑ " International Day of Remembrance of the Victims of Slavery and the Transatlantic Slave Trade " Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine. at International Coalition of Sites of Conscience.
* 1 2 3 "International Day of Remembrance of the Victims of Slavery and the Transatlantic Slave Trade 25 March", United Nations.
* ↑ "International Day of Remembrance of Slavery Victims and the Transatlantic Slave Trade", timeanddate.com.
* ↑ "Unveiling of the Permanent Memorial to Honour the Victims of Slavery and the Transatlantic Slave Trade at the United Nations", UNESCO, 26 March 2015.
* ↑ "The Ark of Return: Lest We Forget", YouTube.
* ↑ Robert Bernstein, "The Arc of Return: The UN Unveils 'The Permanent Memorial to Honour the Victims of Slavery and the Transatlantic Slave Trade'", Island Voice, 1 April 2015.
# Céligny

Céligny és un municipi suís del cantó de Ginebra, està a la riba del Llac Léman i completament envoltat de territori del cantó de Vaud.

## Geografia

Céligny té una superfície, a partir del 2009, de 4,65 quilòmetres quadrats. D'aquesta àrea, 3,03 km² o el 65,2% s'utilitza amb finalitats agrícoles, mentre que 0,91 km² o el 19,6% són boscos. De la resta de la terra, 0,75 km² o 16,1% estan poblats (edificis o carreteres) i 0,01 km² o 0,2% són terres improductives.
De la superfície construïda, l'habitatge i els edificis representaven l'11,0% i les infraestructures de transport el 4,9%. Dels terrenys boscosos, el 15,1% de la superfície total del sòl està molt boscós i el 4,5% està cobert d'horts o petits grups d'arbres. De les terres agrícoles, el 51,8% s'utilitza per al cultiu i l'11,0% són pastures, mentre que el 2,4% s'utilitza per a horts o conreus de vinya.
El municipi consta de dos territoris desconnectats del cantó de Ginebra. El més petit conté els assentaments de La Grande Coudre i La Petite Coudre i està totalment envoltat pel Cantó de Vaud; és per tant un enclavament. El més gran està format pel poble de Céligny en un turó sobre el llac Léman juntament amb la petita vall de Le Brassus; sent adjacent a una part del llac Léman pertanyent al cantó de Ginebra però no al municipi de Celigny, per tant, per si mateix no és ni un enclavament. Tanmateix, juntament amb aquesta part adjacent del llac, sí que constitueix un enclavament del Cantó (però encara no un enclavament).
El municipi de Céligny està format pels subseccions o pobles de Les Bondex, Murat, Céligny - lac, Céligny - poble i Les Coudres.

## Referències

* 1 2 Swiss Federal Statistical Office-Land Use Statistics 2009 data (alemany) accessed 25 March 2010
* ↑ Constitution of the Republic and Canton of Geneva (art. 159); Cantonal law on water (art. 3.4 and 5.2).
* ↑ Canton of Geneva Statistical Office Liste des 475 sous-secteurs statistiques du canton de Genève. (francès) accessed 18 April 2011
# Cruriraja durbanensis

Cruriraja durbanensis és una espècie de peix de la família dels raids i de l'ordre dels raïformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 23 cm de longitud total i les femelles 31.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que viu fins als 859 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'oceà Atlàntic sud-oriental: davant les costes de Port Nolloth (Sud-àfrica).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bigelow H. B. & Schroeder W. C., 1948. New genera and species of batoid fishes. J. Mar. Res. v. 7. 543-566.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Von Bonde, C. & Swart, D. B., 1923. The Platosomia (skates and rays) collected by the S. S. "Pickle.". Report Fisheries and Marine Biological Survey, Union of South Africa Rep. 3 (art. 5): 1-22, Pls. 20-23.
* ↑ «Cruriraja durbanensis». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Hulley, P.A., 1986. Rajidae. p. 115-127. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.). Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* ↑ Dulvy, N.K. i J.D. Reynolds, 1997. Evolutionary transitions among egg-laying, live-bearing and maternal inputs in sharks and rays. Proc. R. Soc. Lond., Ser. B: Biol. Sci. 264:1309-1315.
* ↑ Compagno, L.J.V., D.A. Ebert i M.J. Smale, 1989. Guide to the sharks and rays of southern Africa. New Holland (Publ.) Ltd., Londres. 158 p.
* ↑ Compagno, L.J.V., Ebert, D.A. i Cowley, P.D., 1991. Distribution of offshore demersal cartilaginous fishes (Class Chondrichthyes) of the west coast of southern Africa, with notes on their systematics. South African Journal of Marine Science 11: 43-139.

## Bibliografia

* Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.
* Compagno, L.J.V., 1999. Checklist of living elasmobranchs. p. 471-498. A W.C. Hamlett (ed.) Sharks, skates, and rays: the biology of elasmobranch fishes. Johns Hopkins University Press, Maryland, Estats Units.
* McEachran, J.D. i K.A. Dunn, 1998. Phylogenetic analysis of skates, a morphologically conservative clade of elasmobranchs (Chondrichthyes: Rajidae). Copeia (2):271-290.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
* uBio (anglès)
# Dionisodor de Beòcia

Dionisodor (grec antic: Διονυσόδωρος, llatí: Dionysodorus) fou un historiador grec nascut a Beòcia esmentat per Diodor de Sicília com a autor d'una història de Grècia que arribava fins al temps del rei Filip II de Macedònia.
És probablement el mateix Dionisodor que esmenta Diògenes Laerci, qui diu que Dionisodor negava que el pean que circulava sota autoria de Sòcrates fos efectivament obra seva. No se sap segur si va ser l'autor d'una obra sobre rius (περὶ ποταμῶν) i d'una altra titulada τὰ ταρὰ τοῖς τραγῳδοῖς ἡμαρτημένα que esmenten uns escolis a Eurípides.

## Referències

* ↑ 1.Dionysodorus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1046
# Dionisodor

* No s'ha de confondre amb Dionisidor.
Dionisodor és el nom dels següents personatges:
* Dionisodor de Beòcia, historiador de l'antiga Grècia
* Dionisodor de Trezè, gramàtic de l'antiga Grècia
* Dionisodor de Caune, geòmetra de l'antiga Grècia
* Dionisodor, personatge esmentat al diàleg de Plató "Euthydemus" com un germà d'Eutidem de Quios.
* Dionisodor, retòric grec que apareix esmentat al Symposium de Llucià.
# Cua de ventall de l'illa de Rennell

El cua de ventall de l'illa de Rennell (Rhipidura rennelliana) és un ocell de la família dels ripidúrids (Rhipiduridae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de l'illa de Rennell, a les Salomó orientals.

## Referències

* ↑ «Cua de ventall de l'illa de Rennell». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Cua de ventall de manglar

El cua de ventall de manglar (Rhipidura phasiana) és un ocell de la família dels ripidúrids (Rhipiduridae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones de manglars a les terres baixes costaneres del sud i sud-est de Nova Guinea i nord d'Austràlia des del nord-oest d'Austràlia Occidental cap a l'est fins al nord-oest de Queensland.

## Referències

* ↑ «Cua de ventall de manglar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Diogas

Diogas (en grec antic Διόγας) va ser un metge iatralipta grec (metge que curava amb pomades o massatges) que va viure entre el segle i i el segle ii. És esmentat per Galè que diu que alguna vegada va utilitzar una medicina d'Antoni Musa.

## Referències

* ↑ W.A.G., Diogas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1019
# Daruma sagamia

Daruma sagamia és una espècie de peix pertanyent a la família dels còtids i l'única del gènere Daruma.

## Descripció

* Fa 3 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima temperat que viu entre 50 i 80 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: el Japó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Districte de Mackenzie

* Aquest article tracta sobre un districte dels Territoris del Nord-oest, al Canadà. Si cerqueu el districte neozelandès, vegeu «Districte de Mackenzie (Nova Zelanda)».
El Districte de Mackenzie va ser una divisió administrativa dels Territoris del Nord-oest, al Canadà, creada el 1895, que comprenia una part dels Territoris del Nord-oest, just al nord de la Colúmbia Britànica, Alberta i Saskatchewan, al Canadà continental.
Juntament amb el Districte de Keewatin i el Districte de Franklin, va ser un dels últims darrers districtes en sobreviure dels antic Territoris del Nord-oest abans de la formació del Territori de Nunavut el 1999, moment en què va desaparèixer, tot i que com a districte administratiu havia deixat de funcionar diversos anys abans de la divisió.
Actualment la major part de la zona compresa dins l'antic Districte de Mackenzie es troba inclòs dins els Territoris del Nord-oest, els quals ja no estan dividits en districtes. La resta, juntament amb tot el districte de Keewatin i la major part del de Franklin, es troba a Nunavut.

## Referències

* ↑ Martin, Frederick; Keltie, Sir John Scott; Renwick, Isaac Parker Anderson; Epstein, Mortimer; Steinberg, Sigfrid Henry; Paxton, John; Hunter, Brian The Statesman's Year-Book, 1899, p. 223.
* ↑ «The Atlas of Canada - History of Canada – Territorial Evolution 1895». Natural Resources Canada. Government of Canada, 06-02-2009. Arxivat de l'original el 13 de juliol 2009. [Consulta: 22 agost 2009].
* ↑ «Territorial Evolution». The Canadian Encyclopedia. Arxivat de l'original el 9 d’agost 2017. [Consulta: 16 novembre 2014].