OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hiperostosi poròtica

La hiperostosi poròtica, és una afecció patològica que afecta els ossos de la volta cranial, i es caracteritza per zones localitzades de teixit ossi esponjós o porós. El díploe, o teixit esponjós dins dels ossos del crani, s'infla i el teixit de la superfície exterior es torna més prim i d'aspecte més porós.
Aquesta condició va ser àmpliament acceptada com a resultat de l'anèmia, que normalment es deu a una dieta deficient en ferro, però diverses línies d'evidència suggereixen que la pèrdua accelerada i la sobreproducció compensatòria de glòbuls vermells observada en l'anèmia hemolítica i megaloblàstica són les causes proximes més probables de la hiperostosi poròtica.
En antropologia, la presència de la malaltia s'ha considerat una evidència que una població passada va patir desnutrició crònica o episòdica. Els antropòlegs examinen els ossos de poblacions passades per conèixer els seus estils de vida. Una subdisciplina coneguda com a paleonutrició s'ha centrat en la presència d'hiperostosi poròtica, entre altres trastorns nutricionals. Una alta incidència de la malaltia indica que la població es va adaptar malament al seu entorn o estava sota estrès nutricional. Un nivell baix de ferro a la sang també és una defensa contra els patògens, de manera que una alta incidència de la malaltia en una població també podria indicar un intent de lluitar contra una malaltia infecciosa. Des d'aquesta perspectiva, la hiperostosi poròtica es podria veure com un intent biològic d'adaptar-se al medi, més que un indicador de desnutrició.

## Referències

* ↑ El-Najjar, Mahmoud Y.; Robertson, Abel L. «Spongy Bones in Prehistoric America». Science, 193, 4248, 09-07-1976, pàg. 141–143. DOI: 10.1126/science.779029.
* ↑ Angel, J. Lawrence «Porotic Hyperostosis, Anemias, Malarias, and Marshes in the Prehistoric Eastern Mediterranean». Science, 153, 3737, 12-08-1966, pàg. 760–763. DOI: 10.1126/science.153.3737.760.
* ↑ Cule, J.; Evans, I. L. «Porotic hyperostosis and the Gelligaer skull». Journal of Clinical Pathology, 21, 6, 01-11-1968, pàg. 753–758. DOI: 10.1136/jcp.21.6.753. PMID: 5717547.
* 1 2 3 Stuart-Macadam, Patty «Porotic hyperostosis: A new perspective». American Journal of Physical Anthropology, 87, 1, 01-01-1992, pàg. 39–47. DOI: 10.1002/ajpa.1330870105. PMID: 1736673.
* ↑ Walker, Phillip L.; Bathurst, Rhonda R.; Richman, Rebecca; Gjerdrum, Thor; Andrushko, Valerie A. «The causes of porotic hyperostosis and cribra orbitalia: A reappraisal of the iron-deficiency-anemia hypothesis». American Journal of Physical Anthropology, 139, 2, 01-06-2009, pàg. 109–125. DOI: 10.1002/ajpa.21031. PMID: 19280675.
# Alster

«Alster» té aquests significats:
* Alster o alsterwasser, còctel de cervesa i llimonada molt popular al nord d'Alemanya
* Toponímia:
** Alster (Elba), riu alemany afluent de l'Elba
** Alster (Burg-Reuland), nucli del municipi belga de Burg-Reuland (Província de Lieja)
** Alster (Diemel), afluent del Diemel in Rin del Nord-Westfàlia i Hessen
** Alster (Itz), afluent de l'Itz a Turíngia i Baviera
# Copenhaguen (obra de teatre)

Copenhaguen (en l'anglès original: Copenhagen) és una obra de teatre de l'autor britànic Michael Frayn. El nucli de l'argument es troba en la famosa trobada dels físics Niels Bohr i Werner Heisenberg el 1941 a la ciutat de Copenhaguen, en qualitat de mestre i deixeble, i enemics per la situació dels seus dos països durant la Segona Guerra Mundial. El problema ètic de l'ús dels avenços en física teòrica per al desenvolupament d'armament nuclear és un dels grans temes de l'obra.
Es va estrenar a Londres el 1998. El National Theatre de la capital britànica va ser l'escenari de més de 300 interpretacions, amb David Burke en el paper de Bohr, Sara Kestelman en el paper de Margrethe Bohr i Matthew Marsh en el de Heisenberg.
L'11 d'abril de 2000 fou estrenada a Broadway, on fou interpretada en 326 ocasions sota direcció de Michael Blakemore i amb Philip Bosco (Niels Bohr), Michael Cumpsty (Frayn) i Blair Brown (Margarethe Bohr). Va guanyar el Premi Tony a la millor obra, la millor actriu i la millor direcció.
El 2002 Copenhaguen va ser adaptada al cinema per Howard Davies, produïda per la BBC i distribuïda per la xarxa PBS als Estats Units.
L'abril de 2011 l'obra va ser estrenada en català al Teatre Nacional de Catalunya sota la direcció de Ramon Simó i Vinyes, amb traducció de Llorenç Rafecas i amb l'actuació de Rosa Renom, Lluís Marco i Pere Arquillué. Posteriorment es va representar per diverses poblacions catalanes.

## Referències

* ↑ «Fitxa de Copenhaguen». Teatre Nacional de Catalunya.
* ↑ Rafecas, Llorenç «Ciència i vida humana». Mètode, 71.
* ↑ «Copenhaguen». Teatre Principal de Vilanova i la Geltrú.

## Vegeu també

* Projecte Manhattan
* mecànica quàntica

## Enllaços externs

* IBDB
# Torre de L'Oró

La Torre de l'Oró de Llucena, a la comarca de l'Alcalatén és una torre d'origen àrab situada a uns 400 metres al sud de la població catalogada de manera genèrica com a Béns d'Interès Cultural, amb codi: 12.04.072-003

## Descripció històrica-artística

Malgrat que en l'actualitat solament es conserven 15 metres d'altura de la Torre, es considera que la seva grandària original podia haver aconseguit uns 45 metres aproximadament
Presenta planta cilíndrica, i fins a principis del segle xx va haver de conservar la seva altura original, la qual era necessària per realitzar la feina de casa de vigilància de les entrades al poble, de les quals la seva situació li permet tenir una gran perspectiva excepte a la zona nord-oriental.
El seu àlies “el Fort” es deu al fet que durant el transcurs de la Primera Guerra Carlista es va convertir en el fort fuseller que defensava la població dels guerrillers partidaris del Pretendent. La participació de la població en favor de la reina, van fer que la població de Llucena rebés el títol de "Heroica Vila" que encara pot veure's en la cartela de les seves armes.

## Referències

* ↑ URL de la referència: http://eduwp.edu.gva.es/patrimonio-cultural/ficha-inmueble.php?id=2385.
* 1 2 3 http://www.fvmp.es/fvmp3/guia/4.2.guia-cul-patrimonio.html?codine=12072
* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/bics/Detalles_bics.asp?IdInmueble=1214
* 1 2 http://www.lucenadelcid.es/es/content/monumentos Arxivat 2015-05-07 a Wayback Machine.
* 1 2 http://www.arteguias.com/castellon/lucenadelcid.htm
* ↑ http://www.xn--castillosdeespaa-lub.es/es/content/loro-torre-de
# Natilles

Les natilles són unes postres làcties. Es tracta d'una crema elaborada amb llet, rovells d'ou, sucre i aromes com la vainilla o la llimona.

## Referències

* ↑ «¿Qué es la natilla? - Significado - Características - Ejemplos» (en castellà), 11-02-2021. [Consulta: 10 setembre 2021].
* ↑ «Natillas - Spanish Culture» (en anglès americà). [Consulta: 10 setembre 2021].
* ↑ «Receta Natillas de limón sencilla | Cocina rico». [Consulta: 10 setembre 2021].

## Vegeu també

* Flam
* Crema cremada
* Crema pastissera
# Pseudohemiculter kweichowensis

Pseudohemiculter kweichowensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Nichols J. T. & Pope C. H. 1927. The fishes of Hainan. Bull. Am. Mus. Nat. Hist. v. 54 (art. 2). 321-394.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Luo, Y. i Y. Chen 1998. Cultrinae. p. 112-207. A Chen, Y.-Y. i et al. (Eds). Fauna Sinica. Osteichthyes. Cypriniformes II. Science Press. Beijing. 1-531.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Tang, D. S. 1942. Fishes of Kweiyang, with descriptions of two new genera and five new species. Lingnan Science Journal, Canton v. 20 (núms. 2-4): 147-166.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Sant Antoni de Freixenet

Sant Antoni de Freixenet és una ermita o santuari al municipi de Camprodon (Ripollès) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Es troba al cim de la muntanya de Sant Antoni Vell (1.361), just al sud del nucli urbà de Camprodon. Des del poble s'hi pot pujar per un camí que surt de la Mare de la Font o per una pista que des de Can Pascal, passa per la Font del Boix, el monument a Cèsar August Torras, i la casa de pagès Els Oms. Des de l'ermita poden observar-se les muntanyes de el Canigó, Costabona, Bastiments, Gra de Fajol i els nuclis de Sant Pau de Segúries, Cavallera, La Ral, Camprodon, Llanars, La Roca, Abella, Vilallonga de Ter, Tregurà de Dalt i Molló.
La capella consta d'una nau coberta per volta de canó amb arcs faixons i absis semicircular amb volta de quart d'esfera. A l'exterior la coberta a dues vessants és seguida i cobreix l'absis en rodó. Els laterals de la nau estan reforçats per contraforts de traça desigual. La capella té adossada un habitatge sobre la qual hi ha un petit campanar d'espadanya. Aquest habitatge estava esfondrat i recentment ha estat totalment reconstruït, dins el procés de restauració del conjunt.
L'actual capella substitueix la que s'havia edificat l'any 1679 al puig de Sant Antoni Vell que fou destruïda pels francesos a l'ocupació de Camprodon entre els anys 1689 i 1692. Entre l'any 1700 i el 1702 s'edificà la nova capella dalt de la muntanya de Sant Antoni. Des de llavors ha estat destruïda per llamps diverses vegades. El 1860 fou restaurada per iniciativa de l'ajuntament de Camprodon i reformada de nou a la dècada dels vuitanta per la gent del poble. "Els amics de Sant Antoni" han habilitat l'ermita i els afores, per la qual cosa s'hi pot dormir i fer trobades per menjar.

## Notes

* 1 2 3 4 «Sant Antoni de Freixenet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 agost 2014].
* 1 2 3 «Sant Antoni de Freixenet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Hár (cràter)

Hár, és un cràter d'impacte en un satèl·lit de Júpiter, anomenat Cal·listo, el tercer més gran del sistema solar. És un dels molts noms d'Odin, el déu suprem segons la mitologia nòrdica. Aquest cràter té una petita cúpula central, bastant comuna en els cràters de la seva grandària. És a 358º de latitud E, i a 3.30º de longitud S, i posseeix un relativament petit diàmetre de tan sols 50 km.

## Referències

* ↑ Greeley, R.; Klemaszewski, J. E.; Wagner, L.; et al. «La sonda galileo observa la geologia de Cal·listo». Planetary and Space Science, 48, 2000, pp. 829–853.
* ↑ Característiques del cràter d'impacte Har

## Enllaços externs

* Dades complexes de cràter Hár
# Dizy (Vaud)

Dizy és un municipi del cantó suís del Vaud, situat al districte de Morges. És un poble conegut pel seu formatge.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Al-Badhan

Al-Badhan (àrab: الباذان, al-Bāḏān) és un vila palestina de la governació de Nablus, a Cisjordània, al nord de la vall del Jordà, 14 kilòmetres al nord-est de Nablus. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 2.422 habitants en 2007.

## Referències

* ↑ 2007 PCBS Census. Palestinian Central Bureau of Statistics. p.110.
# National Anthropological Archives

Els National Anthropological Archives és una col·lecció de documents històrics i contemporanis mantinguda per la Smithsonian Institution, que documenten la història de l'antropologia i dels pobles i cultures del món. Es troba al Smithsonian Museum Support Center de Suitland (Maryland) i és part del Departament d'Antropologia del Museu Nacional d'Història Natural.

## Història

El National Anthropological Archives (NAA) és el successor dels arxius de la Bureau of American Ethnology (BAE), que fou fundada en 1879 per John Wesley Powell. En 1968 fou establert el NAA incorporant les col·leccions de la BAE, centrades en els amerindis dels Estats Units, així com els treballs dels conservadors al Museu Nacional d'Història Natural del Departament d'Antropologia, que dirigeix la investigació arreu del món.

## Col·leccions

El NAA és l'únic dipòsit d'arxius als Estats Units dedicat exclusivament a la preservació de notes de camp etnogràfiques, arqueològiques i lingüístiques, dades d'antropologia física, fotografies, enregistraments sonors i altres mitjans de comunicació creats pels antropòlegs nord-americans. La col·lecció inclou documents com ara notes de camp, diaris, manuscrits, correspondència, fotografies, mapes i enregistraments sonors, tots compilats per destacats investigadors del Smithsonian i altres institucions de recerca. Abasta més de 150 anys d'història dels Estats Units i història del món. Els materials conservats als arxius inclouen prop de 635.000 fotografies, 20.000 obres d'art indígena i 11.400 enregistraments de so.
En 2010 el NAA va rebre una subvenció de Save America's Treasures per a preservar manuscrits relacionats amb llengües amenaçades. Aquests manuscrits inclouen vocabularis, narracions, i altres texts representant apriximadament 250 llengües ameríndies. Moltes fotografies i pàgines de manuscrits de les col·leccions del NAA, incloent 8.200 pàgines de material lingüístic cherokee, han estat escanejats i estan disponibles en línia per a la investigació a través de SIRIS, el catàleg en línia de la Smithsonian.

## Referències

* 1 2 Ruwell, Mary Elizabeth. Silverman, Sydel and Nancy J. Parezo. Preserving the Anthropological Record: The National Anthropological Archives. Wenner-Gren Foundation for Anthropological Research, Inc., 1995. Arxivat 22 April 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ «History of the National Anthropological Archives». National Anthropological Archives, Smithsonian Institution. Arxivat de l'original el 21 d’abril 2014. [Consulta: 19 novembre 2013].
* ↑ «National Anthropological Archives». Guide to Archival Resources at the Smithsonian. Smithsonian Institution.
* ↑ «About the Archives». National Anthropological Archives, Smithsonian Institution. Arxivat de l'original el 21 d’abril 2014. [Consulta: 19 novembre 2013].
* 1 2 «National Anthropological Archives Receives Grant from President’s Committee on the Arts and Humanities». Press Release. Smithsonian Institution, 20-07-2010. [Consulta: 27 novembre 2012].

## Enllaços externs

* Web del National Anthropological Archives i Human Studies Film Archives
* SIRIS, Smithsonian online catalog
# Pàvlovka (Altai)

* Per a altres significats, vegeu «Pàvlovka».
Pàvlovka (en rus: Павловка) és un poble del krai de l'Altai, a Rússia, que el 2013 tenia 141 habitants. Pertany al districte de Lóktevski.

## Referències

* ↑ Список населённых мест Сибирского края. – Том 1. Округа Юго-Западной Сибири. – Новосибирск: Сибирский Краевой Исполнительный Комитет. Статистический отдел, 1928. – 831 с.
# Scinax cruentommus

Scinax cruentommus és una espècie de granota que es troba al Brasil, Colòmbia, l'Equador, Perú i, possiblement també, a Bolívia i la Guaiana Francesa.

## Referències

* Fordham et al (2006). Scinax cruentommus. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 3 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Hemsedal

Hemsedal és un municipi situat al comtat de Buskerud, Noruega. Té 2.422 habitants (2016) i té una superfície de 753 km². El centre administratiu del municipi és el poble de Trøym.
El municipi limita al nord amb Vang i Vestre Slidre (ambdós al comtat d'Oppland), a l'est amb Nord-Aurdal (al comtat d'Oppland) i Gol, al sud amb Ål i Hol, i a l'oest amb Lærdal (al comtat de Sogn og Fjordane).
Hemsedal es troba a 220 km al nord-oest d'Oslo i a 273 quilòmetres de Bergen. Per Hemsedal hi passa la Riksvei 52, la carretera principal d'Oslo a Bergen. Dins el municipi hi ha el llac Juklevatnet.

## Ciutats agermanades

Hemsedal manté una relació d'agermanament amb les següents localitats:
* - Essunga, Comtat de Västra Götaland, Suècia
* - Kalvola, Finlàndia del Sud, Finlàndia
* - Tõrva, Comtat de Valga, Estònia

## Referències

* ↑ «Població l'1 de gener de 2016. Tot el país, comtats i municipis» (en anglès). Oficina Central d'Estadístiques de Noruega. [Consulta: 28 març 2016].
* ↑ «Venskapskommunar» (Microsoft Word) (en noruec). Hemsedal kommune. Arxivat de l'original el 2011-07-24. [Consulta: 7 gener 2009].

## Enllaços externs

* Hemsedal - Lloc web oficial
# Una mujer bajo la lluvia

Una mujer bajo la llúvia és una pel·lícula de comèdia espanyola dirigida el 1992 per Gerardo Vera, qui també és coautor del guió. Es tracta d'una nova adaptació cinematogràfica de la comèdia d'Edgar Neville La vida en un hilo, que ja fou adaptada al cinema el 1945. Va comptar amb un repartiment d'actors força coneguts aleshores.

## Argument

A Madrid, una tarda de pluja, Mercedes surt d'una floristeria i espera que arribi un taxi. Miguel se li ofereix per portar-la, però ella prefereix continuar esperant el taxi. Poc després surt de la floristeria Ramón, qui també s'ofereix a portar-la. Aquest cop accepta. Amb el pas del temps s'acaba casant amb Ramon, però no oblida Miguel, i comença a fer fantasies de com hauria estat la seva vida si finalment hagués escollit Miguel.

## Repartiment

* Ángela Molina - Mercedes
* Antonio Banderas - Miguel
* Imanol Arias - Ramón
* Kiti Mánver - Alicia
* Marta Fernández Muro - Clara Isabel
* Mary Carmen Ramírez - Luisita

## Referències

* ↑ Una mujer bajo la lluvia Fotogramas
* ↑ El cine español se viste de lujo, El País, 30 de setembre de 1991
# Txeremíxevo

Txeremíxevo - Черемышево (rus) - és un poble de la República del Tatarstan, a Rússia. El 2010 tenia 56. Pertany al districte (raion) de Pestretsi.

## Referències

* ↑ «Arbash». GeoNames. [Consulta: 7 setembre 2013].
* ↑ Koriakov, I. B.. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2018-03-24.
# Township Rollers FC

El Township Rollers FC és un club de futbol botswanès de la ciutat de Gaborone.

## Palmarès

* Lliga botswanesa de futbol:
** 1979, 1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1987, 1995, 2004–05, 2009–10, 2010–11, 2013–14, 2015–16, 2016-17, 2017-18, 2018-19
* Copa botswanesa de futbol:
** 1979, 1993, 1994, 1996, 2005, 2010
* Orange Kabelano Charity Cup:
** 2002, 2004, 2006, 2014, 2015
* Gilbeys Cup:
       1991, 1992, 1996
* Mascom Top 8 Cup:
       2012, 2018

## Referències

* ↑ «Player Profiles». Township Rollers F.C.. [Consulta: 2 desembre 2017].
* ↑ «Botswana - List of Champions». RSSSF, 2010.
* 1 2 3 4 «Botswana Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Web oficialArxivat 2023-04-13 a Wayback Machine. (anglès)
# Townendita

La townendita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al subgrup de la zirsinalita-lovozerita. Rep el nom del mineralogista australià Roger Townend (n. 1938) per les seves contribucions a la mineralogia, especialment relacionades amb el jaciment Ilímaussaq, al sud de Groenlàndia.

## Característiques

La townendita és un ciclosilicat de fórmula química Na₈ZrSi₆O$_{18}$. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2009. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 5 i 6.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions mineralògiques del Museu Victoria, a Melbourne (Austràlia), amb el número de registre: m51188.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al dipòsit de Kvanefjeld, al Complex d'Ilímaussaq (Kujalleq, Groenlàndia), on es troba en forma de grans petits anèdrics a subèdrics amb mides típicament de 10 a 50 µm, fins a una dimensió màxima de 100 µm. Aquest indret és l'únic a tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Townendite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 febrer 2022].
# Trenton (Carolina del Sud)

Trenton és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 226 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Trenton tenia 226 habitants, 103 habitatges i 67 famílies. La densitat de població era de 67,1 habitants/km².
Dels 103 habitatges en un 19,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,7% hi vivien parelles casades, en un 19,4% dones solteres, i en un 34% no eren unitats familiars. En el 32% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,69.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,6% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 31,4% de 45 a 60 i un 19,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.250 $ i la renda mediana per família de 41.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.875 $ mentre que les dones 29.583 $. La renda per capita de la població era de 17.352 $. Entorn del 30,8% de les famílies i el 27,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Trenton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Trenton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Universitat de Linköping

La Universitat de Linköping (en Suec: Linköpings universitet, LiU) és una universitat estatal situada a la població de Linköping, Suècia. Als anys 1960 es va decidir establir alguns estudis a la ciutat de Linköping. Es van establir ensenyaments d'humanitats, ciències socials i ciències naturals l'any 1967, i unitats de tecnologia i medicina l'any 1969. L'any 1970 es va fundar l'escola superior de Linköping (Linköpings högskola), i l'any 1975 es va establir la Universitat. Fou la sisena universitat de Suècia. Aquell mateix any la Universitat de Linköping va ser la primera universitat sueca en oferir un master de ciència en informàtica.
Actualment és una de les institucions acadèmiques més grans de Suècia.
A banda dels centres a Linköping, la universitat té centres a Norrköping, Lidingö (Arxipèlag d'Estocolm).

## Facultats

La universitat té 4 facultats i 14 departaments. Les facultats són les següents:
* Facultat d'arts i ciències (Filosofiska fakulteten). Engloba antropologia social, història de la literatura, ciències polítiques i economia política.
* Facultat de ciències de la Salut (Hälsouniversitetet) and Linköping University Hospital
* Escola tècnica superior de Linköping/ Institut de Tecnologia de Linköping (Linköpings tekniska högskola, Linköping Institute of Technology)
* Facultat de ciències de l'educació (Utbildningsvetenskap)

## Parcs científics

Hi ha dos parcs científics relacionats amb la Universitat de Linköping.
* Mjärdevi Science Park de Linköping que agrupa unes 250 companyies tecnològiques, des de start-ups a multinacionals, amb uns 6000 empleats.
* Norrköping Science Park de Norrköping que agrupa unes 100 companyies.

## Referències

* ↑ «Història». Universitat de Linköping. [Consulta: 23 novembre 2011].
* ↑ «Mjärdevi Science Park». Mjärdevi Science Park. [Consulta: 23 novembre 2011].
* ↑ «Norrköping Science Park». Norrköping Science Park. Arxivat de l'original el 2012-01-15. [Consulta: 23 novembre 2011].