OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Commiphora

Commiphora és un gènere de plantes amb flor de la família Burseraceae.

## Característiques

El gènere inclou unes 185 espècies d'arbres i arbusts, sovint espinosos, que es troben a l'Àfrica, Aràbia, i el subcontinent indi.

## Usos

Moltes espècies produeixen resines o gomes fragrants, utilitzades per la preparació d'encens, perfums i medicines, com la mirra (Commiphora myrrha) i el bàlsam de la Meca (C. opobalsamum).
La Commiphora africana ha estat identificada de vegades amb l'antic bdellium. Utilitzada pels boiximans San per enverinar llurs sagetes de caça.

## Taxonomia

* Commiphora africana (A. Rich.) Engl. (syn. Heudelotia africana),
* Commiphora angolensis (Angola i Namíbia)
* Commiphora boranensis Vollesen
* Commiphora caudata (Wight & Arn.) Engl.
* Commiphora corrugata J. B. Gillett & Vollesen
* Commiphora gileadensis (L.) C. Chr. (syn. Commiphora opobalsamum) - bàlsam de la Mecca o mirra de la Meca
* Commiphora guidottii (syn. Commiphora sessiliflora) habak hadi (en somali)
* Commiphora guillaminii
* Commiphora habessinica
* Commiphora humbertii
* Commiphora kataf (syn. Commiphora erythraea) - bissabol
* Commiphora madagascariensis
* Commiphora mossambicensis
* Commiphora myrrha (syn. Commiphora molmol) - mirra.
* Commiphora schimperi
* Commiphora simplicifolia H. Perrier
* Commiphora stocksiana, bayisa gugal (en Urdu)
* Commiphora wightii (syn. Commiphora mukul), guggul, identificada de vegades amb l'antic bdellium.

## Galeria

* Commiphora simplicifolia
* Commiphora simplicifolia

## Referències

* ↑ Moorcroft, Koos; Gunduza, Raphael. Traditional skills of the Bushmen - Part 1: BUSHMAN WEAPONS.
* 1 2 3 4 5 «GRIN». www.ars-grin.gov. Arxivat de l'original el 2009-01-20. [Consulta: 15 gener 2009].
* ↑ «Commiphora simplicifolia in A Catalogue of the Vascular Plants of Madagascar @ efloras.org». www.efloras.org. [Consulta: 19 febrer 2009].

## Enllaços externs

* Flora of Pakistan: Commiphora
# Commoció cerebral

La commoció cerebral es produeix quan el cervell, per un brusc moviment del cap, mou per l'interior del crani.
Pot implicar desajustaments en les neurones sense que existeixi dany estructural evident. Després d'una commoció cerebral, aquest òrgan queda momentàniament bloquejat. Pot haver-hi o no pèrdua de consciència, però generalment s'observa confusió o problemes de memòria. Pot remetre o en cas de lesió cerebral important, evolucionar cap a una encefalopatia posttraumàtica.

## Etiologia

Qualsevol incident on el cervell se sacsegi en forma sobtada i intensa dins del crani pot provocar commoció cerebral com a cop o sacsejada en el cap, impacte sever o detenció abrupta. Les més freqüents causes són les col·lisions en accidents de trànsit, esports i entreteniments, caigudes, armes de foc o violència física. Pot produir-se una important acceleració o desacceleració del crani, i atès que el cervell és una massa inerta a l'interior d'aquest (no està sòlidament unida a ell) pot tenir una acceleració diferent a la de l'encèfal en un moment donat, la qual cosa es tradueix en compressions en volum d'una part de la massa encefàlica i esforços mecànics importants capaços de danyar o afectar temporalment les neurones o les seves connexions.

## Precaucions

Un efecte secundari de la commoció pot ser una hemorràgia cerebral, que en casos menors pot ser molt lenta, sense donar símptomes en l'immediat. Després de la col·lisió la persona no sent res de greu, s'aixeca i continua. Només hores després es manifesten els símptomes retardats. Per evitar danys irreversibles, s'ha de vetllar la persona tot i després d'accidents menors.

## Vegeu també

* Traumatisme cranioencefàlic
* Encefalopatia traumàtica crònica

## Referències

* 1 2 Ropper AH, Gorson KC «Clinical practice. Concussion». N. Engl. J. Med., 356, 2, 2007, pàg. 166-72.
* ↑ Cantu RC, Herring SA, Putukian M «Concussion». N. Engl. J. Med., 356, 17, 2007, pàg. 1787-9. DOI: 10.1056/NEJMc070289. PMID: 17460239.
* ↑ «Commoció cerebral». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 W.P. Meehan, R.G. Bachur «Sport-related concussion». Pediatrics, 123, 1, 2009, pàg. 114-23. DOI: 10.1542/peds.2008-0309. PMID: 19117869.
* ↑ Costa i Molinari, Josep Maria. «Alteracions psíquiques en els traumatismes cràneo-cerebrals». A: Manual de psiquiatria. 16, 1994, p. 517 (Manuals de la Universitat Autònoma de Barcelona). ISBN 9788479296926.
* ↑ Guillem Souza Mundí. «Commoció cerebral». A: Tot sobre primers auxilis. Bubok, 2011, p. 79-80. ISBN 9788490096475.
* ↑ Roset i Llobet, Jaume. «TCE (cop al cap)». A: Manual de supervivència del casteller: la ciència al servei de les torres humanes. 6. Barcelona: Cossetània Edicions, 2000, p. 104-106 (L'aixecador). ISBN 9788489890749.

## Bibliografia

* Jodar i Vicente, Mercè. Neuropsicologia dels traumatismes cranioencefàlics (PDF). Universitat Oberta de Catalunya (UOC).
# Constancio Gambel Aybar

Constancio Gambel Aybar fou un militar i polític espanyol, diputat a les Corts Espanyoles i governador civil de Girona durant la restauració borbònica.
Fou comandant de l'exèrcit espanyol i el 1864 fou elegit diputat a les Corts Espanyoles pel districte de Barbastre per l'anomenat Sector Centralista. Durant la restauració borbònica ingressà al Partit Constitucional, amb el que fou elegit diputat per la Seu d'Urgell a les eleccions generals espanyoles de 1876. Prèviament havia estat governador civil de la província de Girona el 1874-1875, i posteriorment ho seria de la província d'Osca i de la província de Lugo (1881). El 1879 fou escollit senador per la província de Girona, però no arribà a prendre possessió del càrrec.

## Referències

* ↑ José Varela Ortega. El poder de la influencia: geografía del caciquismo en España (1875-1923), p.724.
* ↑ Fitxa del Senat

## Enllaços externs

* Joan Palomas i Moncholi, El rerefons econòmic de l'activitat dels parlamentaris catalans 1875-1885 Arxivat 2014-01-03 a Wayback Machine., p. 568
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Constanci de Lió

Constanci de Lió (c. 410 - c. 494 $^{(Gregorià)}$) fou un prevere de l'església de Lió que va viure al segle v. És considerat un dels principals escriptors del període, i va fer una feina semblant a la de Mecenàs i Aristarc de Samotràcia, amb la seva munificència i l'interès pel coneixement cultural que potenciava entre els seus contemporanis.
Va mantenir correspondència amb Sidoni Apol·linar. A petició de Pacient, bisbe de Lió, va redactar una biografia de Germà (Germanus), bisbe d'Auxerre (un bisbat desaparegut, integrat a l'Arquebisbat de Dijon), mort el 448, titulada Vita S. Germani Episcopi Autissiodorensis, que va acabar el 488.
Se li atribueix també, però amb força dubtes i cap prova segura, l'obra Vita S. Justi Lugdunensis Episcopi sobre la vida de Sant Just, bisbe de Lió, mort el 390.

## Referències

* ↑ «Saint Alban and the Cult of Saints in Late Antique Britain». [Consulta: 19 novembre 2014].
* ↑ Vortigern Studies. «Constantius of Lyon - de Vita sancta Germani» (en anglès).
* ↑ Constantius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 849
# Competències a Alemanya

Les competències a Alemanya estan distribuïdes per la Llei fonamental de Bonn (LFB) entre la Federació i els Länder.

## Tipus de competències

La distribució es fa identificant els distints tipus de competències legislatives: competència legislativa exclusiva federal o dels Länder, competència concurrent, competència divergent dels Länder i competència bàsica federal.
Les competències legislatives exclusives federals estan enumerades en l'article 73 de la LFB: afers exteriors, defensa, llibertat de circulació, migració, extradició, dret de tinència d'armes i explosius, etc.
Quan una competència legislativa és exclusiva de la Federació, solament poden legislar els Länder quan i en la mesura que una llei federal els faculte de manera expressa mitjançant llei ordinària (art. 71 LFB). Aquesta mena de llei ha sigut aplicada escassament.
Les competències concurrents s'exerceixen mitjançant les legislacions marc, fins que la reforma constitucional de 2006 suprimí aquesta possibilitat, i la legislacions bàsiques federals i la legislació de desenvolupament dels Länder. L'article 72.1 LFBpermet que el legislador del Land pot legislar una matèria sempre que la Federació no l'haja legislat abans. Si la Federació vol legislar aquesta matèria posteriorment que ho haja fet un Land, podrà fer-ho si no és una matèria del 72.2 LFB excepte si la regulació és imprescindible per a igualar les condicions de vida en tot el territori federal o per la unitat jurídica i econòmica en interés general. En aquest cas, quan la Federació legisla, invalida la legislació dels Länder.
La competència divergent dels Länder va ser una mena de competència introduïda amb la reforma constitucional de 2006 (art. 72.3 LFB). Es caracteritza pel fet que tant la Federació com el Land poden regular una matèria amb el mateix abast, prevalent la més posterior.

## Resolució de conflictes competencials

El Tribunal Constitucional federal alemany és l'òrgan que s'ocupa de dilucidar el conflicte competencial entre la federació i l'estat federal.
Per determinar si una llei respecta la distribució de competències, cal tindre en compte l'objecte de la legislació, fixant-se alhora en la llei i la Constitució.
En cas de dubte, la constitució alemanya (arts. 30, per al cas general, i 70.1, per a les facultats legislatives) estableix que s'interprete a favor de l'estat federal (in dubio pro Länder). Guia també un principi de subsidiarietat tàcit pel qual s'estableix la competència a l'entitat pública més pròxima a la ciutadania quan reunisca les condicions per a desenvolupar-la adequadament, amb eficàcia.

## Referències

* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 39-40.
* 1 2 Arroyo Gil, 2019, p. 40.
* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 55.
* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 56.
* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 57.
* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 58.
* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 59.
* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 59-60.
* ↑ Arroyo Gil, 2019, p. 41.

## Bibliografia

* Arroyo Gil, Antonio. Distribución y delimitación de competencias. Madrid: Marcial Pons, 2019. ISBN 978-84-9123-650-4.
# Competències a la Segona República Espanyola

Les competències a la Segona República Espanyola són les capacitats legislatives assignades a diferents administracions de l'Estat espanyol del període històric de la Segona República Espanyola. La seua distribució estava delimitada per la Constitució espanyola de 1931. Les regles per a distribuir les competències eren més precises que les establides en la Constitució espanyola de 1978.

## Distribució de les competències

El repartiment de les competències marcat en la Constitució va estar marcat per la influència de l'Estatut de Catalunya, anterior a la constitució.
L'estat central tenia les competències que foren assignades com a exclusives mitjançant llei orgànica més les competències assignades en la Constitució. L'article 14 establia les competències (legislatives i executives) exclusives de l'Estat central i l'article 15 establia les matèries que eren competència legislativa exclusiva de l'estat central i permetia la competència executiva per part de les regions autònomes. L'article 16 establia que les regions autònomes podien assumir competències exclusives legislatives i executives amb els seus estatuts d'autonomia sobre les matèries que no estigueren en cap de les llistes dels articles 14 i 14. En l'article 18 s'establia que l'estat central té la competència sobre les matèries no atribuïdes específicament en els seus estatuts, i les pot distribuir o transmetre mitjançant una llei. La potestat reglamentària de l'estat central es mantenia fins i tot als casos que les regions autònomes tenien solament la competència executiva. L'article 19 estableix que es poden establir lleis que harmonitzen els interessos locals amb els de la República, establint bases a les quals han d'estar sotmeses les disposicions legislatives de les regions autonòmiques. L'article 21 establia la prevalença del dret estatal sobre el regional en tot allò que no siga competència exclusiva establerta als estatuts d'autonomia.
Els estatuts d'autonomia tenien inexactituds formals respecte a l'exclusivitat en competències.

## Conflicte de competències

La llei reguladora de 14 de juny de 1933 regulava per als conflictes de competències que actuara el Tribunal Constitucional: les qüestions de competències legislatives (arts. 54 i següents), els conflictes d'atribucions entre autoritats administracions (art. 60 i següents) i a la resta de conflictes de competències al Capítol III del Títol V. També inclou la possibilitat d'impugnar per inconstitucionals les lleis regionals.

## Referències

* 1 2 3 Muñoz Machado, 1982, p. 91.
* ↑ Muñoz Machado, 1982, p. 92.
* ↑ Muñoz Machado, 1982, p. 92-93.
* ↑ Muñoz Machado, 1982, p. 94.
* ↑ Muñoz Machado, 1982, p. 93.
* ↑ Muñoz Machado, 1982, p. 95.
* ↑ Muñoz Machado, 1982, p. 96.

## Bibliografia

* Muñoz Machado, Santiago. Derecho público de las Comunidades Autónomas I. 1a ed. Madrid: Civitas, 1982. ISBN 84-7398-220-7.
# Comunitat urbana d'Alençon

La Comunitat urbana d'Alençon (en francés: Communauté urbaine d'Alençon) és una estructura intercomunal francesa dels departaments d'Orne i Sarthe.
Creada al 1997, està formada per 34 municipis i la seu es troba a Alençon.

## Municipis

* Alençon
* Arçonnay
* Cerisé
* Champfleur
* Chenay
* Ciral
* Colombiers
* Condé-sur-Sarthe
* Cuissai
* Damigny
* Écouves
* La Ferrière-Bochard
* Fontenai-les-Louvets
* Gandelain
* Héloup
* Lalacelle
* Larré
* Livaie
* Longuenoë
* Lonrai
* Ménil-Erreux
* Mieuxcé
* Pacé
* La Roche-Mabile
* Saint-Céneri-le-Gérei
* Saint-Denis-sur-Sarthon
* Saint-Didier-sous-Écouves
* Saint-Ellier-les-Bois
* Saint-Germain-du-Corbéis
* Saint-Nicolas-des-Bois
* Saint-Paterne - Le Chevain
* Semallé
* Valframbert
* Villeneuve-en-Perseigne

## Referències

* ↑ CU d'Alençon, banatic (francès)

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Comunitat d'aglomeració Roissy Pays de France

La Comunitat d'aglomeració Roissy Pays de France (en francès: communauté d'agglomération Roissy Pays de France) és una estructura intercomunal dels departaments de la Val-d'Oise i de Sena i Marne, a la regió de l'Illa de França.
Creada al 2016, està formada per 42 municipis, dels quals 25 pertanyen a la Val-d'Oise i la resta a Sena i Marne. La seu es troba a Roissy-en-France.

## Municipis
### Val-d'Oise

* Arnouville
* Bonneuil-en-France
* Bouqueval
* Chennevières-lès-Louvres
* Écouen
* Épiais-lès-Louvres
* Fontenay-en-Parisis
* Fosses
* Garges-lès-Gonesse
* Gonesse
* Goussainville
* Louvres
* Marly-la-Ville
* Le Mesnil-Aubry
* Le Plessis-Gassot
* Puiseux-en-France
* Roissy-en-France
* Saint-Witz
* Sarcelles
* Survilliers
* Le Thillay
* Vaudherland
* Vémars
* Villeron
* Villiers-le-Bel

### Sena i Marne

* Claye-Souilly
* Compans
* Dammartin-en-Goële
* Gressy
* Juilly
* Longperrier
* Mauregard
* Le Mesnil-Amelot
* Mitry-Mory
* Moussy-le-Neuf
* Moussy-le-Vieux
* Othis
* Rouvres
* Saint-Mard
* Thieux
* Villeneuve-sous-Dammartin
* Villeparisis

## Referències

* ↑ CA Roissy Pays de France

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Comunitat d'aglomeració Rambouillet Territoires

La Comunitat d'aglomeració Rambouillet Territoires (oficialment: Communauté d'agglomération Rambouillet Territoires) és una Comunitat d'aglomeració del departaments d'Yvelines, a la regió de l'Illa de França.
Creada al 2017, està formada per 36 municipis, tots els del Cantó de Rambouillet. La seu es troba a Rambouillet.

## Municipis

* Ablis
* Allainville
* Auffargis
* Boinville-le-Gaillard
* La Boissière-École
* Bonnelles
* Les Bréviaires
* Bullion
* La Celle-les-Bordes
* Cernay-la-Ville
* Clairefontaine-en-Yvelines
* Émancé
* Les Essarts-le-Roi
* Gambaiseuil
* Gazeran
* Hermeray
* Longvilliers
* Mittainville
* Orcemont
* Orphin
* Orsonville
* Paray-Douaville
* Le Perray-en-Yvelines
* Poigny-la-Forêt
* Ponthévrard
* Prunay-en-Yvelines
* Raizeux
* Rambouillet
* Rochefort-en-Yvelines
* Saint-Arnoult-en-Yvelines
* Sainte-Mesme
* Saint-Hilarion
* Saint-Léger-en-Yvelines
* Saint-Martin-de-Bréthencourt
* Sonchamp
* Vieille-Église-en-Yvelines

## Referències

* ↑ CA Rambouillet Territoires

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Congrés de Demòcrates (Namíbia)

El Congrés de Demòcrates és un partit polític de Namíbia, creat com a escissió del SWAPO el 1998 dirigida per Ben Ulenga.
A les últimes eleccions legislatives, del 15 i 16 de novembre de 2004, el partit va obtenir el 7,2% dels vots populars i 5 dels 78 escons, tot esdevenint la segona força política del país després de la SWAPO.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2005-03-05 a Wayback Machine.
# Conjunt d'enteixinats

El Conjunt d'enteixinats és una obra d'Olesa de Montserrat (Baix Llobregat) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Olesa de Montserrat té un ric patrimoni d'embigats amb relleus de guix en els sostres. La majoria d'ells, podem datar-los a començament del segle xvii, encara que alguns pertanyen al segle xvi, èpoques d'afany constructiu i d'engrandiment de la vila. El Centre Muntanyenc i de Recerques Olesà ha estat fent al llarg d'aquests últims anys un exhaustiu estudi d'aquests elements decoratius, per tal de poder-los classificar. Per aquest motiu ha establert sis tipologies diferents basant-se en les mides i tipus de format de cadascun dels elements i cinquanta motius decoratius possibles per a cada tipologia.

## Referències

* ↑ «Conjunt d'enteixinats». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 23 gener 2019].
# Bastien Vivès

Bastien Vivès (París, 11 de febrer de 1984) és un comicaire francès.

## Biografia

Va prosseguir els seus estudis a l'Escola Tècnica de Disseny, després de tres anys a l'Escola Superior d'Arts Gràfiques a París i finalment a Gobelin, també a París, on va estudiar cinema d'animació.
Amb vint-i-cinc anys, el gener de 2009, va ser reconegut amb el premi Essentiel Revelation del Festival d'Angulema pel seu àlbum El gust del clor Le goût de chlore.
Des de l'1 de març de 2010, participa en la sèrie ara Les Autres Gens escrita per Thomas Cadène.

## Obra

| Títol | Data | Autoria | Publicació | Notes |
| Poungi la racaille | 2006 | | Éditions Danger Public | Sota el pseudònim Bastien Chanmax |
| Elle(s) | 2007 | | Éditions KSTЯ | |
| Hollywood Jan | 2008 | Michaël Sanlaville | Éditions KSTЯ | |
| Le goût du chlore | 2008 | | Éditions KSTЯ | Selecció oficial del Festival d'Angulema 2009 |
| La boucherie | 2008 | | Éditions Warum | |
| Dans mes yeux | 2009 | | Éditions KSTЯ | |
| Juju Mimi Féfé Chacha | 2009 | Alexis de Raphelis | Éditions Ankama | |
| Pour l'empire - Tome 1 : L'honneur | 2010 | Merwan Chabane (guiço) Sandra Desmazières (color) | Col·lecció Poisson Pilote, Dargaud | |
| Tranches Napolitaines | 2010 | Amb Anne Simon, Alfred i Mathieu Sapin | Dargaud | |
| Pour l'empire - Tome 2 : Les femmes | 2010 | Merwan Chabane (guió) Sandra Desmazières (color) | Col·lecció Poisson Pilote, Dargaud | |
| Polina | 2011 | | Éditions KSTЯ | Premi de librería de cómic |
| Pour l'empire - Tome 3 : La fortune | 2011 | Merwan Chabane (guió) Sandra Desmazières (color) | Col·lecció Poisson Pilote, Dargaud | |
| Les Autres Gens - Tome 1 | 04/2011 | Col·lectiu | Dupuis | |
| La Famille | | | | |
| L'Amour | | | | |
| Une soeur | 2017 | | Casterman | |
| Le chemisier | 2018 | | Casterman | |
| Petit Paul | 2018 | | Glenat | Retirat de les llibreries per acusacions de pornografia infantil |
| Corto Maltese: Ocean Noir | 2021 | Martin Quenehen (guió) | Casterman | |

## Referències

* ↑ «Bastien Vivès : Itinéraire d'un enfant doué». Arxivat de l'original el 2014-10-19. [Consulta: 16 abril 2015].
* ↑ Brethes, Romain. «BD : « Petit Paul », grands effets» (en francès), 26-09-2018. [Consulta: 9 juny 2023].
# Torreyita

La torreyita és un mineral de la classe dels sulfats. Anomenada així l'any 1949 per Joan Prewitt-Hopkins en honor de John Torrey, metge, botànic, mineralogista i químic nord-americà. Originalment s'anomenà deltamooreïta, però es va canviar el nom quan es descobrí que les dues espècies tenien diferent estructura. és isoestructural i l'anàleg de magnesi de la lawsonbauerita.

## Classificació

Segons la classificació de Nickel-Strunz, la torreyita pertany a «07.D - Sulfats (selenats, etc.) amb anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana només; plans d'octaedres que comparteixen vores» juntament amb els següents minerals: langita, posnjakita, wroewolfeïta, spangolita, ktenasita, christelita, campigliaïta, devil·lina, ortoserpierita, serpierita, niedermayrita, edwardsita, carrboydita, glaucocerinita, honessita, hidrohonessita, motukoreaita, mountkeithita, shigaïta, wermlandita, woodwardita, zincaluminita, hidrowoodwardita, zincowoodwardita, natroglaucocerinita, nikischerita, felsőbányaïta, lawsonbauerita, mooreïta, namuwita, bechererita, ramsbeckita, vonbezingita, redgillita, calcoalumita, nickelalumita, kyrgyzstanita, guarinoïta, schulenbergita, theresemagnanita, UM1992-30-SO:CCuHZn i montetrisaïta.

## Característiques

La torreyita és un sulfat de fórmula química (Mg,Mn$^{2+}$)₇☐₂Mn₂$^{2+}$Zn₄(SO₄)₂(OH)$_{22}$·8H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3. Forma cristalls molt rarament, però essencialment en forma de vara o vara aplanada.

## Formació i jaciments

Es forma com a mineral secundari en vetes riques en manganès i en fractures precàmbriques metamorfitzades de Zn-Mn-Fe a Sterling Hill. Es troba associada a mooreïta. S'ha descrit només a la seva localitat tipus, la mina Sterling (Nova Jersey, on es troba associada amb zincita, rodocrosita, pirocroïta, mooreïta i fluoborita.

## Referències

* ↑ «Torreyite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
# RAM F1

RAM Racing va ser un constructor de cotxes de competició britànic que va arribar a disputar curses a la Fórmula 1.
L'equip va ser fundat per Mike Ralph i John Macdonald (dels qui va agafar les primeres lletres dels seus cognoms per formar el nom) l'any 1975 i va anar pujant categories fins a arribar a la F1.
Va debutar de la mà de l'escuderia Brabham, al GP d'Espanya, disputant trenta-dues curses com subministrador de motors entre les temporades 1976-1977 i 1980.
Ja com a constructor i equip propi va debutar al GP de Brasil de la temporada 1983.
L'equip va prendre part amb un total de setanta-tres monoplaces les curses de tres temporades consecutives (1983 - 1985), aconseguint una vuitena posició com millor classificació en una cursa i no assolint cap punt pel campionat del món de constructors.

## Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 105 (73) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Audiència

«Audiència» té aquests significats:
* Telecomunicacions:
** Audiència (mitjans de comunicació), públic que rep missatges a través d'un mitjà de comunicació, habitualment televisió o ràdio
*** Horari de màxima audiència franja horària amb major audiència d'un mitjà de comunicació sincrònic
* Dret:
** Tràmit d'audiència, part reglamentada de qualsevol procés de les administracions públiques a Espanya prèvia a la resolució definitiva en què els interessats presenten proves o informació addicionals
** Audiència (tribunal) denominació d'alguns tribunals de justícia
*** Audiència Nacional d'Espanya a Madrid tribunal encarregat de dirimir casos d'especial gravetat o urgència
*** Audiència Provincial òrgan judicial de cada província d'Espanya cada capital de província de l'Espanya
*** Reial Audiència, màxims òrgans de justícia als estats de la Monarquia d'Espanya entre el segle xvi i XVII
# Luis Manuel Orejuela

Luis Manuel Orejuela García (Cali, 20 d'agost de 1995) és un futbolista professional colombià que juga de lateral dret. El 2016 va fitxar per l'AFC Ajax.

## Referències

* ↑ «Luis Manuel Orejuela irá al Ajax de Holanda | Deportivo Cali Oficial», 09-08-2017. Arxivat de l'original el 2017-08-09. [Consulta: 13 gener 2020].

## Enllaços externs

* Luis Manuel Orejuela, Fitxa a Soccerway
* Luis Manuel Orejuela a National-Football-Teams.com (anglès)