OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El Grito del Pueblo

El Grito del Pueblo va ser un periòdic editat a Pontevedra entre 1901 i 1905.
Aparegué el 17 de gener de 1901 amb el subtítol Bisemanario Republicano, fins al número 103, del 12 de gener de 1902, que començà a subtitular-se Semanario Republicano de Pontevedra, tornant a l'encapçalament originari al número 241. Inicialment sortia dos cops per setmana i des del número 103 apareix únicament els diumenges. Quan tornà a ser bisetmanal sortia els dijous i els diumenges. D'ideologia republicana, fou fundat i dirigit per José Juncal Verdulla i també va tenir com a director Joaquín Poza Cobas. Incloïa articles polítics, notícies del municipi i en la secció literària col·laboraren Aureliano Pereira, Manuel Curros Enríquez i Enrique Labarta Pose. Cessà la seva edició el 28 de maig de 1905 amb el número 259. Fou substituït per La Acción.

## Bibliografia

* Santos Gayoso, Enrique. Do Castro. Historia de la Prensa Gallega 1800-1986, 1990. ISBN 84-7492-489-8.
* Pereira Martínez, Carlos «A Familia Poza: Un exemplo de republicanismo e librepensamento en Pontevedra». Anuario Brigantino, 27, 2004 [Consulta: 28 agost 2012].
# (998) Bodea

(998) Bodea és un asteroide del cinturó principal descobert el 6 d'agost de 1923 per Karl W. Reinmuth des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya.
Està nomenat en honor de l'astrònom alemany Johann Elert Bode (1747-1826).
S'estima que té un diàmetre de 38,16 km. La seva distància mínima d'intersecció de l'òrbita terrestre és d'1,50512 ua.
Les observacions fotomètriques d'aquest asteroide recollides durant el 2009 mostren un període de rotació de 8,57 hores, amb una variació de lluentor d'11,5 de magnitud absoluta.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 octubre 2023].
* ↑ Data de consulta: 23 març 2019.
* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a ed.. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* 1 2 JPL Small-Body Database
# Bogata

Bogata és una ciutat del Comtat de Red River a l'estat de Texas dels Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens dels Estats Units del 2000 Bogata tenia 1.396 habitants, 598 habitatges, i 361 famílies. La densitat de població era de 382,3 habitants per km².
Dels 598 habitatges en un 26,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,3% hi vivien parelles casades, en un 11,7% dones solteres, i en un 39,5% no eren unitats familiars. En el 37,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,1% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 25,8% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,7 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 22.969 $ i la renda mitjana per família de 28.828 $. Els homes tenien una renda mitjana de 21.786 $ mentre que les dones 19.423 $. La renda per capita de la població era de 14.126 $. Aproximadament el 16,9% de les famílies i el 19,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bogata». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bogata». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Península de Dihistan Sūr

La península de Dihistan Sūr és un accident geogràfic esmentat a la Hudud al-alam, on diu que tenia una petita població de pescadors i de casadors d'ocells.
W. Barthold la identifica amb el modern cap d'Hasan Kuli, al nord de la desembocadura del riu Atrek. Però per les dades que dona al-Istakhri sembla més probable que correspongui a la regió de la badia de Kizil Suw, en rus Krasnovodsk.

## Nota

* ↑ Barthold, Turkestan
# Robert Zubrin

Robert Zubrin (Lakewood i Nova York, 9 d'abril de 1952) és un enginyer aeroespacial i escriptor estatunidenc, conegut per defensar la colonització de Mart, havent estat, fins i tot, el gran nom situat darrere de Mars Direct, una proposta realitzada per reduir significativament el cost i la complexitat d'aquesta missió. La idea clau era fer servir l'atmosfera marciana per produir oxigen, aigua i combustible de coet per a l'estada a la superfície i el viatge de tornada. Una versió modificada del pla va ser adoptada per la NASA com el seu «disseny de missió de referència».
Decebut per la falta d'interès del govern dels Estats Units en l'exploració de Mart, i després de l'èxit del seu llibre The Case for Mars, Zubrin, el 1998, va fundar la Mars Society, organització internacional que defensa una missió tripulada a Mart, finançada amb capital privat en la mesura que sigui possible.

## Obres

* The Case for Mars: The Plan to Settle the Red Planet and Why We Must (1996).
* Entering Space: Creating a Spacefaring Civilization (1999).
* First Landing (2001).
* Mars On Earth: The Adventures of Space Pioneers in the High Arctic (2003).
* The Holy Land (2003).
* Benedict Arnold: A Drama of the American Revolution in Five Acts (2005).
* Energy Victory: Winning the War on Terror by Breaking Free of Oil (2007).
* How to Live on Mars (2008).
* Merchants of Despair: Radical Environmentalists, Criminal Pseudo-Scientists, and the Fatal Cult of Antihumanism (2011).
* Mars Direct: Space Exploration, the Red Planet, and the Human Future (2013).

## Referències

* «Robert Zubrin President The Mars Society» (en anglès). NASA. Arxivat de l'original el 6 de març 2012. [Consulta: 16 maig 2014].
* «Robert Zubrin» (en anglès). Pioner Astronautics. Arxivat de l'original el 20 de febrer 2014. [Consulta: 16 maig 2014].

## Enllaços externs

* Lloc oficial de la Mars Society (anglès)
# Asellus primoryensis

Asellus primoryensis és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Sibèria.

## Referències

* ↑ Geoffroy, E. L., 1762. Histoire abrégée des insectes qui se trouvent aux environs de Paris; dans laquelle ces animaux sont rangés suivant un ordre méthodique. Tome seconde. Imprimerie de J. Durand, París, 690 pp., 22 pls. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 6 juliol 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Rafael Benítez

Rafael Benítez és el nom dels següents personatges:
* Rafael Benítez Maudes (Madrid, 1960), entrenador de futbol espanyol
* Rafael Benítez Madrid (Còrdova, 1939 - Huelva, 2015), futbolista espanyol que va jugar en la posició de davanter
* Rafael Benítez Vela (Chiclana de la Frontera, 1960), futbolista andalús
# El Grèvol (Espinelves)

El Grèvol és una masia d'Espinelves (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil. Masia de planta quadrada (11 x 11), coberta a doble vessant amb el carener perpendicular a la façana, situada a llevant. Consta de planta baixa i dos pisos. En estar assentada sobre el desnivell, la façana és graonada, a la part inferior hi ha dos portals a la planta i un petit cobert adossat, al primer pis hi ha un cobert de planta baixa i un pis adossat al llarg de la façana, i s'hi obren dues finestres al primer pis (la part Sud-oest està pràcticament enrunada). La façana oest està molt enrunada però encara es pot veure l'antic forn. El sector nord està adossat al terraplè, els murs són cecs i està molt embardissat. L'estat de conservació és dolent. A la part de llevant de la façana hi ha una cabana parcialment enrunada.

## Història

Masia situada prop del turó del Grèvol i o molt lluny de Collsesplanes, a una altitud aproximada d'uns 1000 m.
No es tenen dates constructives, però és possible que, com moltes de la zona, fos construïda entre els segles XVII i XVIII en el moment de màxima expansió del municipi. Degut als mals camins i a la crisi del sector agrícola, la casa es troba abandonada, encara que hi hagi intents d'haver-hi construït modernament unes quadres pel bestiar.

## Referències

* 1 2 3 4 «El Grèvol». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2017].
# Mancomunitat de Municipis de la Safor

La Mancomunitat de Municipis de la Safor és una institució que inclou serveis mancomunats per als municipis de la comarca de la Safor. Actualment aglomera 30 municipis i 137.550 habitants, en una extensió de 428,50 km². Des del 2017, la mancomunitat està presidida per Tomàs Ferrandis Moscardó, alcalde de Compromís, a l'Ajuntament de Xeresa.
Les seues competències són:
* AEDL
* Arxius municipals
* Calaix Jove
* CDIAP
* Circuit Cultural
* CRIS
* Cultura
* Dependència
* Educació
* Gabinet Psicopedagògic
* SEAFI
* Serveis socials
* Turisme
Els 30 municipis que formen la mancomunitat són:
* Ador
* Afauir
* Almiserà
* Almoines
* l'Alqueria de la Comtessa
* Barx
* Bellreguard
* Beniarjó
* Benifairó de la Valldigna
* Beniflà
* Benirredrà
* Castellonet de la Conquesta
* Daimús
* la Font d'en Carròs
* Guardamar de la Safor
* Xeraco
* Xeresa
* Llocnou de Sant Jeroni
* Miramar
* Oliva
* Palma de Gandia
* Palmera
* Piles
* Potries
* Rafelcofer
* Real de Gandia
* Ròtova
* Simat de la Valldigna
* Tavernes de la Valldigna
Dins l'àmbit de la cultura, una de les activitats que promou la Mancomunitat és la convocatòria del Premi Carmesina de narrativa infantil.

## Referències

* ↑ «La Mancomunitat convoca el XX Premi Carmesina de Narrativa Infantil». El punt avui, 10-01-2021. [Consulta: 14∕9∕2011].

## Enllaços externs

* Web actual: Mancomunitat de Municipis de la Safor
* Nova web en construcció: http://www.mancomunitat-safor.es/
# (If You're Wondering If I Want You To) I Want You To

"(If You're Wondering If I Want You To) I Want You To" és el primer senzill del setè àlbum d'estudi (Raditude) de la banda estatunidenca Weezer. Inicialment prevista pel 25 d'agost de 2009, el seu llançament es va avançar al 18 d'agost per les emissores de ràdio.
El videoclip fou dirigit per Marc Webb i llançat el 23 d'octubre de 2009. En ell es mostra un poble anomenat "Weezerville" on tots els habitants són clons dels membres del grup. El grup manté un estil de vida normal fins que arriba al poble una bonica noia (Odette Yustman) que els trastoca. Individualment intenten impressionar a la noia però queden malferits excepte Rivers Cuomo, que quan veu els efectes provocats per la noia en els seus amics, la rebutja i la fa fora del poble.
Tot i rebre algunes crítiques positives, el senzill no va tenir gaire èxit arreu del món però si va arribar a la segona posició de la llista de cançons alternatives als Estats Units.

## Llista de cançons
### Descàrrega digital

* "(If You're Wondering If I Want You To) I Want You To" - 3:28

### 7" picture disc

* "(If You're Wondering If I Want You To) I Want You To" - 3:28
* "Should I Stay Or Should I Go?" (Directe; versió The Clash) - 3:07

### Promo ràdio CD

* "(If You're Wondering If I Want You To) I Want You To" - 3:28

### Promo 7" (vinil taronja)

* "(If You're Wondering If I Want You To) I Want You To" - 3:28
* "I Woke Up In Love This Morning" (versió The Partridge Family) - 3:01

## Llistes

| Llista | Posició |
| U.S. Billboard Hot 100 | 81 |
| U.S. Billboard Rock Songs | 3 |
| U.S. Billboard Alternative Songs | 2 |
| Canadian Hot 100 | 24 |
| Japan Hot 100 | 16 |

## Referències

* ↑ «New Weezer Video - "(If You're Wondering If I Want You To) I Want You To"» (en anglès). stereogum.com, 22-10-2009. Arxivat de l'original el 2010-02-04. [Consulta: 31 gener 2010].
* ↑ Mapes, Jillian. «Weezer "(If You're Wondering If I Want You To) I Want You To review» (en anglès). Billboard, 04-09-2009. [Consulta: 31 gener 2010].
# Bo amb opció de revenda

Un bo amb opció de revenda o bo retractable (en anglès: Puttable bond, Put bond o Retractable bond) és un bo normal i corrent, que incorpora una opció put; és equitatiu, però en sentit contrari, a un bo amb opció de recompra, el qual és un simple bo que incorpora una opció call. El tenedor del bo -bonista- té el dret, però no l'obligació, de demanar anticipadament el repagament del principal. L'opció put normalment es pot exercir tan sols en unes dates específiques.
És un tipus de bo que protegeix al tenedor: si el tipus d'interès augmentes, el valor futur dels pagaments del cupó es reduirà. En aquesta eventualitat, el tenedor del bo pot exercir l'opció de revenda i, efectivament, revendre el bo a l'emissor i adreçar el seu capital a un altre actiu financer amb un tipus d'interès més elevat. Com que aquest tipus de bo inclou l'opció put, els compradors d'aquest tipus de bo paguen uns preus més elevats pel producte, o dit d'una altra manera, accepten una rendibilitat a venciment menor en relació a un bo normal. Però si l'emissor pateix una crisi de liquiditat, pot donar-se el cas que sigui incapaç de recomprar els bons dels tenedors. L'opció de venda no inclou que aquesta es pugui exercir en qualsevol moment, sinó que té unes dates específiques per a ser exercida.

## Pricing

El preu d'un bo amb opció de revenda és tot just oposat al d'un bo amb opció de recompra. Donat que una opció call i una opció put no són mútuament excloents, un mateix bo pot tenir ambdues opcions inserides.
* El preu d'un bo amb opció de revenda = Valor d'un bo normal + Valor de l'opció put (al ser més car, ofereix una rendibilitat menor)
* El preu d'un bo amb opció de recompra sempre ha de ser major que el valor d'un bo normal perquè el primer incorpora l'opció put pel tenedor.
* La rendibilitat a venciment d'un bo amb opció de revenda és menor que la d'un bo normal.

## Referències

* ↑ «Bonds: Bond Types». Arxivat de l'original el 2008-12-19. [Consulta: 22 juny 2011].
* ↑ Puttable and Extendible Bonds: Developing Interest Rate Derivatives for Emerging Markets
* ↑ «Investment Alternatives». Arxivat de l'original el 2011-07-06. [Consulta: 22 juny 2011].

## Bibliografia

* «Callable bond». Investorwords.com. Arxivat de l'original el 2011-06-12. [Consulta: 22 juny 2011].
# Pieter van Bloemen

Pieter van Bloemen, amb el malnom Standaard o Stendardo (en italià) (Anvers, 1657 – 1720), va ser un pintor barroc flamenc del grup dels Bentvueghels, especialitzat en la pintura de paisatges italianitzants i vistes romanes animades amb escenes de cavalls de gust barroc.
Pieter van Bloemen va ser el major i més distingit membre d'una família d'artistes, perquè els seus germans Jan Frans i Norbert van seguir els seus passos a Itàlia i França. Deixeble des de 1667 de Simon Johannes van Douw, va ser admès com a mestre en el gremi de pintors de la seva ciutat natal el 1673. Un any després va marxar a Roma on va romandre fins a 1694, amb una interrupció el 1684 per viatjar cap a Lió amb altres pintors dels països baixos del nord i del sud. A Roma es va incorporar el grup dels «Bentvueghels», que li van donar l'àlies standaard (neerlandès per a banderola) probablement perquè en pintava moltes a les seves escenes militars. De tornada a Anvers, va ser nomenat degà del gremi de Sant Lluc el 1699.
Pintor prolífic, va col·laborar amb altres pintors i principalment amb el seu germà Jan Frans, per a qui va pintar amb freqüència les figures dels seus paisatges, barrejades amb els animals que en la seva pintura anaven a ocupar moltes vegades el primer pla, centrant en ells l'atenció de l'espectador, com succeeix en els dos quadres conservats al Museu del Prado: Caravana i Paisatge romà, procedents tots dos de la col·lecció de Carles IV.

## Referències

* ↑ També transcrit Peter i Peeter.
* ↑ Vlieghe, 2000, p. 308.
* ↑ Welu, James A. Worcester Art Museum (ed.). The Collector's Cabinet: Flemish Paintings from New England Private Collections (en anglès). Univ of Massachusetts Press, 1983, p. 20. ISBN 9780870234200.
* ↑ «Pieter van Bloemen» (en anglès). National Galleries Scotland, s.d. [Consulta: 28 octubre 2019].
* ↑ «Ontdek schilder, tekenaar Pieter van Bloemen» (en neerlandès). Rijksbureau voor Kunsthistorische Documentatie. [Consulta: 28 octubre 2019].

## Bibliografia

* Vlieghe, Hans. Arte y arquitectura flamenca, 1585-1700 (en castellà). Madrid: Cátedra, 2000. ISBN 8437618428.
# Rolin Wavre

Rolin Wavre (Neuchâtel, 25 de març de 1896 - Ginebra, 9 de desembre de 1949) va ser un matemàtic suís.

## Vida i Obra

Wavre, fill de l'arqueòleg William Wavre, va fer els estudis secundaris a la seva vila natal, juntament amb el futur pedagog Jean Piaget i el futur matemàtic Gustave Juvet, amb els quals va mantenir una amistat duradora. Junts van assistir el 1913-1915 a les classes de filosofia d'Arnold Reymond a l'Institut Jean-Jacques Rousseau. Va estudiar després a la Sorbona, on es va graduar en ciències el 1918, i a la universitat de Ginebra, on va obtenir el doctorat el 1921 amb una tesi de matemàtiques.
A partir de 1921 va ser professor de la universitat de Ginebra en les càtedres de càlcul diferencial i de mecànica racional. A partir de 1922 va ocupar la vacant deixada per la defunció del matemàtic Charles Cailler.
Malgrat el seu esperit atlètic, excursionista i escalador, el servei militar durant la guerra va revelar que patia una malaltia del cor. A finals de l'any 1949 la malaltia va empitjorar i va morir a finals d'any.
Els treballs de Wavre van ser sobre tot en els camps de l'anàlisi matemàtica, la mecànica analítica i la filosofia de les matemàtiques. En els seus treballs en aquest darrer camp va defensar el punt de vista intuïcionista, essent dels primers treballs d'aquesta mena en llengua francesa. En el camp de la mecànica son interessants els seus treballs intentant unificar les mecàniques relativista i quàntica i la série d'estudis d'astrofísica sobre les vibracions dels astres fluids i de geodèsia.

## Referències

* ↑ Kohler, 2014, p. 21.
* ↑ Kohler, 2014, p. 29.
* ↑ Tiercy, 1950, p. 65.
* ↑ Reverdin, 1950, p. 294.
* ↑ Reverdin, 1950, p. 299-300.
* ↑ Tiercy, 1950, p. 66.
* ↑ autor, any, p. 158-159 i 168-170.
* ↑ Goldstein i Ritter, 2003, p. 113.
* ↑ Tiercy, 1950, p. 66-67.

## Bibliografia

* Goldstein, Catherine; Ritter, Jim. «The Vaireties of Unity: Sounding Unified Theories 1920-1930». A: Abhay Ashtekar, Robert S. Cohen, Don Howard, Jürgen Renn, Sahotra Sarkar, Abner Shimony (eds.). Revisiting the Foundations of Relativistic Physics (en anglès). Springer, 2003. ISBN 978-1-4020-1285-3.
* Hesseling, Dennis E. Gnomes in the Fog (en anglès). Springer, 2003. ISBN 978-3-0348-9394-7.
* Kohler, Richard. Jean Piaget (en anglès). Bloomsbury Academic, 2014. ISBN 978-1-4725-1888-0.
* Reverdin, Henri «In memoriam : Rolin Wavre (1896-1949)» (en francès). Revue de Théologie et de Philosophie, Vol. 38, 1950, pàg. 294-300. ISSN: 0035-1784.
* Tiercy, Georges «Rolin Wavre : 1896-1949» (en francès). Archives des sciences, Vol. 3, 1950, pàg. 65-69. ISSN: 1661-464X.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Rolin Wavre» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
# Ashford (Kent)

Ashford és un poble del districte de Ashford, Kent, Anglaterra. Té una població de 73.105 habitants i districte de 126.151. Al Domesday Book (1086) està escrit amb la forma Allia Essetesford.

## Referències

* ↑ (anglès)«Ashford». City Population. [Consulta: 15 juny 2018].
* ↑ (anglès)«Ashford». City Population. [Consulta: 15 juny 2018].
* ↑ (anglès)«Kent A-E». The Domesday Book Online. [Consulta: 15 juny 2018].
# Roca de la Fe

La Roca de la Fe és una de les roques de les festivitats del Corpus Christi de la ciutat de València.

## Descripció

La figura principal és la Fe, representada com una dona amb una bena als ulls i un calze a la mà dreta, figura que simbolitzaria la restauració del cristianisme arran la conquesta de València per Jaume I. Aleshores, al darrere del grup principal una altra gran figura representa la ciutat de València, amb l'escut de la ciutat i una bandera amb una creu.
Al cos baix de la roca es troben pintures del segle xviii, de temes religiosos: la Transfiguració de Jesús; els claus i la corona d'espines; el Gòlgota; les Claus del Cel; el Sermó de la muntanya; l'Esperit Sant; el bateig de Jesús; la Sagrada Forma; raïm i espigues de blat. També hi ha uns versos en castellà: "Surcando golfos de penas / Vine a dar vida y consuelo / cargada de Pan del Cielo".

## Història

Tot i que no hi ha una opinió unànime sobre quan es va construir -les dates més esmentades són 1535 i 1542- sí que hi ha coincidència en que aquesta roca és la readaptació de l'antiga del Paradís Terrenal, cosa que faria que el seu origen es remunti a 1512.
Sembla que es seu nom actual el rebé quan va ser renovada el 1702.
En la plataforma es feia una danseta de moros -popularment anomenada "de turcos"- convertits al cristianisme, i que és la mateixa que la dansa dels cavallets, però sense els cavalls.
La història de la seua conservació és força semblant a la d'altres roques anteriors a 1960. Sotmesa a una renovació el 1867 amb motiu del segon centenari de la Mare de Déu dels Desemparats, va patir la riuada de 1897, que va comportar una rehabilitació. La instal·lació dels cables del tramvia elèctric va fer que fora reduïda en alçada, i novament la gran riuada de 1957 la danyà. La restauració va acabar en 1959.
En la restauració de 1959 es va rectificar la composició de l'escut, el qual portava cinc barres en lloc de quatre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Bru Vidal, Santiago. Las Rocas del Corpus i su refugio temporal de las Atarazanas (en castellà). València: Ajuntament de València, 1981. ISBN 84-7199-155-1.
* 1 2 3 4 Coves i Torralba, Maria Jesús. Orige i evolucio dels carros triumfals del Corpus (sic). València: Ajuntament de València, 1994.
* ↑ Roig d'Alós, Lluís. Restauración de las Rocas. Reportaje gráfico (en castellà). València: Ajuntament de València, 1959, p. 7.
# E20

La ruta europea E20 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees. Comença a Shannon (República d'Irlanda) i finalitza a Sant Petersburg (Rússia) passant per Dublín, Copenhaguen, Estocolm i Tallin. Té una longitud de 3210 km. Té una orientació d'est a oest i passa per Irlanda, Regne Unit, Dinamarca, Suècia, Estònia i Rússia.
# Mancomunitat de Serveis Socials i Turisme de Pego, l'Atzúbia i les Valls

La Mancomunitat de Serveis Socials i Turisme de Pego, l'Atzúbia i les Valls és una mancomunitat de municipis de les subcomarques de les Valls i les Valls de Pego a la comarca de la Marina Alta (País Valencià). Aglomera 5 municipis i 11.879 habitants, en una extensió de 176,10 km². Actualment (2007) la mancomunitat és presidida per Ana María Aparisi Server, del PSPV-PSOE i regidora de l'ajuntament de Pego.
Les seues competències són:
* Serveis socials
* Turisme
Els pobles que formen la mancomunitat són:
* l'Atzúbia
* Pego
* la Vall d'Alcalà
* la Vall d'Ebo
* la Vall de Gallinera

## Enllaços externs

* Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat
# Aalto

«Aalto» té aquests significats:
* Alvar Aalto (Kuortane, 1898 - Hèlsinki, 1976), arquitecte finlandès
* Aalto Theater, sala d'òpera i ballet de la ciutat d'Essen (Alemanya)
* Universitat Aalto a Hèlsinki, Finlàndia