OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Barbus holotaenia

Barbus holotaenia és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 12 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la conca del riu Congo.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Mutambue, S., 1993. Biology and ecology of Barbus barbus holotaenia fished on the Luki basin (Zaire). p. 143-146. A: P. Poncin, P. Berrebi, J.C. Philippart i J.C. Ruwet (eds.) Biology of the European, African and Asiatic Barbus. Proceedings of the international round table Barbus 2. Lieja, Bèlgica, 6-8 de juliol 1993. Vol. 13 (2).

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C.; Daget, J. «Cyprinidae». A: Daget, J.; Gosse, J.-P.; Thys van den Audenaerde, D. F. E.. Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA) (en anglès). Volum 1. Institut de Recerca per al Desenvolupament (Orstom) i Museu Reial de l'Àfrica Central (MRAC), 1984, p. 217–342.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Enriqueta Rodon i Asencio

Enriqueta Rodon i Asencio, religiosa amb el nom de Teresa (Barcelona, 26 de febrer de 1863 — Madrid, 1903) fou una religiosa catalana, fundadora de la congregació de Terciàries Franciscanes de la Mare de Déu del Bon Consell.

## Biografia

Enriqueta Rodon va néixer el 26 de febrer de 1863, i inscrita com a filla de pares desconeguts; la seva mare Manuela Asencio i Villarropal era una mestra casada i separada, i el seu pare, Pere Rodón i Gallissà, un diputat casat i amb cinc filles. Els seus pares no la van reconèixer, però es van mantenir prop seu, tot i que va créixer en un orfenat. En 1875, el 8 de juliol, la seva mare l'obliga a casar-se amb l'amant d'ella mateixa, Ignasi Agell i Comia de 25 anys naural de Badalona, per evitar un nou escàndol. Enriqueta s'hi resigna, però el 1877 fuig i va trobar refugi en un internat de les adoratrius, on va trobar la seva vocació religiosa. L'any següent, el març de 1878 va presentar una demanda de nul·litat del matrimoni al tribunal diocesà.
Fins al 1883 viu amb les adoratrius i va començar a pensar en la fundació d'una congregació que atengués la marginació de nenes i adolescents desemparades, especialment les filles de preses i menors que vivien a les presons. En 1892, troba Gabriela Quintana a Lecároz (Navarra), i intenta la fundació però no té èxit. Marxa a Madrid amb el mateix objectiu; finalment, en 1894, va a Astorga, on rep el suport del bisbe Vicente Alonso Salgado. El 14 de febrer de 1896, amb sis companyes hi forma la congregació de Franciscanes de la Mare de Déu del Bon Consell, d'espiritualitat franciscana, i canviant el seu nom pel de Maria Teresa de Jesús. Redacta les constitucions de l'institut, que seran aprovades en 1897.
Llavors, a més de la casa d'Astorga, atenen un internat de nenes a Madrid i un hospital a Llanes (Astúries). En 1890 fixa la seva residència a la casa de Madrid, on va morir als 41 anys, el 28 de desembre de 1903.

## Veneració

El seu procés de beatificació va començar en 1992 a Pozuelo de Alarcón (Madrid), on reposen les seves restes. Ha estat proclamada serventa de Déu per l'Església catòlica.

## Referències

* ↑ Registre de matrimonis. Any 1875. Registre núm.1982
# Al-Hussayn ibn Numayr

Al-Hussayn ibn Numayr as-Sakuní —àrab: الحصين بن النمير بن نائل السكوني, al-Ḥusayn b. an-Numayr as-Sakūnī— o, més senzillament, al-Hussayn ibn Numayr fou un general sufyanita de la tribu kindita dels sakun.
Va combatre per Muàwiya I a Siffin (657). Quan va pujar al tron Yazid I era governador del jund de Homs (680). En l'expedició a la Meca i Medina fou nomenat lloctinent del general en cap Múslim ibn Uqba al-Murrí i es va destacar a la batalla de la Harra. A punt de morir, Múslim ibn Uqba li va cedir el comandament seguint les ordes del califa. Va assetjar la Meca durant dos mesos i la va bombardejar amb pedres; en aquests dies es va incendiar la Kaba; estava a punt d'ocupar la ciutat quan la mort de Yazid (683) va aturar les operacions. Va demanar a Ibn az-Zubayr d'anar amb ell a Síria i ser proclamat califa, però Ibn az-Zubayr va refusar i al-Hussayn va retornar a Síria on va donar suport a Marwan ibn al-Hàkam en comptes del jove Khalid.
El 685 fou enviat a Mesopotàmia on va derrotar els rebels xiïtes dirigits per Sulayman ibn Surad a la batalla d'Ayn al-Warda (6 de gener del 685), però va morir al cap de dos anys a la batalla de Khazir a mans d'Ibrahim ibn al-Àixtar (5 o 6 d'agost del 686).

## Bibliografia

* Lammens, H.; Cremonesi, V. «al-Ḥuṣayn b. Numayr». Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 4 de juny de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/al-husayn-b-numayr-SIM_2982>
# Breña Alta

Breña Alta és un municipi de l'illa de La Palma, a les illes Canàries. Té els barris de San Pedro (Casco Urbano), Breña (San Isidro), Las Ledas, Buenavista de Arriba, Buenavista de Abajo, Botazo, Miranda, El Llanito i La Cuesta.

## Població

| Any | Població | Densitat |
| 1991 | 5.432 | |
| 1996 | 5.816 | |
| 2001 | 6.091 | |
| 2002 | 6.396 | |
| 2003 | 6.665 | |
| 2004 | 6.847 | 222.16 hab./km² |
| 2005 | 7.039 | 228.39 hab./km² |
| 2006 | 7.158 | 232.25 hab./km² |
| 2007 | 7.184 | 233,1 hab./km² |
# Samuel García Sánchez

Samuel García Sánchez (nascut el 13 de juliol de 1990 a Màlaga, Andalusia), conegut com a Samu, és un futbolista professional malagueny que juga com a davanter.

## Carrera esportiva

Nascut a Màlaga, Samu va començar la seva carrera al CD Alhaurino de la tercera divisió, i el 2010 va ingressar a l'Atlético Malagueño, filial del Màlaga CF.
Durant l'estiu de 2013, Samu va ser ascendit al primer equip pel recentment contractat nou entrenador, Bernd Schuster. El 14 d'agost de 2013 s'anuncià que Samu havia signat el seu primer contracte professional, que el tindria lligat al Màlaga fins al 2016. Se li va assignar el número 24.
Samu va debutar oficialment amb el Màlaga el 17 d'agost 2013, entrant com a suplent a la segona part en un partit de lliga a fora contra el València CF que acabà en derrota per 1-0. Va marcar el seu primer gol el 3 de novembre, jugant menys de deu minuts i marcant al minut 93 en una victòria per 3−2 a casa en el derbi local contra el Reial Betis.
Tant ell com el seu company al Màlaga Samu Castillejo varen fitxar pel Vila-real CF el 18 de juny de 2015, firmant un contracte per cinc anys. El 30 de juny de l'any següent, fou traspassat al FC Rubin Kazan de la lliga russa, conjuntament amb l'entrenador Javi Gracia.
El 19 de gener de 2017, Samu va ser cedit al CD Leganés fins al final de la temporada a primera. El 24 d'agost, va signar contracte per tres anys amb el Llevant UE però en la següent finestra de fitxatges va retornar al Màlaga amb una cessió per cinc mesos.
El 14 de gener de 2019, Samu va deixar el Llevant.

## Referències

* ↑ «Samu tendrá dorsal del primer equipo y Darder y Fabrice seguirán con Schuster» (en castellà). Diario Sur, 14-08-2013.
* ↑ «Samu García amplía su vinculación con el Málaga CF hasta la temporada 2015/16» (en castellà). Málagacf.com, 14-08-2013.
* ↑ Valencia edge victory; ESPN FC, 17 agost 2013
* ↑ Malaga 3−2 Real Betis; ESPN FC, 3 novembre 2013
* ↑ «El Vila-real CF ficha a los ‘Samus'» (en castellà). Web del Vila-real, 18-06-2015. Arxivat de l'original el 22 de juliol 2015. [Consulta: 30 agost 2015].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«» (en rus). FC Rubin Kazan, 30-06-2016. Arxivat de l'original el 3 juliol 2016. [Consulta: 30 juny 2016].
* ↑ «La técnica de Samu García llega a Butarque para reforzar el ataque» (en castellà). CD Leganés, 19-01-2017. Arxivat de l'original el 3 d'agost 2017. [Consulta: 19 gener 2017].
* ↑ «Samu y el Levante unen sus caminos por las tres próximas temporadas con una opcional» (en castellà). Levante UD, 24-08-2017. [Consulta: 24 agost 2017].
* ↑ «Samuel García comes home». Málaga CF, 25-01-2018. [Consulta: 25 gener 2018].
* ↑ «El Levante anuncia la rescisión del contrato de Samu García» (en castellà). Diari AS, 14-01-2019 [Consulta: 25 gener 2019].

## Enllaços externs

* Fitxa al web del Màlaga
* Samu a BDFutbol
* Samu a La Preferente (castellà)
* Samu, Fitxa a Soccerway
# Barker (comtat de Broome)

Barker és una població del Comtat de Broome (Nova York) als Estats Units d'Amèrica. Segons el cens dels Estats Units del 2000 tenia 2.738 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Barker tenia 2.738 habitants, 993 habitatges, i 754 famílies. La densitat de població era de 25,5 habitants/km².
Dels 993 habitatges en un 37% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,5% hi vivien parelles casades, en un 8,6% dones solteres, i en un 24% no eren unitats familiars. En el 18,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,76 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,5% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 30,2% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 10,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.056 $ i la renda mediana per família de 39.267 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.691 $ mentre que les dones 21.492 $. La renda per capita de la població era de 16.192 $. Entorn del 7,6% de les famílies i el 10,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Barker». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Barker». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ritchey (cràter)

* No s'ha de confondre amb cràter marcià Ritchey (cràter marcià).
Ritchey és un petit cràter d'impacte situat a l'est d'Albategnius, a les terres altes del centre de la Lluna.
* Localització de Ritchey (inferior dreta de la imatge)
* Cràters satèl·lit
* Fotografia de la missió Apollo 16
La seva vora una mica angulosa es veu interrompuda a la paret nord-oest per un parell de petits cràters adjacents. El sòl de Ritchey és força pla, amb un parell de petits monticles centrals.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Ritchey.
| Ritchey | Coordenades | Diàmetre |
| A | 11° 18′ S, 7° 42′ E﻿ / ﻿11.3°S,7.7°E﻿ / -11.3; 7.7﻿ (Ritchey A) | 6 km |
| B | 11° 54′ S, 8° 54′ E﻿ / ﻿11.9°S,8.9°E﻿ / -11.9; 8.9﻿ (Ritchey B) | 7 km |
| C | 10° 54′ S, 9° 12′ E﻿ / ﻿10.9°S,9.2°E﻿ / -10.9; 9.2﻿ (Ritchey C) | 6 km |
| D | 10° 12′ S, 9° 12′ E﻿ / ﻿10.2°S,9.2°E﻿ / -10.2; 9.2﻿ (Ritchey D) | 6 km |
| E | 10° 42′ S, 8° 24′ E﻿ / ﻿10.7°S,8.4°E﻿ / -10.7; 8.4﻿ (Ritchey E) | 14 km |
| F | 10° 30′ S, 7° 36′ E﻿ / ﻿10.5°S,7.6°E﻿ / -10.5; 7.6﻿ (Ritchey F) | 4 km |
| J | 12° 18′ S, 9° 54′ E﻿ / ﻿12.3°S,9.9°E﻿ / -12.3; 9.9﻿ (Ritchey J) | 17 km |
| M | 12° 24′ S, 9° 30′ E﻿ / ﻿12.4°S,9.5°E﻿ / -12.4; 9.5﻿ (Ritchey M) | 8 km |
| N | 11° 06′ S, 10° 00′ E﻿ / ﻿11.1°S,10.0°E﻿ / -11.1; 10.0﻿ (Ritchey N) | 17 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Brezovička

Brezovička és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1320.
# Pilar Codony

Pilar Codony (Banyoles, 1987) és una veterinària i escriptora catalana, resident al Pla de l'Estany, on també es dedica a la cura d'animals. S'ha especialitzat en la medicina de granja, especialment en vedells. La seva experiència laboral amb vaques lleteres durant anys li va permetre ambientar la seva novel·la, Distòcia, en una granja de vaques. El 23 de novembre de 2021, la seva novel·la va guanyar el Premi Documenta, el jurat del qual va destacar la representació del dia a dia en una granja de vaques i ovelles, la complexitat dels personatges, la mirada valenta sobre l'avortament i la maternitat, i l'autenticitat del relat i una escriptura àgil, genuïna i natural. L'obra es va publicar el març del 2022 per L'Altra Editorial. El 2023 va publicar l'assaig Dominaràs la terra, a Fragmenta Editorial.

## Referències

* 1 2 «Premi Documenta 2021 – Veredicte del jurat». L'Altra Editorial, 24-11-2021 [Consulta: 25 novembre 2021].
* ↑ Bennasar, Sebastià «El premi Documenta es perd entre les vaques del Pla de l’Estany». Vilaweb, 25-11-2021 [Consulta: 25 novembre 2021].
* ↑ Puig i Sedano, Xavier «Pilar Codony: “Aboquem totes les nostres pors en la figura Jahvè”». El Temps, 15-05-2023.
# Samuel George Morton

    Aquest autor és citat en taxonomia animal amb el nom «Morton».
Samuel George Morton (1799-1851) fou un metge estatunidenc versat en ciències naturals.
Morton nasqué a Filadèlfia (Pennsilvània) i obtingué el seu diploma de metge a la Universitat de Pennsilvània el 1820. Després d'obtenir un diploma d'estudis aprofundits a la Universitat d'Edimburg (Escòcia), començà a exercir a Filadèlfia el 1824. Entre el 1839 i el 1843 fou professor d'anatomia a la Universitat de Pennsilvània.
Durant el període entre el 1823 i el 1851, Morton escrigué sobre temes variats. El 1828 escrigué Geological Observations, i el 1834 escrigué Synopsis of the Organic Remains of the Cretaceous Group of the United States i Illustrations of Pulmonary Consumption. El seu primer assaig mèdic, sobre l'ús de la cornina per tractar la febre intermitent, fou publicat al Philadelphia Journal of the Medical and Physical Sciences el 1825. La seva bibliografia també inclou Hybridity in Animals and Plants (1847), Additional Observation on Hybridity (1851) i An Illustrated System of Human Anatomy (1849).
George Samuel Morton és sovint considerat el fundador de l'"Escola Americana" d'etnografia, una escola de pensament científic estatunidenc d'abans de la Guerra de Secessió que dividia el gènere humà en diverses espècies en lloc de races, i que és considerat generalment com l'origen del racisme científic. Els adeptes de Morton, en particular Josiah C. Nott i George Gliddon en el seu monumental homenatge al treball de Morton, Types of Mankind (1854), impulsaren les idees de Morton i sostingueren que les seves conclusions arribaven a la noció de poligenisme humà. Morton mateix fou reticent a l'hora de donar explícitament suport a aquesta noció, car contradeia el mite bíblic de la creació. Morton declarà que podia determinar la capacitat intel·lectual d'una raça segons la talla del crani. Un crani gros implicava un cervell gros i destacades capacitats intel·lectuals, mentre que un crani petit indicava un cervell petit i poques capacitats intel·lectuals. Morton recollí centenars de cranis humans d'arreu del món. Estudiant-los, distingí a quin punt un individu deixava de ser de raça blanca i a quin punt començaven els negres. Morton, que tenia molts cranis de l'antic Egipte, arribà a la conclusió que els antics egipcis no eren africans sinó de raça blanca. Els seus dos grans monogràfics sobre el tema foren Crania Americana (1839), An Inquiry into the Distinctive Characteristics of the Aboriginal Race of America i Crania Aegyptiaca (1844).

## Bibliografia

* Crania Americana; or, A Comparative View of the Skulls of Various Aboriginal Nations of North and South America: To which is Prefixed An Essay on the Varieties of the Human Species. Filadèlfia: J. Dobson, 1839.
* Crania Aegyptiaca; or, Observations on Egyptian ethnography, derived from anatomy, history, and the monuments. Filadèlfia: J. Penington, 1844.
# Barkhera

«Barkhera» té aquests significats:
Nom de dos principats de l'Índia:
* Barkhera Bara o Barkhera Mota a l'agència de Bhopawar
* Barkhera Chhota o Barkhera Sorpur a l'agència de Bhopawar
* Barkhera Deo Dungri, a l'agència de Malwa
* Barkhera Panth, a l'agència de Malwa
# Robert Zimmermann

* Aquest article tracta sobre el ciclista. Si cerqueu el músic i premi Nobel, vegeu «Bob Dylan».
Robert Zimmermann (Zúric, 27 d'agost de 1912 - Zúric, 4 d'abril de 2006) va ser un ciclista suís que fou professional entre 1937 i 1946.
En el seu palmarès destaquen les victòries a la Volta a Suïssa de 1939, el Campionat de Zúric de 1940 i dues etapes a la Volta a Catalunya de 1945.

## Palmarès

* 1937
** 1r a l'Annemasse-Bellegarde-Annemasse
** 1r a Oerlikon
* 1938
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa
* 1939
** 1r a Annemasse
** 1r al Gran Premi de Locle
** 1r de la Volta a Suïssa i vencedor de 2 etapes
* 1940
** 1r al Campionat de Zúric
* 1941
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa
* 1945
** 1r a Lugano
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Catalunya

### Resultats al Tour de França

* 1937. 31è de la classificació general

## Referències

* ↑ «ZIMMERMANN Robert». [Consulta: 12 novembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Robert ZIMMERMANN» (en italià). [Consulta: 12 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Palmarès de Robert Zimmermann
# Ernstita

L'ernstita és un mineral de la classe dels fosfats. Va ser anomenada en honor de Karl Theodor Heinrich Ernst (1904-1983), professor de mineralogia a la Universitat d'Erlangen-Nuremberg (Alemanya).

## Característiques

L'ernstita és un fosfat de fórmula química (Mn$^{2+}$,Fe$^{3+}$)Al(PO₄)(OH,O)₂·H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic. Els seus cristalls mostren les cares {110}, {211}, i {211}, rarament {100} i {010}, de fins a 15 mm, en agregats radials. La seva duresa a l'escala de Mohs és de 3 a 3,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'ernstita pertany a «08.DD - Fosfats, etc, només amb cations de mida mitjana, (OH, etc.):RO₄ = 2:1» juntament amb els següents minerals: chenevixita, luetheïta, acrocordita, guanacoïta, aheylita, calcosiderita, faustita, planerita, turquesa, afmita, childrenita i eosforita.

## Formació i jaciments

L'ernstita es forma per l'oxidació de l'eosforita, originalment en una pegmatita granítica. Va ser descoberta a granja Davib East 61, al districte de Karibib (Erongo, Namíbia). També ha estat descrita a Alemanya, Austràlia, el Brasil, el Canadà, Espanya, els Estats Units i Finlàndia.

## Referències

* ↑ «Ernstite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
* 1 2 «Ernstite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 2019-05-08. [Consulta: 13 juliol 2018].
# Maria Wilhelmj

La compositora i soprano Maria Gastell Wilhelmj (Mainz, Alemanya, 27 de juliol de 185? - Wiesbaden, Alemanya, 27 de febrer de 1930) Les fonts no estan d'acord sobre si va néixer el 1851 o el 1856. Va estudiar piano i teoria musical amb Theodor Leschetizky, i veu amb Pauline Viardot. Es va casar amb l'advocat Albert Wilhelmj, el germà del qual era el violinista i arranjador August Wilhelmj.
Wilhelmj va debutar com a cantant amb la Filharmònica de Berlín el 18 de març de 1889 i probablement va cantar a la Louisiana Purchase Exposition (Fira Mundial) a St. Louis, Missouri, el 1904. A més d'actuar, va ensenyar i compondre. Les seves composicions van ser publicades per Heinrichshofen Verlag, i inclouen:

## Obra vocal

* Das Röslein und der Schmetterling
* Dass du mich liebst, das wusst' ich
* Ich denke dein

## Referències

* ↑ https://www.wikidata.org/wiki/Q1721
* ↑ Hixon, Donald L. (1993). Women in music : an encyclopedic biobibliography. Hennessee, Don A. (2nd ed.). Metuchen, N.J.: Scarecrow Press. ISBN 0-8108-2769-7. OCLC 28889156.
* 1 2 birthdate 27 July 1851 (not 1856!) according to Axel Beer, in:http://www.mmm2.mugemir.de/doku.php?id=wilhelmjm
* 1 2 http://musicsack.com/PersonFMTDetail.cfm?PersonPK=100074511/Retrieved 2020-08-12.
* 1 2 https://imslp.org/wiki/Category:Wilhelmj,_Maria/Retrieved 2020-08-12.
* 1 2 Hughes, Rupert (1919)./https://books.google.cat/books?id=NAILAQAAIAAJ&q=maria+gastell+composer&pg=PA728&redir_esc=y/Doble dia
* ↑ https://books.google.cat/books?id=xR1dMXCKXvMC&q=maria+wilhelmj&pg=PA70&redir_esc=y/Pitman. 1915.
* ↑ Cohen, Aaron I. (1987). International encyclopedia of women composers (Second edition, revised and enlarged ed.). New York. ISBN 0-9617485-2-4. OCLC 16714846.

## Enllaços externs

* Maria Wilhelmj a International Music Score Library Project (IMSLP).
* Axel Beer: Wilhelmj, Maria, in: Musik und Musiker am Mittelhein 2 (German)
# Pilar Cortés Bureta

Pilar Cortés Bureta (Fuentes de Jiloca, Saragossa; 1 de desembre de 1964) és una professora i política espanyola, diputada pel Partit Popular al Congrés durant les X, XI i XII legislatures.

## Biografia

Doctora en Dret per la Universitat de Saragossa i diplomada en Turisme per IESE, és professora de Dret Constitucional a la Universitat de Saragossa. És secretària executiva del Partit Popular d'Aragó, regidora de l'Ajuntament de Fuentes de Jiloca i diputada per Saragossa al Congrés des de 2011. Entre 2014 i 2015 va formar part de la Comissió de Transparència i Bon Govern.

## Referències

* ↑ Congreso de los Diputados. «Cortés Bureta, Pilar». [Consulta: 19 setembre 2017].
* ↑ Universidad de Zaragoza. «Departamento de Derecho Constitucional». Arxivat de l'original el 2017-09-20. [Consulta: 19 setembre 2017].
* ↑ Grupo Parlamentario Popular. «Cortés Bureta, Pilar». [Consulta: 19 setembre 2017].
* ↑ «PP: El Congreso aprueba la candidatura de Pilar Cortés al Consejo de Transparencia y Buen Gobierno». , 11-12-2014 [Consulta: 19 setembre 2017].