OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Territ gorja-roig

El territ gorja-roig (Calidris ruficollis) és una espècie d'ocell de la família dels escolopàcids (Scolopacidae) que en estiu habita zones pantanoses o de tundra del nord-est de Sibèria i nord i est d'Alaska, i en hivern platges i aiguamolls des del Sud-est asiàtic i Filipines fins a Austràlia i Tasmània.

## Referències

* ↑ Territ gola-roig a CERCATERM Rev. 12/03/2012
# Territ cuablanc

El territ cuablanc (Calidris fuscicollis) és una espècie d'ocell de la família dels escolopàcids (Scolopacidae) que habita la tundra del nord d'Alaska, extrem nord del Canadà continental i les illes Banks, Melville, Bathurst, Bylot, Southampton i Baffin. En hivern habita aiguamolls i estanys a la llarga de la costa atlàntica sud-americana des del sud del Brasil fins Terra del Foc.

## Referències

* ↑ Territ cuablanc a CERCATERM Rev. 12/03/2012
# Territ d'Alaska

El territ d'Alaska (Calidris mauri) és una espècie d'ocell de la família dels escolopàcids (Scolopacidae) que en estiu habita tundres costaneres de l'extrem nord-est de Sibèria i Oest d'Alaska, i en hivern costes i aiguamolls de l'oest, sud i est dels Estats Units i localment al nord de Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ Territ d'Alaska a CERCATERM Rev. 12/03/2012
# Tetraleurodes truncatus

Tetraleurodes truncatus és un hemípter del gènere Tetraleurodes de la família dels Aleiròdids.
L'espècie va ser descrita científicament per primera vegada per Sampson & Drews el 1941.

## Referències

* ↑ Jon H. Martin & Laurence A. Mound (2007) "An annotated check list of the world’s whiteflies (Insecta: Hemiptera: Aleyrodidae)" Zootaxa 1492: 1-84 Link
# Toni Fuidias

Toni Fuidias Ribera (Berga, 15 d'abril de 2001) és un futbolista català que juga com a porter al FC Cartagena cedit pel Girona FC.

## Trajectòria

Format al planter del Reial Madrid, debuta amb el filial el 29 de novembre de 2020 en un empat per 2-2 davant la UE Poblera de la Segona Divisió B. Després de gairebé 10 anys al club, l'1 de setembre de 2022 s'oficialitza la seva incorporació al Girona FC de la Primera Divisió, signant un contracte amb el club català fins al 2025.

## Referències

* ↑ «Toni Fuidias - Perfil del jugador» (en castellà). Transfermarkt. [Consulta: 1r setembre 2022].
* ↑ «Heroico empate del Real Madrid Castilla frente al Poblense» (en castellà). El Español, 29-11-2020. [Consulta: 1r setembre 2022].
* ↑ «Toni Fuidias se despide del Real Madrid y firma por el Girona» (en castellà). El Español, 01-09-2022. [Consulta: 1r setembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa de Toni Fuidias al web del Girona FC
* Toni Fuidias a BDFutbol
# Thelma (pel·lícula de 1922)

Thelma és una pel·lícula muda dirigida per Chester Bennett i interpretada per Jane Novak, Barbara Tennant i June Elvidge, entre altres Basada en la novel·la “Thelma, a Norwegian Princess” de Marie Corelli, adaptada per Thomas Dixon, es va estrenar el 26 de novembre de 1922.

## Argument

Thelma és una noia que viu amb el seu pare en un poble de costa noruec estimada per tothom. Al poble arriba un dia Sir Phillip Errington escapant de Lady Clara que es pretén casar amb ell. Phillip i Thelma s'enamoren i després de rebre la benedicció del pare es casen sense demora ja que els vilatans no ho aproven i afirmen que Thelma és descendent dels reis vikings. Es traslladen a Londres on ella és ben acollida amb l'excepció d'alguns amics gelosos de Phillip. Lady Clara i Lennox maquinen per tal que ella cregui que el seu marit l'enganya i ella acaba retornant a Noruega. El seu marit la segueix fins allà i aconsegueix provar que és innocent.

## Repartiment

* Jane Novak (Thelma Guildmar)
* Barbara Tennant (Britta)
* June Elvidge (Lady Clara Winsleigh)
* Gordon Mullen (Lovissa)
* Bert Sprotte (Olaf Guildmar)
* Vernon Steele (Sir Phillip Errington)
* Peter Burke (Lorimer)
* Jack Rollens (Sigurd)
* Harvey Clark (Dyceworthy)
* Wedgwood Nowell (Lennox)
* Harry Lonsdale (Neville)
* Virginia Novak (Thelma de petita)

## Referències

* ↑ Munden, Kenneth White; Institute, American Film. The American Film Institute Catalog of Motion Pictures Produced in the United States: Feature Films (en anglès). University of California Press, 1997, p. 797. ISBN 978-0-520-20969-5.
* ↑ «Another orchid blooms». Picture Play Magazine XVII, 5, 01-01-1923, pàg. 75.
* ↑ «Current releases». Film Daily, 17-12-1922, pàg. 14.
* ↑ «Jane Novak in “Thelma”». Film Daily, 26-11-1922, pàg. 11.

## Enllaços externs

* Thelma al catàleg de l'American Film Institute
# Tossal d'en Bou

El Tossal d'en Bou és una muntanya de 514 metres que es troba entre els municipis de la Morera de Montsant i Poboleda, a la comarca catalana del Priorat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tiosulfat d'amoni

El tiosulfat d'amoni és un compost inorgànic, del grup de les sals, que està constituït per anions tiosulfat ${\ce {S2O3^{2-}}}$ i cations amoni ${\ce {NH4+}}$, la qual fórmula química és ${\ce {(NH4)2S2O3}}$. S'empra en fotografia com a fixador i en agricultura com adob.

## Propietats

El tiosulfat d'amoni es presenta com un sòlid blanc, amb cristalls que cristal·litzen en el sistema monoclínic. Desprèn olor d'amoníac. La seva densitat és 1,679 g/cm³. Es descompon quan se'l escalfa a 150 °C. És higroscòpic i molt soluble dins aigua, augmentant la seva solubilitat amb la temperatura (103,3 g en 100 g d'aigua a 100 °C). És lleugerament soluble en acetona i insoluble en etanol i dietilèter. No forma hidrats.

## Preparació

Es prepara per reacció de diòxid de sofre ${\ce {SO2}}$ amb una dissolució aquosa d'amoníac ${\ce {NH4OH}}$ i s'obté sulfit d'amoni ${\ce {(NH4)2SO3}}$. Aquest es fa reaccionar posteriorment amb sofre ${\ce {S}}$ per donar el tiosulfat d'amoni:
${\ce {2NH4OH + SO2 -> (NH4)2SO3 + H2O}}$${\ce {(NH4)2SO3 + S -> (NH4)2S2O3}}$

## Aplicacions

S'empra en fotografia com a fixador de les imatges ja que dissol l'argent impedint que la llum segueixi reaccionant amb la pel·lícula fotogràfica. També és emprat en agricultura com a fertilitzant en dissolució.

## Referències

* 1 2 PubChem. «Ammonium thiosulfate» (en anglès). [Consulta: 27 octubre 2019].
* 1 2 The fertilizer encyclopedia. Hoboken, N.J.: John Wiley & Sons, 2009. ISBN 9780470431771.
# Tomàquet bombeta gros

La varietat tomàquet bombeta gros també coneguda com a mugró, supositori o perleta de nom científic Lycopersicon esculentum Mill., és una varietat de tomata molt dolça amb un rendiment molt alt i que es guarda molt bé pel consum familiar. La forma del fruit és força abombada i amb un calibre superior dels tipus de penjar mig. Està inclosa en el Catàleg de les varietats locals d'interès agrari de Catalunya amb el número d'inscripció CAT004CVL. A les comarques del Vallès Oriental, del Vallès Occidental, de la Noguera, de l'Urgell i del Pla d'Urgell hi ha tradició del seu cultiu.

## Característiques agronòmiques

A principis de març es trasplanta i destaca perquè les seves necessitats hídriques després de la sembra són molt baixes, 1-2 cops per setmana. Per guardar llavor es trien aquells ramells que facin molta producció i amb tomàquets de gran calibre.

## Referències

* ↑ «Fitxa descriptiva de la varietat. Catàleg de varietats locals d'interès agrari de Catalunya». Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2015. [Consulta: 11 agost 2015].
# Trainhac

Trainhac (occità) o Treignac (francès) és un comú francès al departament de la Corresa, a la regió de Nova Aquitània. L'església de Nostra Senyora és un dels monuments més destacats del poble i es caracteritza per tenir un campanar torçat. Treignac és esmentat sota les formes llatines Trainiaco (el 924) i Trainiaci (vers el 1092), respectivament en ablatiu i en genitiu, després el 1105 sota la forma occitana Trayniac. Segons Marcel Villoutreix, és un derivat de l'antropònim llatí Traianius amb el sufix gal -acus.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.795 | 1.826 | 1.866 | 1.690 | 1.520 | 1.418 | 1.384 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1929-1939 | Albert Fleyssac |
| 1945-1947 | Léon Mayzaud |
| 1947-1959 | Johannés Dupuy |
| 1959-1989 | Paul Pouloux |
| 1989-1995 | Guy Merle |
| 1995-2001 | Georges Bordes |
| 2001- | Jean Paul Navaud |

## Agermanaments

* Neuendettelsau, Alemanya

## Referències

* ↑ Toponímia occitana a lemosin.net i toponímia de la Corresa.
* ↑ Marcel Villoutreix, Les noms de lieux du Limousin, 2002, p. 52 (Travaux d'Archéologie Limousine, Supplément n° 6).
# Torre de Macenas

La torre de Macenas o castell de Macenas és una torre de guaita que es troba a la platja de Macenas, propera a la localitat d'Agua del Medio, situada al sud de Mojácar (província d'Almeria, Andalusia, Espanya), prop de la carretera que condueix a Carboneras. Es troba en bon estat de conservació. Lliure accés a l'exterior. Codi AL-CAS-140.

## Història i descripció

Va ser construïda en la segona meitat del segle xviii.
Amb capacitat per a dos canons de 24 lliures, com informa Felipe de Paz el 1803: semicercle de 12 a 14 vares de diàmetre, sense el talús, altura de 14 vares; s'hi accedia per una porta en alçada amb escala de corda. Els seus espais tenen sostre de volta; en la planta inferior es guardaven el polvorí i recanvis, en la intermèdia la cuina i l'habitació, i en la superior o terrat els canons a barbeta i, cap a terra, un parapet alt espitllerat per a fuselleria. El 1830 s'informa que estava desartillada i la guardaven un caporal i tres torrers. El 1873 s'informa que al costat de la torre ja hi ha una casa caserna de carabiners. Va ser usada a la Guerra Civil Espanyola, època en què se li va obrir una porta a la planta baixa, que encara conserva.

## Protecció

Està catalogada com a Bé d'Interès Cultural amb la categoria de Monument. Es troba sota la protecció de la Declaració genèrica del Decret de 22 d'abril de 1949 i la Llei 16/1985 de 25 de juny (BOE número 155 de 29 de juny de 1985) sobre el Patrimoni Històric Espanyol. La Junta d'Andalusia va atorgar un reconeixement especial als castells de la Comunitat Autònoma d'Andalusia el 1993.

## Referències

* ↑ Ministerio de Educación, Cultura y Deporte. «Consulta a la base de datos de bienes inmuebles». [Consulta: 3 desembre 2016].
* ↑ «Ley 16/1985 de 25 de junio (BOE número 155 de 29 de junio de 1985)». Arxivat de l'original el 22 de febrer de 2012. [Consulta: 6 novembre 2018].

## Bibliografia

* Gil Albarrasí, Antonio. “Documentos sobre la defensa de la costa del Reino de Granada (1497-1857)”, Almería-Barcelona, 1a ed. maig de 2004, Dep. Legal B-22.652-2004, ISBN 84-88538-21-9, pàg. 331-332.
* Diversos autors. “Castillos de España (volum I)”, Editorial Everest, S. a., León, 1997, Pàg. 64.

## Enllaços externs

* Castillosnet Arxivat 2023-10-14 a Wayback Machine.
* Monumental
# Torre de Mal Paso

La Torre de Mal Paso al terme municipal de Castellnou, a la comarca de l'Alt Palància, és una torre de vigilància i defensa, que se situa un monticle cap al nord-est de la població. En el seu cim es troben a més les restes dels primers pobladors atribuïts cap a l'edat dels Metalls
Està catalogada com Bé d'Interès Cultural, amb anotació ministerial número RI-51-0010749, i data d'anotació 24 d'abril de 2002, segons consta a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana.

## Història

Les primeres restes que mostren l'existència d'assentaments poblacionals al terme de Castellnou estan curiosament molt a prop de la Torre, ja que en els seus voltants es troben uns jaciments arqueològics d'èpoques diverses, des de neolítics (enterraments en coves), i ibers (inhumacions en estrats) que apareixen clarament romanitzats i que potser estiguessin ubicats allà fins a finals de l'Imperi d'Occident. Del poblat ibèric subsisteixen murs d'una habitació i restes d'una torre quadrada. A més en les excavacions s'han trobat restes de ceràmica ibera, a més d'un pic de ferro, agulla de fíbula i pondus, allisador, anell de pedra, percutor i morter.
La zona va ser conquistada per les tropes cristianes del rei Jaume I l'any 1233, alhora que ho eren també totes les terres dependents de la fortalesa de Sogorb, sense grans problemes bèl·lics.

## Descripció

Es tractava d'una torre d'enllaç amb el Castell de Sogorb, i presenta les característiques típiques d'una torre de guaita a la qual s'han afegit elements defensius. De la mateixa opinió és Forcada Martí. Presenta planta rodona i està construïda en maçoneria.

## Referències

* 1 2 URL de la referència: http://eduwp.edu.gva.es/patrimonio-cultural/ficha-inmueble.php?id=2567.
* 1 2 3 4 5 Castillos, Torres y Fortalezas de la Comunidad Valenciana. Levante. El Mercantil Valenciano. Editorial Prensa Valenciana, S.A.1995. Pág 206.
* 1 2 3 4 5 http://www.cult.gva.es/dgpa/bics/Detalles_bics.asp?IdInmueble=1387

## Bibliografia

* Aquest article incorpora material procedent de la pàgina web de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que mitjançant una autorització va permetre agregar contingut i imatges i publicar-los sota llicència GFDL.
# Transfermarkt.de

transfermarkt.de és una pàgina web esportiva d'Alemanya de les més grans per a temes futbolístics, darrere de kicker.de i la pàgina web de la DFL. La web figura entre les 25 pàgines web visitades més sovint a Alemanya segons l'IVW. La pàgina web va ser fundada el maig de 2000 per Matthias Seidel. Les versions internacionals transfermarkt.at i transfermarkt.ch s'engegaren el novembre de 2007. El gener de 2008 El setembre de 2008 l'Axel Springer AG amb un 51 percent es quedà amb la majoria de la pàgina web. El propietari sol anterior Seidel conservava un 49 per cent de la web. A partir de gener de 2009 es creà la versió anglòfona transfermarkt.co.uk i poc després d'això al febrer d'aquell any transfermarkt.tv es fundà, una web en què es conviden regularment jugadors professionals i on es parla de temes futbolístics actuals. El juliol de 2010 la versió italiana transfermarkt.it va ser fundada. Ja a l'agost es creà la plataforma femenina soccerdonna.de i 2 mesos més tard es va crear la versió turca transfermarkt.com.tr.

## Referències

* ↑ (alemany) «Agof - Angebotsranking Arxivat 2013-01-17 a Wayback Machine.». Arbeitsgemeinschaft Online-Forschung. [Consulta: 09/03/2012.]
* ↑ (alemany) «Online-IVW: Sport gewinnt, News verliert Arxivat 2010-09-11 a Wayback Machine.». Meedia. [Consulta: 08/09/2010.]
* ↑ (anglès) «Everything you ever wanted to know about football Arxivat 2014-10-22 a Wayback Machine.». Wien International. [Consulta: 09/03/2012.]
* ↑ (alemany) «Axel Springer übernimmt Mehrheit an Deutschlands größter Fußball-Community Arxivat 2012-09-21 a Wayback Machine.». Axel Springer AG. [Consulta: 09/03/2012.]

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial: transfermarkt.de
# Transfecció

La transfecció és el procés d'introducció deliberada d'àcids nucleics nus o purificats a les cèl·lules eucariotes. També pot referir-se a altres mètodes i tipus de cèl·lules, encara que sovint es prefereixen altres termes: així "transformació" s'utilitza normalment per descriure la transferència d'ADN no víric a bacteris o a cèl·lules eucariotes no animals, incloses les cèl·lules vegetals. En cèl·lules animals, la transfecció és el terme preferit, ja que també s'utilitza transformació per referir-se a la progressió cap a un estat cancerós (carcinogènesi) en aquestes cèl·lules. La transducció s'utilitza sovint per descriure la transferència de gens mediada per virus a cèl·lules eucariotes.
La paraula transfecció és una combinació de trans- i infecció. Es pot transfectar material genètic (com ara construccions d'ADN plasmídic superenrollat o ARNip), però també proteïnes com anticossos.
La transfecció de cèl·lules animals sol implicar:
* l'obertura de porus o "forats" (electroporació) transitoris a la membrana cel·lular per permetre la captació de material. o
* barrejar un lípid catiònic amb el material per produir liposomes que es fusionin amb la membrana cel·lular i dipositin la seva càrrega al seu interior.

## Referències

* ↑ «Transfecció» (en anglès). Medical Subject Headings.
* 1 2 «Transfection». Protocols and Applications Guide. Promega. Arxivat de l'original el 2014-06-25. [Consulta: 12 desembre 2020].
* ↑ «Genetic Transfecció» (en anglès). Medical Subject Headings.
# Transferència

«Transferència» té aquests significats:
* Biologia:
** Transferència horitzontal de gens, procés en el qual un organisme transfereix material genètic a una altra cèl·lula que no és el seu descendent
** Transferència d'RNA o transferència Northern tècnica de laboratori utilitzada per detectar proteïnes en una mostra de teixit o extracte
** Transferència Southern o transferència de DNA, tècnica de laboratori utilitzada per detectar una seqüència específica d'ADN
** Transferència Western o transferència de proteïnes
** ARN de transferència, tipus d'ARN que transporta un aminoàcid concret cap als ribosomes a la síntesi de proteïnes
* Economia:
** Transferència bancària, mètode per traspassar fons entre comptes bancaris sense treure físicament el diners
** Pagament de transferència, pagament d'un govern a una altra organització o individu, grup o un govern d'un altre nivell per al qual no cal rebre directament cap bé o servei a canvi
** Preu de transferència, preu que pacten dues empreses que pertanyen a un mateix grup empresarial per intercanviar-se béns entre ambdues
* Química:
** Transferència electrònica o transferència d'electrons
** Transferència de massa, moviment de la massa des d'un lloc fins a un altre
** Transferència tèrmica o transferència de calor, pas d'energia tèrmica des d'un cos de major temperatura a un altre de menor temperatura
* Telecomunicacions:
** Transferència de dades, transport de qualsevol tipus d'informació d'un lloc a un altre per mitjans físics
** Transferència inconscient, en seguretat informàtica mètode utilitzat per a transferir un secret d'un usuari A a un usuari B i que A no sàpiga si B va poder conèixer el secret
** Mode de transferència asíncrona, tecnologia de telecomunicació desenvolupada per afrontar una gran demanda de capacitat de transmissió per a serveis i aplicacions
** Protocol de transferència de fitxers, programari estandarditzat per enviar fitxers entre ordinadors amb qualsevol sistema operatiu
** Protocol de transferència d'hipertext, programari estandarditzat per a l'intercanvi de documents d'hipertext i multimèdia al web
** Transferència mòbil, establiment de les connexions de circuit necessàries durant una transmissió per telèfon mòbil mentre l'usuari es desplaça d'una àrea de cobertura a una altra
* Miscel·lània:
** Òrbita de transferència, trajectòria el·liptica al llarg de la qual un vehicle espacial necessita la mínima quantitat d'energia per moure's entre una òrbita circular i una altra
** Funció de transferència, funció en el domini s que relaciona l'entrada i la sortida
** Emmotllament per transferència, procés on es mesura la quantitat d'emmotllament i s'insereix abans de l'emmotllament que es porta a terme
** Transferència (psicoanàlisi), un fenomen caracteritzat per la redirecció inconscient de sentiments d'una persona a una altra, descrit per primer cop per Sigmund Freud
# Tossal del Roc

El Tossal del Roc és una muntanya de 544 metres que es troba al municipi de Sant Martí de Riucorb, a la comarca catalana de l'Urgell.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 263118001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tupinambis duseni

Tupinambis duseni és una espècie de sauròpsid (rèptil) escatós de la família Teiidae que es distribueix en l'ecozona del Cerrado del Brasil.

## Referències

* ↑ IUCN «Salvator duseni: : Silveira, A.L., da Rocha, C., Nogueira, C. de C., Werneck, F., de Moura, G.J.B., Winck, G., Ribeiro Júnior, M.A., Kiefer, M., de Freitas, M.A., Hoogmoed, M.S., Tinôco, M.S.T., Valadão, R., Cardoso Vieira, R., Perez Maciel, R., Gomes Faria, R., Recoder, R., D'Ávila, R., Torquato da Silva, S., de Barcelos Ribeiro, S. & Avila-Pires, T.C.S.» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species, 12-11-2014. DOI: 10.2305/iucn.uk.2021-3.rlts.t44579798a44579800.pt.
# Una mujer en la calle

Una mujer en la calle és una pel·lícula mexicana estrenada el 3 de febrer de 1955. Dirigida per Alfredo B. Crevenna, protagonitzada per Marga López, Ernesto Alonso i Prudencia Grifell.

## Sinopsi

La prostituta Lucero, escapant de la policia, es refugia a la casa de l'anciana Nena i la seva germana Isabel, totes dues solteronas. A la seva casa, Estel trobarà la pau i l'amor que sempre ha somiat, per la qual cosa decideix abandonar a l'home que sempre l'ha explotat.

## Elenc

* Marga López - Lucero/Alicia
* Prudencia Grifell - María de Jesús "La Nena"
* Ernesto Alonso - Jose Luis
* José María Linares Rivas - Carlos
* Raúl Ramírez - Fernando
* Amparo Villegas - Isabel
* Leonor Llausás - Natalia
* Rosa Elena Durgel - Eugenia
* Lupe Carriles - Raquel
* Rosa María Moreno - Prostituta

## Premis
### Premi Ariel (1956)

| Categoria | Persona | Resultat |
| Millor Pel·lícula | Millor Pel·lícula | Nominat |
| Millor Director | Alfredo B. Crevenna | Nominat |
| Millor Actriu | Prudencia Grifell | Guanyadora |
| Millor Coactuació Femenina | Amparo Villegas | Nominada |
| Millor Guió Adaptat | Edmundo Báez Francisco Marín Cañas | Nominat |
| Millor Edició | Alfredo Rosas Priego | Nominat |
| Millor Escenografia | Edward Fitzgerald | Nominat |
| Millor Actor de Quadre | Raúl Ramírez | Nominat |
| Millor Actriu de Quadre | Leonor Llausás | Nominada |

## Referències

* ↑ Galán, Diego «NECROLÓGICA: Marga López, estrella del cine de oro mexicano» (en spanish). El Pais, 06-07-2005 [Consulta: 24 gener 2020].

## Enllaços externs

* Una mujer en la calle a YouTube