OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Colchicum × byzantinum

Colchicum × byzantinum és un híbrid artificial del gènere Colchicum, una planta de la família de les colquicàcies (Colchicaceae).
L'epítet d'aquest híbrid, byzantinum fa referència a Byzantium, la localitat d'Istanbul. És una planta verinosa per als humans encara que principalment afecta els ramats que se la mengin quan pasturen. Colchicum × byzantinum en estat silvestre s'estén per la part montana de la regió mediterrània però també és present a la Gran Bretanya. A Catalunya prolifera entre la muntanya mitjana i l'alta muntanya en zones humides i subhumides, és típica dels prats.
És una planta bulbosa, robusta, que floreix a la tardor. Posseeix fins a vint flors grans en forma d'embut i de color rosat - porpre pàl·lid, de 10 a 15 cm de longitud. A la primavera, produeix fulles basals, molt amples i semierguides, de marges molt longitudinals. La planta creix a partir d'una estructura bulbosa anomenada corm des d'on surten unes fulles obtuses de 60 cm de llarg per 5 cm d'ample que són de color verd fosc. Les flors són de color rosa o lila apareixen solitàries o en grups i presenten sis tèpals soldats en forma de tub. El fruit és en forma de càpsula.
S'utilitza com a planta medicinal (el corm i els fruits capsulars), sota control mèdic, per raó dels seus components principals la colquicina (contra la gota i els efectes de l'esclerosi múltiple) i el colquicòsid (com a relaxant muscular en les contractures musculars). També s'utilitza en millora genètica per la propietat d'induir al poliploidisme.En haver una gran demanda dels components de la planta per la indústria farmacèutica, fornida fins ara de la recol·lecció de plantes silvestres, s'intenta el conreu del còlquic que presenta grans dificultats. Hi ha grans dificultats en la reproducció vegetativa i a més la germinació de les càpsules és pràcticament nul·la.

## Referències

* ↑ «Colchicum × byzantinum» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 21 abril 2023].
* ↑ Brickell, Christopher. «Bulboses». A: The Royal Horticultural Society-nueva enciclopedia de plantas y flores (en castellà). 3a ed.. Barcelona: Grijalbo, 1999, p. 437. ISBN 8425334713.
# Colchicum cilicicum

Colchicum cilicicum és una espècie vegetal de la família Colchicaceae. Correspon a una planta bulbosa i perenne amb flors de color rosa intens que apareixen a finals d'estiu. És visible el fenomen de la tessel·lació amb patrons de figures que recobreixen els pètals i amb una franja blanca molt notable al centre de cada pètal, que li dona una aparença estel·lar a la base. Les flors tendeixen a aguantar més temps obertes que altres flors de Colchicum i per això s'utilitza en horticultura. Aquesta espècie és pròpia de Turquia i Síria i, de fet, l'etimologia de l'epítet específic -cilicicum- fa esment a una regió de Turquia.
Sovint es troba cultivat sota el sinònim de Colchicum tenorei i va guanyar el Award of Garden Merit de la Royal Horticultural Society.

## Referències

* ↑ Carl Lebrecht Udo Dammer. 1898. Gardeners' Chronicle. London ser. 3, xxiii. 34, Colchicum cilicicum
* ↑ Kew World Checklist of Selected Plant Families, Colchicum cilicicum
* ↑ Autumn Bulbs by Roy Leeds (B.T. Batsford Ltd) 2006 ISBN 0-7134-8962-6
* ↑ «RHS Plantfinder - Colchicum tenorei». [Consulta: 12 gener 2018].
* ↑ «AGM Plants - Ornamental» p. 22. Royal Horticultural Society, 01-07-2017. [Consulta: 24 gener 2018].
# Contribució a la crítica de l'economia política

Contribució a la crítica de l'economia política (alemany: Zur Kritik der Politischen Ökonomie) és un llibre de Karl Marx, publicat per primera vegada el 1859. El llibre és principalment una anàlisi del capitalisme i la teoria de la quantitat de diners, obtinguda criticant el escrits dels principals exponents teòrics del capitalisme en aquella època: es tracta dels economistes polítics, actualment sovint coneguts com a economistes clàssics, Adam Smith (1723–90) i David Ricardo (1772-1823), que són els principals representants del gènere.

## Significació

Gran part de la crítica la va incorporar més tard Marx en el seu magnum opus, El Capital, publicat el 1867, i es considera generalment la "Contribució a las crítica de l'economia política" d'importància secundària entre els escrits de Marx. Això no es pot dir, tanmateix, del prefaci de la crítica. Conté el primer relat coherent d'una de les principals teories de Marx: la concepció materialista de la història i el seu esquema de "base i superestructura" associats, que divideix el desenvolupament social humà en una "base" econòmica-tecnològica que determina les formes de la seva "Superestructura" político-ideològica. Breument, aquesta és la idea que els factors econòmics –la manera com les persones produeixen les necessitats de la vida– condicionen el tipus de política i d'ideologia que pot tenir una societat:
| « | La totalitat d'aquestes relacions de producció constitueixen l'estructura econòmica de la societat, el fonament real, sobre el qual sorgeix una superestructura legal i política i a la qual corresponen formes definitives de consciència social. El mode de producció de les condicions de vida materials és el procés general de la vida social, política i intel·lectual. | » |

## Bibliografia

* Evans, Michael (2013). Karl Marx. London: Routledge. First published 1975.
* Ruhle, Otto (1943). Karl Marx: His Life and Works. New York, 1943. First published, New York, 1929.

## Referències

* ↑ Otto Ruhle ("The Materialist Interpretation of History", a Ruhle (1943)) diu que el "Prefaci" conté "el primer text on es descriu la interpretació econòmica de Marx de la història".
* ↑ Michael Evans, Karl Marx, p. 61.Evans es refereix al "Prefaci" com "el relat clàssic de la seva teoria general" de la història i també va assenyalar (pàg. 52) que "Marx mai va publicar un tractat sistemàtic general en què detallàs les seves opinions com un tot ordenat. El que més se li acosta és el primer volum de "Capital", i el "Prefaci" de la "Crítica de l'economia política"."
# Copa Catalana Internacional (CCI)

La Copa Catalana Internacional de BTT o simplement Copa Catalana de BTT, és una competició catalana de ciclisme en la modalitat de cross-country olímpic que té lloc cada temporada.
Després d'una llarga trajectòria, la Copa Catalana Internacional Biking Point es consolida com un dels campionats de referència mundial. El segon campionat de XCO que més punts UCI reparteix del planeta (Copa del Món, a part). De forma paral·lela a la Copa Catalana Internacional també té lloc la Super Cup Massi, el campionat que ha agrupat les 5 millors competicions de la Copa Catalana Internacional Biking Point i que donen més punts als corredors i corredores en els rànquings internacionals.
18 anys de Copa Catalana Internacional Biking Point. El 2002, sota l'impuls d'Ocisport, naixia una competició que canviaria el panorama del XCO a Catalunya. Després de l'edició d'aquest any, aquest certamen ens deixa unes quants fites per a la història. El primer a tenir una cursa de categoria HC a Espanya, el 2n campionat del món amb més punts UCI en joc, el campionat de XCO amb més participació del país, l'únic capaç de reunir 1.000 bikers per a una sola cursa i, finalment, el que compta amb una major representació internacional de la història del MTB a Espanya.

## Història

Copa Catalana Internacional BTT Biking Point :
| 2019 | 2019 | 2020 | 2020 | 2021 | 2021 |
| Banyoles | HC | Banyoles | HC | Banyoles | HC |
| Corró d'Amunt | C2 | Corró d'Amunt | C2 | Corró d'Amunt | CRI |
| Vall de Lord | C2 | Vall de Lord | CRI | Sta. Susanna | CRI+C1 |
| Sta. Susanna | C1 | Vall de Boí | C2 | Barcelona | C1 |
| Barcelona | C1 | Girona - Sea Otter Europe | C1 | Vall de Lord | C3 |
| Girona - Sea Otter Europe | C1 | Sta. Susanna | C1 | Cala Ratjada (Mallorca) | C2 |
| Vall de Boí | C2 | Barcelona | C1 | Vall de Boí | C2 |
| Vallnord | C1 | | | Vallnord | C1 |
| Igualada | C3 | | | Girona - Sea Otter Europe | C1 |

## Referències

* ↑ «Copa Catalana BTT Internacional». [Consulta: 7 abril 2021].
* ↑ «Copa Catalana BTT Internacional - NOTÍCIES». Arxivat de l'original el 2021-04-23. [Consulta: 7 abril 2021].
* ↑ «Ocisport». [Consulta: 7 abril 2021].
* ↑ ESMTB.com. «Banyoles se supera y será la 1a prueba UCI HC de la historia en España» (en castellà), 09-11-2016. [Consulta: 7 abril 2021].
* ↑ «Copa Catalana BTT Internacional - CCI Biking Point». Arxivat de l'original el 2021-04-22. [Consulta: 22 abril 2021].

## Enllaços externs

* Web oficial Copa Catalana Internacional BTT
# Cova de la Quadra

La Cova de la Quadra és una cavitat del terme de Castell de Mur (antic terme de Mur), al Pallars Jussà, en terres del poble de Vilamolat de Mur, al Pallars Jussà.
Està situada a 815 metres d'altitud, al vessant sud-est del clot de la Quadra, al sud-est de l'Obac de Miravet, a migdia de l'Hort Nou.

## Referència

* ↑ «Institut Cartogràfic de Catalunya».
* ↑ De Valles, Jordi. «Cova de la Quadra». A: Catàleg Espeleològic de Catalunya. Volum I. Alta Ribagorça. Pallars Jussà. Pallars Sobirà. Vall d'Aran, 2008.
# Copiapó

    Si cerqueu l'esfondrament a la mina de San José, visiteu l'article Accident a la mina de Copiapó de 2010.
Copiapó és una ciutat xilena, capital de la província homònima i de la regió d'Atacama.
Va ser fundada oficialment per José Antonio Manso de Velasco el 8 de desembre de 1744, amb el nom de San Francisco de la Selva de Copiapó.
Acollí diverses etapes del Ral·li Dakar durant la fase sud-americana de la cursa.

## Esdeveniments històrics

* 1536: Diego de Almagro inicia la conquesta de Xile i arriba a la Vall de Copayapú (Vall de Copiapó) creuant els Andes.
* 1540: Pedro de Valdivia es declara posseïdor del territori al sud de la Vall.
* 1744: el 8 de desembre és la fundació oficial de la ciutat, amb el nom de San Francisco de la Selva de Copiapó.
* 1851: arriba el primer ferrocarril d'Amèrica del Sud, que va fer el trajecte Caldera - Copiapó.
* 1859: Pedro León Gallo Goyenechea organitza una revolució contra el Govern conservador de Manuel Montt Torres.
* 1879: el 3 de març el batalló Atacama surt de l'estació de Copiapó en direcció a Caldera, a les ordres del Coronel Juan Martínez, per enfrontar-se a les tropes peruanes i bolivianes en la Guerra del Pacífic.
* 1934: s'organitza l'Asociación Minera de Copiapó, originada el 1848.
* 1976: l'1 de gener s'inicia el procés de regionalització i la ciutat passa a ser oficialment la capital d'Atacama.
* 1994: comença l'explotació del jaciment de coure de Minera Candelaria, part del creixement miner i econòmic d'Atacama juntament amb La Coipa, Ojos del Salado, Can-Can i d'altres.
* 2009 i 2010: hi passa el Ral·li Dakar 2009 i el de 2010.
* 2010: el 5 d'agost s'esfondra el jaciment miner de San José, deixant atrapats 33 treballadors a 700 metres sota terra.

## Personatges cèlebres

* Charles Darwin, científic anglès; va viure-hi durant un any, realitzant investigacions
* René Schneider, Comandant en Cap de l'exèrcit de Xile
* Marcelo Vega, futbolista nascut a Copiapó

## Referències

* ↑ Romero, T. «Neva i glaça en el Dakar». El Punt Avui, 7 gener 2012. [Consulta: 20 juny 2020].
* ↑ García, N. «Al-Attiyah s'imposa a Copiapó i Peterhansel segueix liderant la classificació general». Ara, 7 gener 2012. [Consulta: 20 juny 2020].
* ↑ «Marc Coma guanya la cinquena etapa del Dakar». Nació Digital, 9 gener 2015. [Consulta: 20 juny 2020].

## Enllaços externs

* Lloc web de Copiapó (castellà)
# Coregonus fera

Coregonus fera és una espècie extinta de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes. Es trobava a Europa: llac Léman (França i Suïssa).
Fresava al febrer a aigües fondes sobre vegetació aquàtica. A l'estiu es nodria d'insectes.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.

## Bibliografia

* Dabrowski, K. 1986. Active metabolism in larval and juvenile fish: ontogenetic changes, effect of water temperature and fasting. Fish. Physiol. Biochem. 1:125-144.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fatio, V., 1890. Faune des vertébrés de la Suisse. V. Histoire naturelle des poissons. II. Physostomes (suite et fin), anacanthiens, chondrostéens, cyclostomes. Georg, Ginebra i Basilea.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Jurine, L. 1825. Histoire abrégée des poissons du lac Léman. Mém. Soc. Phys. Hist. Nat. Genève v. 3 (pt 1): 133-235, Pls. 1-15.
* Kottelat, M. 1997 European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Smolian, K. 1920. Merkbuch der Binnenfischerei. Fischereiförderung GmbH, Berlín, Alemanya, p. 449, XXV.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* «Coregonus fera». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
# Cova Foradada (Cervera de la Marenda)

La Cova Foradada és una cova i un paratge del límit dels termes comunal de Cervera de la Marenda, a la comarca del Rosselló, a la Catalunya del Nord, i municipal de Portbou, pertanyent a l'Alt Empordà.
Està situada a l'extrem sud-est de la comuna de Cervera de la Marenda, i en el nord-est del terme de Portbou, entre el Cap de Cervera, pertanyent a Cervera de la Marenda, i la Punta de l'Ocell, del terme de Portbou. És a ran de mar, en un lloc de difícil accés.
A l'interior de la cova es troba la fita fronterera número 602, la més oriental, entre els estats espanyol i francès, malgrat que a banda i banda de la cova sempre és Catalunya. Es tracta d'una creu grava i pintada, amb el número corresponent a la fita, en una roca vertical del costat occidental de la cova.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «38 - Cervera». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Cervera de la Marenda». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.

## Referències

* ↑ La Cova Foradada en els ortofotomapes de l'IGN

## Enllaços externs

* Pàgina web de les fites frontereres de la demarcació de Girona
# Corba d'avaluació de qualitat

Una corba d'avaluació de qualitat serveix per avaluar la qualitat d'una imatge digital i, per tant, a través d'aquestes corbes podem comparar la qualitat d'un sistema de compressió de vídeo.
Donen la relació entre el que es considera "bona qualitat" o "mala qualitat". Un altre paràmetre clau acostuma a ser la taxa de bits. Mitjançant una comparació de les qualitats obtingudes a una determinada taxa de bits o les taxes de bits necessàries per obtenir una determinada qualitat podem establir la diferència entre qualitat i efectivitat entre les diferents imatges, i, per tant, entre els diferents sistemes de compressió d'imatge.

## Mesures subjectives

En imatge una manera d'avaluar subjectivament la qualitat és amb el MTF (Modulation Transfer Function). Aquesta eina calcula les taxes que relacionen el contrast i la resolució d'una imatge digital. Això permet aconseguir una relació directa amb els aspectes fonamentals de la percepció humana per totes les freqüències de la imatge.
El procediment consisteix a avaluar com un sistema fotogràfic reprodueix el contorn de tal manera que per la resolució del dispositiu resulti perfecte. I quantificar quin ha sigut el decaïment de la qualitat de la reproducció respecte de l'original.

## Mesures objectives

No obstant la manera més habitual per trobar la corba d'avaluació és a partir de paràmetres objectius que modelen els factors subjectius d'una manera matemàtica. Això permet que es puguin calcular en ordinadors. El paràmetre objectiu més estandarditzat és el PSNR. A partir d'aquesta dada es compara la imatge original amb la imatge comprimida. La comparació es fa amb taxes de bits diferents.
Aquest càlcul serveix actualment de referència per avaluar la qualitat de les imatges que nosaltres veiem, però té el desavantatge que la correlació entre aquest paràmetre i el que percebem subjectivament no és exactament igual.

## Correlació entre les mesures objectives i subjectives

Recentment s'han desenvolupat nous paràmetres per tal de mesurar la qualitat de les imatges. Aquests nous paràmetres són el PEVQ, UQL, VQM i el SSIM. Els resultats obtinguts aproximen d'una manera més precisa la percepció subjectiva. Però computacionalment encara són molt costosos d'implementar.
La corba d'avaluació a partir d'una mesura objectiva suposa fer moltes proves en el descodificador fins que aconseguim un resultat que ens garanteixi una qualitat visual acceptable i al mateix temps que permeti una descodificació en temps real. Per aquesta raó la línia de desenvolupament és trobar un paràmetre objectiu que es pugui implementar, però que permeti una correlació tan elevada com sigui possible amb la nostra percepció visual.
# Comprensibilitat

Comprensibilitat fa referència a l'atenció centrada en la persona, la relació interpersonal i l'escolta són pilars fonamentals per tal de sentir la veu del subjecte, conèixer-la i entendre-la. L'enfocament biogràfic, les actituds i habilitats relacionals i comunicatives dels professionals o cuidadors que donen suport a les persones en situació de vulnerabilitat o de necessitats de suport per viure i continuar el seu projecte de vida, són elements irreductibles de l'atenció centrada en la persona que tenen com a objectiu construir una relació interpersonal basada en el reconeixement de la seva singularitat, generar una interacció basada en la confiança, el compromís i la implicació, respectant la seva dignitat i autonomia.
En aquest tipus de relació interpersonal, la persona disposa de l'espai comunicatiu necessari per a expressar lliurement les seves preferències, desitjos i interessos, les seves inquietuds, malestars o disconformitats, i activar la seva motivació, voluntat i apoderament, trencant així amb les lògiques de poder que emanen de la institucionalització.
Per altra banda, la interrelació dialògica, facilita que el professional o cuidador pugui fer un abordatge més comprensiu de la persona sempre que es basi en un interès autèntic per comprendre la seva singularitat, la respecti i la reconegui, sense fer judicis de valor o valoracions basades en el mateix codi moral o prejudicis.
Ferrarotti parla de relació significativa basada en la interacció, la qual involucra a dues persones. Per construir aquest tipus de relació cal crear un clima de confiança i de proximitat que permeti establir un corrent empàtica entre ambdues persones que permeti deixar de banda les asimetries culturals. En aquest sentit, el professional o el cuidador ha de renunciar, ni que sigui temporalment, a la cultura entesa com a capital privat per apropar-se a l'experiència de l'altra.
Des d'aquesta perspectiva, la interacció té com a finalitat promoure, orientar, travessar i donar suport a la persona per a la seva emancipació i autonomia. Entenent per emancipació que la persona deixi la seva posició de subjecte subjugat per a assolir una relació més equitativa en el sentit de la confiança en si mateix de manera que pugui abordar qüestions existencials de manera més lúcida i autònoma.
L'escolta comprensiva esdevé l'eina fonamental per fer un abordatge comprensiu en l'atenció centrada en la persona. Al mateix temps, la interacció mobilitza als participants en la interacció i produeix efectes transformadors i benèfics en ambdós.

## Referències

* ↑ Bonafont, Anna Veus ignoradas: Representacions socials, subjectivitat i resiliència en persones grans amb pèrdua d'autonomia funcional., 2011.
* ↑ Bonafont, Anna Veus de dones: Efectes de la reflexió comprensiva i la construcció de sentit mitjançant el relat de vida en un espai d'interrelació basat en la paraula i l'escolta. (no publicada)., 2016.
* ↑ Ferrarotti, F "Las historias de vida como método"., 2007.
* ↑ Niewiadomski, C.; De Villers, G. Souci et non souci. París: L'Harmattan, 2002.
# Compresa (medicina)

La compresa és un tros de tela o gasa plegada en diversos doblecs, o bé diferents capes absorbents, normalment de cotó o de cel·lulosa. És emprada per a recollir líquids i secrecions. normalment s'aplica sobre una part malalta per cobrir els apòsits, recollir la supuració, etc.
Normalment s'esterilitza prèviament dins uns pots metàl·lics (autoclau), per tal d'evitar possibles infeccions.

## Referències

Viccionari
# Compresa

«Compresa» té aquests significats:
* Compresa (menstruació), tros de teixit absorbent que serveix per a recollir el flux hemàtic de la menstruació i així evitar que taqui la roba.
* Compresa (medicina), tros de tela o gasa plegada o bé en diversos doblecs o bé en diferents capes absorbents.
# Crespo

Crespo és el nom dels següents personatges:
* Hernán Crespo
* José Ángel Crespo Rincón
* Enrique Barón Crespo
* Antoni Crespo
* Iñaki Gastón Crespo
* Alberto Crespo
* Xavier Crespo i Clarà
* Daniel Fernández Crespo
* Joan Crespo Hita
* Ignacio Conte Crespo
* Pablo Crespo
* Clara Segura i Crespo
* Filiberto Crespo Samper
* Vicenta Crespo Domínguez
* Evaristo Crespo Azorín
* María Ángeles Crespo Martínez
* Xavier Crespo i Llobet
* Juan Antonio González Crespo
* El Canalís de Crespo
* Luis Santonja y Crespo
* José Manuel Colmenero Crespo
* Cristóbal Márquez Crespo
# Comunitat de comunes de la Plana del Rin

La Comunitat de comunes de la Plana del Rin (oficialment: Communauté de communes de la plaine du Rhin) és una Comunitat de comunes del departament del Baix Rin, a la regió del Gran Est.
Creada al 2014, està formada 19 municipis i la seu es troba a Beinheim.

## Municipis

* Beinheim
* Buhl
* Crœttwiller
* Eberbach-Seltz
* Kesseldorf
* Lauterbourg
* Mothern
* Munchhausen
* Neewiller-près-Lauterbourg
* Niederlauterbach
* Niederrœdern
* Oberlauterbach
* Salmbach
* Schaffhouse-près-Seltz
* Scheibenhard
* Seltz
* Siegen
* Trimbach
* Wintzenbach

## Referències

* ↑ CC de la Plaine du Rhin

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Crims al Bàltic: Llum d'hivern

Crims al Bàltic: Llum d'hivern (títol original en alemany, Der Usedom-Krimi: Winterlicht) és el sisè telefilm de la sèrie de pel·lícules de ficció criminal Crims al Bàltic. L'episodi es va emetre per primera vegada el 31 de gener de 2019 al canal alemany Das Erste, on va ser vist per 5,3 milions d'espectadors, cosa que va correspondre a una quota de pantalla del 16,7%. S'ha doblat al català central per a TV3, que va emetre'l el 3 de desembre de 2023.
Es va rodar del 6 de març al 5 d'abril de 2017 a l'illa d'Usedom i a Szczecin. Per a aquest episodi, es van fer imatges amb drons als penya-segats de l'illa.

## Referències

* ↑ Rainer Tittelbach. «Reihe „Der Usedom-Krimi – Staffel 2019“».
* ↑ Niklas Spitz. «Primetime-Check: Donnerstag, 31. Januar 2019».
* ↑ «Crims al Bàltic - T1xC6 - Llum d'hivern». 3Cat. [Consulta: 4 desembre 2023].
* ↑ Der Usedom-Krimi: Winterlicht a crew united
* ↑ «Drehstart für neuen "Usedom-Krimi" mit Katrin Sass und Lisa Maria Potthoff».
* ↑ Ulrich Kronenberg. «Drehorte DER USEDOM-KRIMI». anderswohin.