OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dinarolacerta mosorensis

Dinarolacerta mosorensis és una espècie de sauròpsid (rèptil) escatós de la família dels lacèrtids pròpia dels Balcans.
Mesura entre 150 i 200 mm, rares vegades fins a 250 mm. S'alimenta dels insectes que amb el seu agut musell extreu de les esquerdes de les roques. És considerada una espècie vulnerable.
La seva àrea de distribució inclou diverses regions muntanyenques molt separades entre si de Croàcia, Bòsnia i Montenegro. Pobla els massissos càrstics costaners de clima mediterrani, com el massís de Mosor i Biokovo, encara que de vegades es pot trobar terra endins, a les zones de Gacko i Durmitor.

## Referències

* ↑ «Dinarolacerta mosorensis». Reptile Database. Uetz, P. & Jirí Hošek. [Consulta: 17 maig 2019].

## Enllaços externs

* Paolo Mazzei. Amphibians and Reptiles of Europe
# Cua de ventall de les Tanimbar

El cua de ventall de les Tanimbar (Rhipidura opistherythra) és un ocell de la família dels dicrúrids (Dicruridae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les terres baixes de les illes Tanimbar.

## Referències

* ↑ «Cua de ventall de les Tanimbar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Cua de ventall de matollar

El cua de ventall de matollar (Rhipidura threnothorax) és un ocell de la família dels ripidúrids (Rhipiduridae).

## Hàbitat i distribució

Viu entre la malesa del bosc, zones més obertes i pantans de les illes Aru, Waigeo, a les Raja Ampat, Salawati i Misool i a Nova Guinea, incloent Yapen.

## Referències

* ↑ «Cua de ventall de matollar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Cua de ventall de l'Índia

El cua de ventall de l'Índia (Rhipidura albogularis) és un ocell de la família dels ripidúrids (Rhipiduridae).

## Hàbitat i distribució

Habita les terres baixes, bosc tropical àrid i matolls dels boscos del centre i sud de l'Índia, a Rajastan, Madhya Pradesh i Orissa meridional.

## Referències

* ↑ «Cua de ventall de l'Índia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Diogenià

Diogenià és el nom dels següents personatges:
* Diogenià, nom alternatiu de Diògenes Laerci
* Diogenià de Cízic, escriptor grec
* Diogenià d'Heraclea, escriptor grec
* Fulvi Diogenià, romà de rang consular
# Districte de Burera

El districte de Burera és un akarere (districte) de la Província del Nord, a Ruanda. La seva capital és Cyeru.

## Geografia i turisme

El districte es troba a la part septentrional de Ruanda, al costat de la frontera amb Uganda, i entre les ciutats de Ruhengeri i Byumba. S'hi troben els llacs Burera i Ruhondo, i l'hotel Virunga Lodge, que es troba entre ells, amb vista sobre els llacs i les properes muntanyes Virunga, convertint-la en una de les zones turístiques de Ruanda. El districte també conté el pas fronterer de Cyanika, porta d'accés a Kisoro i al sud-oest d'Uganda.

## Sectors

El districte de Burera està dividit en 17 sectors (imirenge): Bungwe, Butaro, Cyanika, Cyeru, Gahunga, Gatebe, Gitovu, Kagogo, Kinoni, Kinyababa, Kivuye, Nemba, Rugarama, Rugendabari, Ruhunde, Rusarabuye i Rwerere.

## Referències

* Districtes de Ruanda a statoids
* Inzego.doc Arxivat 2018-05-17 a Wayback Machine. — Province, District and Sector information from MINALOC, the Rwanda ministry of local government.
* web del districte de Burera
# Districte de Bánovce nad Bebravou

El districte de Bánovce nad Bebravou - (eslovac) Okres Bánovce nad Bebravou - és un dels 79 districtes d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Trenčín. Té una superfície de 327,44 km², i el 2013 tenia 27.229 habitants. La capital és Bánovce nad Bebravou.

## Llista de municipis
### Ciutats

* Bánovce nad Bebravou

### Pobles

Borčany | Brezolupy | Cimenná | Čierna Lehota | Dežerice | Dolné Naštice | Dubnička | Dvorec | Haláčovce | Horné Naštice | Chudá Lehota | Krásna Ves | Kšinná | Libichava | Ľutov | Malá Hradná | Malé Hoste | Miezgovce | Nedašovce | Omastiná | Otrhánky | Pečeňany | Podlužany | Pochabany | Pravotice | Prusy | Ruskovce | Rybany | Slatina nad Bebravou | Slatinka nad Bebravou | Šípkov | Šišov | Timoradza | Trebichava | Uhrovec | Uhrovské Podhradie | Veľké Držkovce | Veľké Hoste | Veľké Chlievany | Vysočany | Zlatníky | Žitná - Radiša
# Davisson (cràter)

Davisson és un cràter d'impacte que es troba a la cara oculta de la Lluna, travessant la vora oriental del cràter més gran Leibnitz. Les seves rampes exteriors envaeixen parcialment la plataforma interior de Leibnitz. A l'est-nord-est de Davisson apareix el cràter Oppenheimer, una formació singular mica menor que Leibnitz.
* Localització de Davisson (centre de la imatge)
* Vista obliqua des del Lunar Orbiter 5
La vora de Davisson s'ha erosionat considerablement per impactes posteriors, però conserva alguns detalls de la seva configuració original. Particularment al llarg de la cara oest, la paret interior mostra algunes terrasses. La vora està més gastada al llarg de la cara nord-est, sent més irregular al nord i al sud. El sòl interior és relativament pla i sense trets distintius, amb un mínim pic central lleugerament desplaçat cap al sud-oest del punt mig del cràter.
Aquest cràter rep el seu nom de Clinton Joseph Davisson (1881-1958) un físic estatunidenc que el 1927 va fer la primera observació experimental de la naturalesa ondulatòria dels electrons, pel qual va ser guardonat amb el Premi Nobel el 1937.

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Davisita

La davisita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al subgrup dels clinopiroxens. Anomenada en honor d'Andrew M. Davis, professor de cosmoquímica de la Universitat de Chicago, per les seves contribucions a comprendre els meteorits.

## Classificació

Tant en la classificació de Nickel-Strunz com en la de Dana apareix com a inosilicat, formant part dels grups 9.DA.15 i 65.1.3.7 respectivament.

## Característiques

La davisita és un silicat de fórmula química CaScAlSiO₆. Cristal·litza en el sistema monoclínic.

## Formació i jaciments

Ha estat observat i descrit en inclusions sòlides. Ha estat descrit en meteorits del nord de Mèxic i l'Àsia central.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Davisite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].

## Bibliografia

* American Mineralogist 94,845-848(2009).
# Davis Kamoga

Davis Kamoga (17 de juliol, 1968) és un ex atleta ugandès de 400 metres llisos.
Guanyà la medalla de bronze als Jocs Olímpics d'Atlanta, l'any 1996 a la prova de 400 metres. L'any següent, a Atenes, guanyà la medalla d'argent al Campionat del món, amb una millor marca personal de 44,37 segons. Aquesta marca és el rècord nacional ugandès i quarta millor marca africana de tots els temps per darrere d'Innocent Egbunike, Samson Kitur i Charles Gitonga.

## Referències

* ↑ Commonwealth All-Time Lists (Men) Arxivat 2007-05-20 a Wayback Machine. - GBR Athletics

## Enllaços externs

* IAAF, perfil de Davis Kamoga
# Desembocadura del riu Sénia

La desembocadura del riu Sénia es localitza a l'extrem sud de Catalunya, fent de partió amb el municipi de Vinaròs, ja al País Valencià. Es forma una clàssica llacuna de rambla que abasta unes 3,5 hectàrees de superfície.
Com a zona humida s'’alimenta constantment per l'aigua de la séquia de la Foia, que és aigua sobrant del reg. A més, en aquesta zona hi ha aportacions de l'aqüífer plioquaternari, ja que coincideix la desembocadura amb el final d’'aquest i el nivell freàtic intersecta amb la superfície. Aquest fet permet que la desembocadura del riu Sénia presenti aigua durant tot l'any, creant-se la llacuna de rambla abans esmentada. Tanmateix, els nivells piezomètrics estivals baixen per sota de la superfície del sòl i la llacuna presenta un marcat caràcter salabrós a causa de la infiltració d'aigua marina.
Pel que fa a la vegetació, les vores de la llacuna estan majoritàriament recobertes per un extens canyissar (Phragmites australis) i alguns joncs (Scirpus sp. i Juncus sp.). A la resta de la desembocadura, amb màquies i garrigues amb margalló, llentiscle i ullastre, s'hi localitzen canyars i es troba també un clap de pollancres (Populus nigra), aquests ja al costat de la província de Castelló.
Referent a la fauna, la seva situació litoral i la seva proximitat amb el Delta de l'Ebre, fa que sigui un punt d'aturada per a diverses espècies d'ocells en migració.
Com a principals impactes de l'espai en destaquen l'elevada pressió humana, principalment els mesos d'estiu, que es tradueix en forma de trepig generalitzat i deixalles per l'espai.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Desembocadura del riu Sénia». Fitxes descriptives de zones humides. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya (CC-BY-SA). [Consulta: 21 agost 2014].
# Desembocadura del torrent de l'estany Gelat

La desembocadura del torrent de l'estany Gelat o estany Salat es localitza al municipi de Mont-roig del Camp, delimitat per la platja, la via del tren i les zones urbanitzades (entre aquestes la urbanització “Miami Playa”) que disten aproximadament uns 150 metres a banda i banda del torrent. El torrent forma la clàssica llacuna de rambla, de salinitat i condicions ecològiques altament fluctuants.
Damunt dels marges que delimiten la llera del torrent hi ha pins i garrics. Un canyissar cobreix el talús que separa la zona de la via del tren. Vorejant la llacuna s'hi troben jonqueres halòfiles amb jonc marí (Juncus maritimus), exemplars de salicòrnia arbustiva (Arthrocnemum fruticosum) (hàbitat d'interès comunitari, codi 1410) i algun clap de tamarigar (hàbitat d'interès comunitari, codi 92D0). Altres hàbitats d'interès comunitari presents a la zona són, la pròpia llacuna (hàbitat d'interès comunitari prioritari, codi 1150) i diferents matollars halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fruticosae) (codi 1420).
Pel que fa als aspectes faunístics, malgrat la proximitat de les cases d'estiueig, la zona és regularment freqüentada pels ocells migradors. Igualment s'hi va dur a terme la reintroducció del fartet (Aphanius iberus), del qual caldria avaluar la seva presència i adaptació al nou medi.
La constant presència humana limita el potencial ecològic de l'espai i empobreix el seu estat de conservació. Tot i que s'han adequat accessos i introduït cartells limitant l'accés de vehicles motoritzats i animals domèstics, caldria plantejar-se una proposta d'ordenació i la recuperació o potenciació de les comunitats vegetals més característiques. És especialment preocupant la presència de vehicles a la zona i l'abocament de deixalles i runa. Un altre aspecte a tenir en compte sobre l'espai de l'estany Gelat és la presència del sistema de sanejament d'aigües residuals del municipi de Mont-roig. Aquest sistema consta de diversos col·lectors, dos estacions de bombeig (molt pròximes a la zona humida), un emissari marí (que passa just a tocar de l'estany) i una estació depuradora de recent construcció. Tot aquest sistema representa un important risc per la zona humida, ja que qualsevol tipus d'avaria pot provocar el sobreeiximent de les aigües residuals que, per gravetat, anirien a parar a l'estany Gelat.
L'Estany Gelat està situat dins dels espais de la Xarxa Natura 2000 ES5140001 "Litoral meridional tarragoní".

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Desembocadura del torrent de l'estany Gelat». Fitxes descriptives de zones humides. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya (CC-BY-SA). Arxivat de l'original el 2015-02-14. [Consulta: 14 febrer 2015].
# Desembocadura del torrent del Pi

La desembocadura del torrent del Pi, d'entre totes les llacunes de rambla de l'Ametlla de Mar, és la que presenta la salinitat més baixa.
Referent a la vegetació de l'espai, al llarg de la llera del torrent s'hi localitzen bosquines i matollars meridionals de rambles, rieres i llocs humits (Nerio-Tamaricetea) (hàbitat d'interès comunitari, codi 92 D0) La vegetació submergida està formada per la carofícia Chara hispida (hàbitat d'interès comunitari, codi 3140). A la superfície destaquen els canyissars i les jonqueres (hàbitat d'interès comunitari, codi 1410). S'hi localitzen a l'espai també els següents hàbitats d'interès comunitari: penya-segats de les costes mediterrànies colonitzats per vegetació, amb ensopegueres (Limonium spp.) endèmiques (codi 1240) i rius mediterranis amb vegetació del Glaucion flavi (codi 3250).
L'espècie animal més destacable és, sens dubte, el fartet (Aphanius iberus), que hi té una població del tot consolidada.
La riba esquerra d'aquest espai limita amb la urbanització de "Cala Mosques", fet que condiciona l'interès i el potencial ecològic de l'indret com a refugi i punt de nidificació d'ocells. A més, com a resultat de l'intens trepig, es troben banalitzades algunes comunitats vegetals.
Aquest espai disposa de diverses figures de protecció. D'una banda fou declarat Reserva natural de fauna salvatge per l'Ordre de 10 de maig de 1996, amb una superfície de 2,65 hectàrees. Forma part del PEIN "Cap de Santes creus" i a més està inclòs a la Xarxa Natura 2000 ES5140001 "Litoral meridional tarragoní".

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Desembocadura del torrent del Pi». Fitxes descriptives de zones humides. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya (CC-BY-SA). Arxivat de l'original el 2015-02-12. [Consulta: 12 febrer 2015].
# Ding Chengxin

Ding Chengxin (xinès simplificat: 丁程鑫, pinyin: Dīng Chéngxīn, Anyue, Ziyang, Sichuan, 24 de febrer de 2002) és un cantant i actor xinès, membre del grup de música Shidai Shaonian Tuan, on és el ballarí principal. El 23 d'agost de 2021, es va convertir oficialment en membre del programa de televisió Kuaile Jiazu, de Hunan TV.

## Referències

* ↑ «我们的少年时代冯程程扮演者_《我们的少年时代》扮演者都是谁 剧中演员个人资料大起底». m.laonanren.com. Arxivat de l'original el 2021-08-06.
* ↑ «继谢娜回归后，《快乐大本营》再官宣喜讯，宣布丁程鑫正式加入快乐家族». 搜狐, 23-08-2021.
* ↑ «时代少年团后援会向丁程鑫道歉，谢娜助力丁程鑫再上热搜 - 全网搜». [Consulta: 4 desembre 2021].
# Diaspora

Diaspora (o també Diaspora* ) és un projecte de programari lliure encara no publicat basat en un programa de servidor web personal que proveeix un servei de xarxa social de forma distribuïda, esdevenint una alternativa a altres opcions centralitzades com ara Facebook.
L'objectiu del programa és d'oferir serveis habituals a les xarxes socials com ara murs, servei de missatgeria, jocs, etc. Però des dels servidors web als ordinadors de cada usuari (les dites "llavors") permetent un "control complet de la informació que comparteixen".

## Característiques

Les característiques planificades que s'han anunciat inclouen:
* Compartició segura d'elements multimèdia: fotografies, vídeos, etc.
* Integració amb serveis de tercers (fora de l'usuari i de Diaspora mateix).
* Integració d'un servei Voice Over IP.
* Protocol de missatgeria instantània propi.
* Còpia de seguretat distribuïda i encriptada.
* Integració amb l'OpenID.

## Orígens i projecte

El grup de desenvolupadors van ser inspirats pel discurs pronunciat per Eben Moglen a la Universitat de Colúmbia el 5 de febrer de 2010. Aquest discurs titulat "Llibertat al núvol" i dirigit a la Internet Society l'expert va posar en dubte la privadesa de les dades emmagatzemades en les xarxes socials centralitzades."
El projecte va ser anunciat el 24 d'abril de 2010 al Kickstarter i va assolir la petició de fons inicial de 10.000 dòlars en tan sols 12 dies. En les setmanes següents es va arribar fins a 200.641,84 $ de 6.479 donadors, esdevingué el projecte de Kickstarter amb més reeixida fins aleshores. Una de les persones que va fer una aportació fou Mark Zuckerberg, fundador del Facebook."
El projecte es troba en desenvolupament actualment per Dan Grippi, Max Salzberg, Raphael Sofaer, i Ilya Zhitomirskiy, i es planificava que la primera versió sigui alliberada el 15 de setembre de 2010.

## Referències

* 1 2 Salzberg, Maxwell; Grippi, Daniel; Sofaer, Raphael; Zhitomirskiy, Ilya. «Decentralize the web with Diaspora – Kickstarter». Kickstarter. [Consulta: 30 agost 2015].
* 1 2 3 4 Dwyer, Jim «Four Nerds and a Cry to Arms Against Facebook». New York Times. The New York Times Company, 11-05-2010 [Consulta: 12 maig 2010].
* ↑ «join diaspora — the project». Arxivat de l'original el 2010-04-29. [Consulta: 12 maig 2010].
* ↑ «Internet Society — Eben Moglen — Freedom in The Cloud», 02-05-2010. [Consulta: 3 juliol 2010].
* ↑ Singel, Ryan «Epicenter: Mark Zuckerberg: I Donated to Open Source, Facebook Competitor». Wired News. Condé Nast Publishing, 28-05-2010 [Consulta: 29 maig 2010].
* ↑ Vernon, Amy. «Striking back at Facebook, the open-source way» (en anglès). Network World. International Data Group. Arxivat de l'original el 24 de desembre 2013. [Consulta: 30 agost 2015].
* ↑ «An Overdue Update». joindiaspora. Arxivat de l'original el 2010-08-27. [Consulta: 26 agost 2010].

## Enllaços externs

* Diaspora - Lloc web oficial
* Kickstarter pitch (video)
* Diaspora on Identi.ca
* GNU Social Project Comparison Arxivat 2011-09-10 a Wayback Machine.
# Districte de Barnim

El districte de Barnim (en alemany: Landkreis Barnim) és un districte de l'estat federal de Brandenburg, Alemanya. Fa frontera per l'est amb la república de Polònia, el districte de Märkisch-Oderland, la ciutat estat de Berlín i els districtes de Overhavel i Uckermark.

## Geografia

El Landkreis Barnim limita al nord amb el districte de Uckermark, a l'oest amb el districte de Oberhavel, al sud amb l'estat federal/ciutat de Berlín i el districte de Märkisch-Oderland. A l'oest amb la frontera amb Polònia i amb la ciutat (Woiwodschaft Westpommern).

## Història

El districte va tenir la seva composició territorial actual per primera vegada l'any 1993 per la fusió dels extints districtes de Finsterwalde, Bad Liebenwerda i Herzberg.

## Enllaços externs

* Pàgina Web Oficial del Landkreises Barnim
* Portal de la naturalesa i Turisme en Uckermark i Barnim
# Drebbel (cràter)

Drebbel és un petit cràter d'impacte que es troba al nord-est de la gran paret del cràter Schickard, en la part sud-oest de la Lluna. Al nord-est apareixen el Lacus Excellentiae i el petit cràter Clausius.
El brocal d'aquest cràter és més o menys circular, amb una corba cap a fora al llarg del costat est i sud-est. Al llarg d'aquest arc de la paret interior es localitza un únic terraplenat on el material ha caigut cap al fons. Els costats oest i nord-oest tenen acumulacions al llarg de la base, on el material solt s'ha desplomat cap al sòl. La resta de la vora interna presenta un pendent simple que descendeix fins al sòl interior. La vora és presenta arestes relativament vives i no està desgastada notablement. La plataforma interior a nivell ocupa una mica més de la meitat del diàmetre del cràter.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més prop de Drebbel.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Drebbel (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 16 juliol 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 16 juliol 2018].
* «The-moon.wikispaces.com: Drebbel» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-03-29. [Consulta: 16 juliol 2018].
# DotGNU

DotGNU forma part del Projecte GNU i té la finalitat principal de proporcionar un substitut lliure i de codi obert per a Microsoft .NET. De forma secundària el projecte cerca millorar el suport per altres plataformes diferents a Windows i per altres processadors. L'objectiu del projecte és proporcionar una biblioteca de classes 100% compatible amb l'especificació Common Language Specification (CLS).
Des de desembre de 2012 el projecte resta inactiu, a excepció de libjit, a l'espera de formar un equip de voluntaris capaç de continuar.

## Referències

* ↑ «Free Software for Webservices and for C# Programming» (en anglès). DotGNU.org. [Consulta: 30 desembre 2015].

## Vegeu també

* Projecte Mono

## Enllaços externs

* DotGNU - Lloc web oficial