OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Acus crinalis

Acus crinalis eren unes agulles per recollir el pèl de les dones romanes. Les acus (agulles) s'anomenaven acus crinalis (agulles dels cabells) o acus comatoria (agulles per als cabells) o simplement crinalis.
S'utilitzaven per separar els cabells, i n'hi havia que s'usaven per arrissar-los, tenyir-los o perfumar-los. Normalment estaven fetes de bronze, però també de fusta, d'os i de vori. Els complicats pentinats de les dones romanes requerien la utilització d'aquestes agulles, que, molt ornamentades, servien per rematar el pentinat.
Altres agulles s'usaven per subjectar els vestits, i eren més petites, però també molt ornamentades. L'acus servia també per brodar, i en cirurgia per cosir les ferides.
Aquestos pentinats van continuar a parts d'Itàlia i Alemanya (zona del Rin) fins al segle xix.

## Referències

* ↑ Seva i Llinares, Antoni (dir.). Diccionari llatí-català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993, p. 280, 358. ISBN 8477396310.
* ↑ Fosbroke, Thomas Dudley. Encyclopaedia of Antiquities, and Elements of Archaeology (en anglès). Nichols, 1825, p. vol.1, p.220.
* ↑ Smith, William (ed.). «Acus». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 14 març 2022].
# Platja del Pi

La platja del Pi és una platja natural del municipi de Portbou (Alt Empordà) situada entre penya-segats, a 500 m al nord de la població. S'hi pot accedir a peu des de la carretera N-260 (és la primera platja accessible un cop creuada la frontera des de França) i també pel camí de ronda des de Portbou, després de passar la platja de les Tres Platgetes. Està orientada cap al sud, de manera que queda molt protegida quan bufa el fort vent de tramuntana. Té una longitud de 45 m i una amplada de 10 m, composta de còdols foscos. No disposa de serveis. Hi és habitual la pràctica del nudisme. Els seus bonics fons marins la fan idònia per a la pràctica del busseig.

## Referències

* ↑ «Platja del Pi». Visita Costa Brava.
* 1 2 «Del Pi». Catalunya.com.
* ↑ «Platges i cales a Portbou». Costa Brava's.
# Khildebert

Khildebert és el nom dels següents personatges:
* Khildebert I (Reims, ~496 – 558), rei franc merovingi (511-558)
* Khildebert II (570 -595), rei merovingi d'Austràsia (575 -595)
* Khildebert III dit el Just (~683 – 711), rei dels francs (695 – 711)
* Khildebert l'Adoptat (~650 – ~662), fill del majordom de palau Grimoald i rei d'Austràsia (656)
# Conclave de 1503 (setembre)

El conclave papal celebrat el setembre de 1503 va triar com a papa Pius III per succeir al mort Alexandre VI. A causa de les guerres d'Itàlia, el Col·legi Cardenalici va ser envoltat per tres exèrcits potencialment hostils, un fidel a Lluís XII de França, un altre sota les ordres de Ferran II d'Aragó i l'últim dirigit pel cardenal Cèsar Borja (nebot d'Alexandre VI).
La participació de trenta-nou cardenals, feta possible pel retard en els funerals d'Alexandre VI, va fer que aquest fos el conclave més gran de la història, fins aquell moment, en termes del nombre d'electors. Hi va haver 21 cardenals italians, 11 espanyols i 7 francesos. Una convergència de factors va desfer anys de planificació per part de Lluís XII i el seu predecessor Carles VIII de França per promoure la candidatura de Georges d'Amboise. Després d'haver rebut menys vots del que s'esperava en la primera votació per la candidatura independent de Giuliano della Rovere i la pèrdua de control dels cardenals espanyols per Cèsar Borja, d'Amboise va donar el seu suport a Francesco Piccolomini, que va ser elegit Pius III, sobre la segona votació tot i rebre només quatre vots en la primera.

## Escrutini

Francesco Piccolimini va ser triat en el segon escrutini. Segons l'escrit pel conclave de cardenals, no s'està d'acord sobre el nombre de vots rebuts pel papables número 3 en el primer escrutini. Baumgatner exposa que la més exacta seria de 15 vots a favor de della Rovere, 13 a d'Amboise, i 4 a Piccolomini. Això va ser una mala notícia per a d'Amboise, que sabia que molts dels seus partidaris es van comprometre a només votar per ell en el primer escrutini. Per tant, d'Amboise va donar el seu suport a Piccolomini.
La votació al matí el 22 agost 1503 va ser una mera formalitat. Tots els electors van votar Piccolomini, excepte ell mateix (va votar a favor d'Oliviero Carafa). El Papa va prendre el nom de Pius III, fent memòria del seu oncle el papa Pius II. El 30 de setembre, va ser ordenat sacerdot i consagrat bisbe i l'1 d'octubre a les mans del cardenal-bisbe d'Ostia, Giuliano della Rovere, el 8 d'octubre va ser coronat solemnement per Raffaele Riario.
L'elecció va ser rebuda amb entusiasme entre els romans. Piccolomini era considerat com un home just, i durant el papat d'Alexandre VI, va tenir el coratge de criticar la seva conducta. I va manifestar la seva voluntat de restaurar el prestigi del papat, que es trobava en l'oprobi per culpa pels seus predecessors.

## Referències

* ↑ Baumgartner, 2003, p. 89.

## Bibliografia

* Baumgartner, Frederic J. 2003. Behind Locked Doors: A History of the Papal Elections. Palgrave Macmillan. ISBN 0-312-29463-8.
* Setton, Kenneth Meyer. 1978. The Papacy and the Levant (1204-1571). Vol. II. Darby, PA: DIANE Publishing. ISBN 978-0-87169-127-9.
* F. Petruccelli della Gattina, Histoire diplomatique des conclaves Volume I (Paris 1864) 435-456 [contains translations of the dispatches of the ambassador of Modena. Bertrando Costabili].
# Zaumnaya gníga

Zaumnaya gníga és una obra Olga Rózanova de 1916. L'obra es compon dels poemes en llenguatge transracional de Alekséi Kruchiónyj i Aligrov (Roman Jakobson) i dels tres collages i nou linograbats de diferents colors d'Olga Rózanova. L'autoria múltiple exemplifica la concepció artística d'unitat i cooperació que es vivia a Russia en aquell moment. Els tres collages dels quals un està col·locat a la portada formant una figura recortada roja amb forma de cor, i dos apareixen a les pàgines interiors. A més, els linograbats fan referència a una baralla de cartes, convinant efectes cubofuturistes com línies quebrantades, amb records de lubok (estampa popular rusa).
Olga Rózanova va crear aquesta obra per trencar amb la convenció que les imatges havien d'acompanyar als poemes o textos, a més de l'adequació d'un text al seu espai. Per això totes les paraules dels poemes d'aquesta obra artística varen ser estampats amb segells de goma, no compostos mitjançant mètodes artificials de producció d'impremta.

## Referències

* ↑ Institut Valencià dÁrt Modern. 50 obras maesstras de la Colección del IVAM : 1900-1950. València: Institut Valencià dÁrt Modern, 2019. ISBN 978-84-482-6416-1.
# Turó d'en Serra (Barcelona)

El Turó d'en Serra és una muntanya de 396 metres que es troba al municipi de Barcelona, a la comarca del Barcelonès.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ «Turó d'en Serra (Barcelona)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Philautus asankai

Philautus asankai és una espècie de granota que es troba a Sri Lanka.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Manamendra-Arachchi, K. & Pethiyagoda, R. 2004. Philautus asankai. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 8 de gener de 2008.
# Adolphe Terracher

Adolphe Terracher (Vindelle, Charente, 16 de febrer de 1881 - Vichèi, 2 d'abril de 1955) fou un romanista francès.
Terracher fou alumne de Jules Gilliéron, al mestratge del qual es deu el tema de la seva tesi principal. Durant la seva formació gaudí d'una beca de la Fundació Thiers (1904-1907) i fou lector de francès a Uppsala. Es doctorà amb dues tesis: Les aires morphologiques dans les parlers populaires du nord-ouest de l'Angoumois (París 1912–1914) i La tradition manuscrite de «La Chevalerie Vivien» (Paris 1912). Fou professor de literatura francesa (1910-1913) a la Johns Hopkins University de Baltimore, després a la universitat de Liverpool (1913-1919), i, des de 1919, a la d'Estrasburg. Després de passar com a rector a Dijon (1925-1932) i Bordeus (1932-1938), retornà amb aquest càrrec el 1938 a Estrasburg. Allà organitzà el 1939 la retirada de la universitat cap a Clermont-Ferrand, on, malgrat el trasllat, sofrí algun atac que dugué alguns professors als camps de concentració. De 1940 a 1944 fou secretari d'ensenyament en els governs de Vichy, d'on fou apartat per intervenció alemanya. Per haver tingut aquest càrrec, després de l'alliberament de França, tingué problemes per rehabilitar-se davant de l'opinió pública, cosa que acabà afectant la seva salut.
El 1919, a Liverpool, fundà la revista The French Quarterly amb Gustave Rudler. El 1924 fou el fundador, juntament amb Oscar Bloch, de la Societat de lingüística romànica i de la revista Revue de Linguistique Romane; tot i que no en fou mai president, contribuí a l'organització dels congressos de la Societat que se celebraren a França en la preguerra.

## Obres

* (editor) La Chevalerie Vivien. Chanson de geste. I, Textes, París 1909, 1923
* La tradition manuscrite de la Chevalerie Vivien, París 1912
* Les aires morphologiques dans les parlers populaires de l'Angoumois (1800-1900) París, Champion, 1914
* Histoire des sous français
* Géographie linguistique: Histoire et philologie in: BSL, París, 1925, p. 259-350
* L'histoire des langues et la géographie linguistique. Oxford, Clarendon, 1929

## Bibliografia

* John Orr, Iorgu Iordan, Rebecca Posner, An introduction to Romance Linguistics, its Schools and Scholars, California University Press, 1970 [es parla de Terracher a les p. 208-213]
* John Orr, "Louis Adolphe Terracher (nota necrològica)", in: French Studies 9, 1955, p. 382
* Albert Dauzat, "Louis-Adolphe Terracher [nota necrològica]", in: Le Français Moderne 23, 1955-3, p. 212
# Pla de la Cañada

Pla de la Cañada o Llano de la Cañada és una pedania del terme municipal de Vilafermosa, a la comarca de l'Alt Millars, País Valencià. L'indret es troba a uns quatre quilòmetres en direcció sud del nucli municipal. L'any 2009 tenia 40 habitants.

## Referències

* «Pla de la Cañada». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Khildebert l'Adoptat

Khildebert l'Adoptat (Adoptivus) (vers 650–vers 662), va ser fill del majordom de palau Grimoald i ascendí a rei d'Austràsia l'any 656. Apareix sovint com Khildebert III.

## Biografia

El poder dels majordoms (maior domus, cap de la casa) d'Austràsia augmentaren significativament el seu poder durant el regnat de Sigebert III, un rei orfe i menor d'edat durant la major part del seu regnat. Aquesta influència va quedar patent quan el majordom Grimoald va aconseguir que el seu fill Khildebert fos adoptat com a hereu per part del jove Sigebert.
Quan posteriorment Sigebert va tenir un fill propi, les relacions amb Grimoald es van enterbolir, però el majordom va conservar el seu poder. Quan Sigebert va morir el 656, Grimoald va capturar el seu fill Dagobert, li va tallar els cabells (símbol de la reialesa merovíngia) i el va fer exiliar a Irlanda per a poder proclamar rei d'Austràsia el seu fill Khildebert.
Un any després, el 657, Grimoald el Vell va ser capturat per Clodoveu II de Nèustria, que el va fer executar. Tot i que les fonts difereixen, aparentment va Khildebert va continuar governant a Austràsia uns anys fins que finalment Clodoveu el va deposar i executar, instaurant el seu fill Clotari III en el seu lloc.
Khildebert és considerat un usurpador i no es té en compte en la numeració dels reis dels francs. Per això no és conegut amb el numeral Khildebert III, que s'assigna al següent rei franc amb el mateix nom (Khildebert el Just, 695–711).

## Vegeu també

* Dinastia merovíngia
* Cronologia de la història de França

## Notes i referències

* ↑ Liber Historiæ Francorum 43, MGH SS rer Merov II, pàg. 316.
# Conclave de 1447

El conclave de 1447 es va celebrar del 4 al 6 de març de 1447 a la basílica de Santa Maria sopra Minerva. Va concloure amb l'elecció del Papa Nicolau V per succeir el Papa Eugeni IV, que havia mort del 23 de febrer de 1447.

## Referències

* ↑ Trollope, 1876, p. 135.

## Bibliografia

* Trollope, Thomas Adolphus. 1876. The papal conclaves, as they were and as they are.
* "Aenea Sylvii Senensis... de morte Eugenii IV. creationeque & coronatione Nicolai V..," Stephani Baluzii Miscellaneorum Liber Septimus (París 1715) 525-562.
* F. Petruccelli della Gattina, Histoire diplomatique des conclaves Volum I (Paris: 1864), 236-252.
* J. B. Sägmüller, Die Papstwahlen und die Staaten von 1447 bis 1555 (Tübingen: H. Laupp 1890).
* Ludwig Pastor, History of the Popes (tr. R.F. Kerr) 3a edició. Volum II (St. Louis 1908), 3-26.
* Notes del Conclave de 1447, per Dr. J. P. Adams.
* Izbicki, Thomas M. 2007. "The politics of a conclave: the papal election of 1447." Cristianesimo nella storia, 28: 277-284.
# Al-Ahli SC Wad Medani

* Aquest article tracta sobre el club de futbol de Wad Medani (Sudan). Vegeu-ne altres significats a «Al-Ahli».
L'Al-Ahli SC Wad Medani (àrab: النادي الأهلي الرياضي, an-Nādī al-Ahlī ar-Riyāḍī, ‘Club Esportiu Nacional', o أهلي ود مدني, Ahlī Wad Madanī, ‘el Nacional de Wad Medani’) és un club de futbol sudanès de la ciutat de Wad Medani.

## Achievement

* Lliga sudanesa de futbol
** Finalista: 1970, 1982
* Copa sudanesa de futbol
** Finalista: 2000

## Referències

* ↑ «http://www.goalzz.com/main.aspx?team=2044». [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ «Sudan - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Sudan - List of cup winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* goalzz.com
# Misogàmia

La misogàmia és una aversió o odi al matrimoni. La paraula data de mitjans del segle XVII i combina el grec «misos» (odi) amb «gamos» (matrimoni). Merriam-Webster data el primer ús de la paraula al voltant de 1656.

## Antecedents medievals

La idea de la misogàmia va ser important a l'església cristiana durant l'època medieval com a requisit previ per al celibat necessari per ocupar els llocs més alts de l'església. Es va desenvolupar en la filosofia de Teofrast que es va convertir en lautoritat canònica sobre la misogàmia filosòfica durant l'Edat Mitjana'. Sara E. Diaz escriu que durant el període existien dos tipus de misogàmia, una que aconsellava a tots els homes contra el matrimoni, i una altra forma més limitada que aconsellava als savis contra el matrimoni.

## A la literatura

La literatura de la misogàmia ha estat estudiada per Katharina Wilson i Elizabeth Makowski al seu llibre Wykked Wyves and the Woes of Marriage: Misogamous Literature from Juvenal to Chaucer, publicat per la Universitat Estatal de Nova York el 1990.

## Referències

* ↑ misogamy. Oxford University Press. Retrieved 15 September 2018.
* ↑ misogamy. Merriam-Webster. Retrieved 15 September 2018.
* ↑ Wilson i Makowski, 1990, p. 1.
* ↑ Germanic Notes, Erasmus Press, 1989. p. 93.
* ↑ "Authority and Misogamy in Boccaccio's Trattatello in laude di Dante" by Sara E. Diaz in Olivia Holmes & Dana E. Stewart. (Eds.). Reconsidering Boccaccio: Medieval Contexts and Global Intertexts. Toronto: University of Toronto Press, 2018, p. 164–188 (p. 169). ISBN 978-1-4875-0178-5.
* ↑ Wilson i Makowski, 1990.
# Pla de la Llaüna

El Pla de la Llaüna és un pla ocupat per camps de cultiu del poble de Su, al municipi de Riner, al Solsonès. Situat a una altitud d'uns 812 metres, es troba 1,1 km. a l'oest del cim de Sant Diumenge i a 1,2 km. al NO del nucli de Su.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Kakina

Kakina fou un estat tributari protegit de Bengala, del tipus zamindari, avui dia a Bangladesh, districte de Rangpur. L'ancestre de la dinastia fou Raghu Ram, senapati de les forces de Koch Bihar, el fill del qual fou el primer zamindar el 1687.

## Llista de zamindars

* ram narayan 1687-1710.
* raja roy chowdhury (fill) 1710-?
* rudra roy chowdhury (fill), ?- 1768
* rasik roy chowdhury (fill) 1768-1770
* Alaknanda Chowdhurani (esposa, regent) 1770-1784
* ram rudrai Roy Chowdhury (fill) 1784-1820
* XX Roy Chowdhury (fill) 1820-?
* XXX Roy Chowdhury (fill) ?-1850
* babu sambhu chandra roy chowdhury (cosí) 1850-?
* raja mahima ranjan roy chowdhury ?-?
* raja mahendra ranjan Roy Chowdhury ?-1940 (mort amb dues filles)

## Referències

* ↑ Genealogia
# Yutan

Yutan és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 1.216 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Yutan tenia 1.216 habitants, 406 habitatges, i 319 famílies. La densitat de població era de 998,9 habitants per km².
Dels 406 habitatges en un 45,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,1% hi vivien parelles casades, en un 11,8% dones solteres, i en un 21,4% no eren unitats familiars. En el 17,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,43.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 35% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 31,8% entre 25 i 44, un 17,8% de 45 a 60 i un 7,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.844 $ i la renda mediana per família de 52.273 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.310 $ mentre que les dones 25.850 $. La renda per capita de la població era de 16.675 $. Aproximadament l'1,9% de les famílies i el 2,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Yutan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Yutan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Uliana Semiónova

Uliana Lariónovna Semiónova (letó:Uļjana Semjonova; rus: Ульяна Ларионовна Семёнова, nascuda el 9 de març de 1952) és una jugadora de bàsquet soviètica i letona retirada.

## Biografia

Tenia una alçada estimada d'entre 2,08 i 2,13 m, deguda a una malaltia anomenada acromegàlia, provocada per l'excés de somatotropa. Va ser la jugadora de bàsquet femenina líder al món durant la dècada de 1970 i la dècada de 1980. Amb una talla de peu 58, se la coneixia per tenir els peus més grans del bàsquet femení. Durant gairebé tota la seva carrera professional, va jugar al TTT Riga, amb el qual va guanyar 15 campionats amb la selecció de la Unió Soviètica i 15 vegades la lliga soviètica. Semiónova també va ser molt dominant en el joc internacional, guanyant dues medalles d'or olímpiques mentre va jugar a l'URSS (Montreal 1976 i Moscou 1980) i mai va perdre un partit en competició internacional oficial. És la jugadora que més medalles ha aconseguit en campionats d'Europa.
Va ser guardonada amb l'Orde de la Bandera Roja del Treball el 1976, i el 1993 es va convertir en la primera dona no nord-americana consagrada al Basketball Hall of Fame. Va ser membre inaugural del Women's Basketball Hall of Fame a la classe del 1999. El 2007 va ser consagrada a la Saló de la Fama de la FIBA. Semiónova va rebre el premi "Contribucions a tota la vida a l'esport" durant la cerimònia de premis de l'esport letó 2007.

## Palmarès
### Selecció soviètica

* 2 medalles d'or als Jocs Olímpics d'Estiu de Munich 1976 i Moscou 1980
* 3 medalla d'or al Campionat del Món de bàsquet femení: 1971, 1975, 1983
* 10 medalles d'or al Campionat d'Europa de bàsquet femení: 1968, 1970, 1972, 1974, 1976, 1978, 1980, 1981, 1983, 1985

### Clubs

* 11 Eurolligues femenines: 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1977, 1981, 1982
* 1 Copa Ronchetti: 1987
* 15 Lligues soviètiques: 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1975, 1976, 1977, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984

## Referències

* ↑ «Uļjana Semjonova» (en letó). Nacionālā enciklopēdija. [Consulta: 2 agost 2024].
* ↑ Viana, Israel. «Uliana Semenova, la apisonadora soviética de 2,13 metros... que acabó pobre» (en castellà). ABC, 18-02-2010. [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Martínez, José Luis. «Laia Palau, la baloncestista más laureada de España y la tercera en Europeos» (en castellà). Madrid: Marca, 07-07-2019. [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ Khavin, Boris. Fizkultura i sport. Всё об олимпийских играх (en rus). 2a ed.. Moscú: Физкультура и спорт, 1979, p. 578.
# Al-Àqaba

* Per a altres significats, vegeu «Àqaba (desambiguació)».
Al-Àqaba és un pas de muntanya de difícil accés situat entre Medina i la Meca, on Mahoma tingué les seves trobades en secret amb gent de Medina el 621 i 622. A la primera reunió hi havia dotze medinesos que es van lligar al Profeta per l'anomenat «pacte de les dones» (bàyat an-nissà); a la segona hi havia setanta-tres medinesos i dues medineses que van establir «el pacte de la guerra» (bàyat al-harb).

## Bibliografia

Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. «(al-)ʿAḳaba».
# Monodelphis rubida

Monodelphis rubida és una espècie d'opòssum de Sud-amèrica. Viu al Brasil.

## Referències

* ↑ Gardner, Alfred. Wilson, D. E. (ed.); Reeder, D. M. (ed.). Mammal Species of the World. 3a edició. Johns Hopkins University Press, 16 novembre 2005, p. 15. ISBN 0-801-88221-4.
Espècies vivents d'opòssums :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subfamília Caluromyinae :
Subfamília Didelphinae (continua més avall) :
Subfamília Didelphinae (continua més amunt) :
# Krasnodarski

«Krasnodarski» té aquests significats:
* Krasnodarski (Oktiabrski), possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia
* Krasnodarski (Kalínino), possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia