OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Abu l-Khattab Muhammad

Abu l-Kattab Muhammad ibn Abi Zaynak Meklas al-Ajda al-Asadi fou el fundador de la secta xiïta dels kattabiya considerada extremista.
Era nadiu de Kufa i fou un dai (missioner) ismaïlita. El 755/756 tenia uns 70 seguidors que foren atacats per orde del governador de Kufa Isa ibn Musa (que fou governador fins a 764/765) i trenta dels homes foren morts i la resta capturats. Abu l-Kattab fou fet presoner i crucificat a Dar al-Rezq a la riba de l'Eufrates junt amb alguns seguidors.

## Referències

* Article a Encyclopaedia Iranica (anglès)
# Llista de partits polítics alemanys
## Bundestag

Partits polítics alemanys presents al Bundestag, el parlament alemany:
| Nom del partit | Color | Ideologia | President | Representació |
| Christlich-Demokratische Union Deutschlands (CDU) Unió Cristiana Demòcrata d'Alemanya | negre | Democràcia cristiana, Conservadorisme | Angela Merkel | 255 |
| Sozialdemokratische Partei Deutschlands (SPD) Partit Socialdemòcrata d'Alemanya | vermell | Socialdemocràcia | Sigmar Gabriel | 193 |
| Die Linke (Linke) L'Esquerra | lila | Socialisme democràtic | Katja Kipping i Bernd Riexinger | 64 |
| Bündnis 90/Die Grünen (Die Grünen) Aliança '90/Els Verds | verd | Ecologisme, Social-liberalisme | Cem Özdemir i Simone Peter | 63 |
| Christlich-Soziale Union (CSU) Unió Cristiana Social | gris | Democràcia cristiana, Conservadorisme, Nacionalisme bavarès | Horst Seehofer | 56 |

## Landtage

Altres partits polítics que tenen presència en algun Landtag, el parlament de cada land:
| Nom del partit | Color | Ideologia | President | Land amb presència parlamentària |
| Freie Demokratische Partei (FDP) Partit Democràtic Lliure | groc | Liberalisme | Christian Lindner | Baden-Württemberg, Hamburg, Hessen, Baixa Saxònia, Rin del Nord-Westfàlia i Schleswig-Holstein |
| Alternative für Deutschland (AfD) Alternativa per Alemanya | groc | Euroescepticisme | Bernd Lucke, Frauke Petry i Konrad Adam | Brandenburg, Saxònia i Turíngia |
| Freie Wähler (FW) Votants Lliures | verd fort | Cap en concreta | Hubert Aiwanger | Baviera i Brandenburg |
| Nationaldemokratische Partei Deutschlands (NPD) Partit Nacional Demòcrata d'Alemanya | marró | extrema dreta | Udo Pastörs | Mecklemburg-Pomerània Occidental |
| Bürger in Wut (BIW) Ciutadans en Còlera | blau | Populisme, Conservadorisme | Jan Timke | Bremen |
| Piratenpartei Deutschland (PIRATEN) Partit Pirata d'Alemanya | taronja | llibertat d'accés a la informació, democràcia directa i privacitat | Stefan Körner | Berlín, Rin del Nord-Westfàlia, Saarland i Schleswig-Holstein |
| Südschleswigscher Wählerverband (SSW) Associació de votants d'Slesvig del Sud | blau | protecció de la minoria danesa | Flemming Meyer | Slesvig-Holstein |
# Francisco Valero i Simó

Francisco Valero i Simó (Picanya, 1895 - 3 de març de 1969) va ser un empresari i advocat valencià, a més a més d'un dels personatges més importants de Picanya. Era fill de Francisco Valero i María Simó.
Va estudiar dret (i es convertí en un dels primers picanyers amb estudis) encara que son pare, que posseïa a Picanya una gran quantitat de terres, es va negar a què estudiara per por que es convertira en un senyoret. També aconseguí el títol de Mestre de l'Ensenyament i el de Pèrit Mercantil, no obstant no va exercir d'advocacia durant molt de temps. Primerament va treballar com a ajudant del famós criminòleg valencià Joan Barral i els següents deu anys ho va fer al seu propi despatx al carrer Blanqueries de València.
L'any 1930 morí son pare i davant la insistència de sa mare, va tornar a Picanya per ocupar-se del treball als camps i al magatzem de taronja. Va ser un dels majors exportadors de taronja cap a Anglaterra, especialment cap a Liverpool, i cap a Alemanya.
Així mateix l'any 1932 va viatjar a Itàlia i posteriorment als Estats Units on va obtenir empelts de les taronges Sanguineli, Thompsom i nàvel que feren canviar la producció de molts horts de Picanya i els seus voltants.
A partir de l'any 1934 va convertir una gran quantitat de terres de secà en terres de rec. Per fer-ho portà els més diversos enginyers que feren passar les canonades per davall del llit del barranc de Xiva al seu pas per Picanya i passant pel camí de la Pedrera, arribar a regar terres dels termes de Torrent i Alcàsser, tal com consta a l'acta (en castellà) de 30 de novembre de 1935, de l'Ajuntament de Picanya:
| « | S'acorda concedir la llicència que sol·licita en instància de data vint-i-vuit de l'actual don Francisco Valero Simó per construir una canonada subterrània per la riba de la sendera o camí de la Pedrera sense perjudici de tercera persona. | » |
Va passar la guerra civil espanyola a Anglaterra i quan tornà, a banda de refer el negoci de l'exportació, va ampliar els seus magatzems, construint-ne un a Alginet, i es dedicà a l'exportació de tomates conreades a Nerja (Andalusia).
Encara que la major part de la seua vida la dedicà a l'advocacia i a l'exportació de taronges també va ser jutge de pau abans de la Segona República.

## Referències

* ↑ Royo Martínez, José. Ajuntament de Picanya. Las actas municipales del Ayuntamiento de Picanya. (19-1-1935/4-1-1936), 1999, p. 77.

## Bibliografia

* ROYO I MARTÍNEZ, José "PICANYA El nostre poble i la nostra gent" Picanya, Ajuntament de Picanya, 1993
# Estádio Municipal de Aveiro

L'Estadi Municipal d'Aveiro (Estádio Municipal de Aveiro en portuguès) és un estadi de futbol de la ciutat d'Aveiro (Portugal), i és la seu del club de futbol de la ciutat, el SC Beira-Mar. L'estadi fou dissenyat per l'arquitecte portuguès Tomás Taveira, té una capacitat d'uns 30.000 espectadors i es va inaugurar el 15 de novembre de 2003 amb un partit amistós que va enfrontar les seleccions nacionals de Portugal i Grècia. Va ser un dels 10 estadis empleats durant la celebració de l'Eurocopa 2004 de Portugal.
Compta amb 19 bars, 2 restaurants, 1 auditori, 6 llocs de primers auxilis, 4 balnearis, 4 gimnasos i diverses botigues en les seves instal·lacions.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Estadi Municipal d'Aveiro (en portuguès)
* Web amb informació de l'estadi Arxivat 2014-03-22 a Wayback Machine. (en anglès)
# Pòstum Ebuci Helva Còrnicen

Pòstum Ebuci Helva Còrnicen (llatí: Postumius Aebutius Helva Cornicen) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Ebúcia, i era de la família dels Helva, d'origen patrici. Cornicen ('el que toca el corn') no sembla haver estat un cognom, sinó només aviat un agnomen (renom). Era fill de Luci Ebuci Helva, cònsol l'any 463 aC.
Va ser elegit cònsol l'any 442 aC juntament amb Marc Fabi Vibulà. En el seu consolat es va fundar una colònia a Ardea. L'any 435 aC va ser magister equitum del dictador Quint Servili Prisc Estructe Fidenes.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 11.
# Charles Gaines

Charles Gaines (Houston, Texas, 15 d'octubre de 1981) és un jugador de bàsquet nord-americà que juga d'escorta.

## Carrera esportiva

Es va formar a la Klein Forest High School de Houston, i el seu periple universitari el va desenvolupar a Southern Miss Golden Eagles. L'any 2004 va jugar a la CBA, i en el mes de març de 2005 se'n va anar a la lliga italiana. La temporada següent la va disputar amb l'ASVEL Lyon-Villeurbanne francès, i en la temporada 2006-07 va fitxar pel Joventut de Badalona, amb el qual també va jugar l'Eurolliga, amb una mitjana de 10,3 punts i 6,3 rebots. Després de l'experiència a Badalona, Gaines va fitxar pel Galatasaray Cafè Crown turc per, després, anar-se'n als Spurs, on va ser tallat abans de començar la temporada, el que va propiciar que recalés a la Lliga de desenvolupament de l'NBA. En gener de 2009 fitxà pel Maccabi Tel Aviv.

## Referències

* ↑ «El DKV Joventut ficha al americano Charles Gaines» (en castellà). Solobasket, 19-08-2006 [Consulta: 5 juny 2018].
* ↑ «Basketball: Maccabi adds Gaines to roster» (en anglès). The Jerusalem Post [Consulta: 5 juny 2018].

## Enllaços externs

* Charles Gaines jugador a l'ACB
# Stephan Kekulé von Stradonitz

Stephan Kekulé von Stradonitz (Gant, 1 de maig de 1863 – Berlín, 5 de maig de 1933), fou un advocat, heraldista i genealogista alemany que va popularitzar un sistema de numeració genealògic d'avantpassats.

## Vida

Stephan Kekulé va néixer el dia 1 de maig de 1863 a Gant, Bèlgica, on el seu pare exercia de professor en aquell moment. Era fill del prominent químic Friedrich August Kekulé, descendent d'una família noble de Bohèmia, i de la seva muller belga Stéphanie Drory, que va morir en el part dos dies després.
Després d'assistir a l'escola secundària a Bonn i estudiar dret i història a Bonn i Estrasburg, Kekule inicialment es va embarcar en una carrera militar i va servir com a oficial d'artilleria a l'exèrcit prussià de 1885 a 1889. El 1889 va deixar el servei militar i es va matricular de nou com a estudiant a la Universitat de Berlín, on va romandre fins al 1892.
Després va entrar a la funció pública i es va convertir en advocat en pràctiques al Tribunal d'Apel·lació de Berlín. De 1897 a 1905 va representar el príncep Georg en la disputa del tron de Schaumburg-Lippe i en va ser nomenat camarlenc. Kekulé es va oposar fermament al pamflet antisemita Semi-Gotha, publicat el 1912. El 10 de gener de 1920 va ser padrí en el matrimoni entre el príncep Adolf de Schaumburg-Lippe (fill del príncep Georg) i Elisabeth Franziska Bischoff-Korthaus. La seva reputació legal i genealògica el va ajudar en els anys següents a una extensa activitat experta per a algunes famílies nobles. Per exemple, el polític Kuno von Westarp li va encarregar refutar les acusacions dels opositors polítics que la seva família tenia avantpassats jueus. Kekulé finalment es va convertir en un expert jurat en qüestions d'heràldica al Tribunal Regional de Berlín i expert en la comissió del Zeughaus de la Staatliche Museen zu Berlin.
Kekule va ser membre estranger de l'Acadèmia de Ciències Útils a Erfurt, tresorer (des de 1894), cap de secció (1900-1903) per a la genealogia i president (1923-1933) de l'associació "Herold", l'associació genealògica alemanya més antiga (fundada el 1869), primer secretari de l'associació per a la ciència històrica d'armes i des de 1932 cap del departament VI (genealogia i heràldica) del Gesamtverein der deutschen Geschichts- und Altertumsvereine.
Kekulé va presidir la Lògia maçònica de Berlín Zu den drei Lichtern im Felde, fundada el 1896, sota la gran lògia Zu den drei Weltkugeln i va dirigir la Gaseta Federal d'aquesta Gran Lògia com a Gran Arxiver. Va escriure nombroses publicacions legals i genealògiques, especialment en revistes relacionades amb l'heràldica i el dret nobiliari.
# Anhanguera

Anhanguera (del tupí-guaraní «ànima antiga») és un gènere de pterosaures pterodactiloïdeus coneguts per la Formació de Santana del Cretaci inferior (Aptià). Deu el seu nom a la ciutat brasilera d'Anhangüera que al seu torn va rebre el nom d'una deïtat amerindia protectora de la naturalesa. El descobriment d'aquest pterosaure va ajudar a finalitzar el debat sobre si els pterosaures caminaven a dues o quatre potes.

## Descripció

Els Anhanguera eren criatures piscívores, com indiquen les seves dents, i bones voladores, amb una envergadura d'ales d'entre 4 i 5 m per només un i mitjà d'alt, la qual cosa els convertia en uns dels majors pterosaures de l'època. Tenien una petita cresta arrodonida en la part frontal de les seves mandíbules que li donaven un aspecte característic.

## Taxonomia

Aquests pterosaures estan properament emparentat amb Ornithocheirus, i pertanyen a la seva mateixa família Ornithocheiridae en una subfamília pròpia Anhanguerinae, que també inclou al Ludodactylus.
Hi ha diverses espècies d'Anhanguera reconegudes amb una àmplia distribució. A. santanae i A. blittersdorfi es coneixen per diversos fòssils fragmentaris que inclouen esquelets de la formació de Santana de Brasil. A. cuvieri i A. fittoni, que inicialment s'havien descrit pertanyents al gènere Pterodactylus i posteriorment a Ornithocheirus, són d'un període una mica posterior (Albià) a Anglaterra, mentre que fragments d'un pterosaures que pot atribuir-se a Anhanguera s'han trobat en Queensland, Austràlia. L'espècie anteriorment coneguda com A. piscator ha estat inclosa en un gènere diferent Coloborhynchus, (Veldmeijer, 2003).

## Referències

* ↑ Veldmeijer, Andre. Toothed pterosaurs from the Santana Formation (Cretaceous; Aptian-Albian) of northeastern Brazil. A reappraisal on the basis of newly described material (tesi) (en anglès). Universitat d'Utrecht, 2006.
* ↑ Duque, Rudah Ruano C.; Pinheiro, Felipe L.; Barreto, Alcina Magnólia Franca «The ontogenetic growth of Anhangueridae (Pterosauria, Pterodactyloidea) premaxillary crests as revealed by a crestless Anhanguera specimen». Journal of Vertebrate Paleontology, 42, 1, 30-06-2022, pàg. e2116984. DOI: 10.1080/02724634.2022.2116984. ISSN: 0272-4634.
* ↑ Jacobs, Megan L.; Martill, David M.; Unwin, David M.; Ibrahim, Nizar; Zouhri, Samir «New toothed pterosaurs (Pterosauria: Ornithocheiridae) from the middle Cretaceous Kem Kem beds of Morocco and implications for pterosaur palaeobiogeography and diversity» (en anglès). Cretaceous Research, 110, 01-06-2020, pàg. 104413. DOI: 10.1016/j.cretres.2020.104413.
* ↑ Andres, Brian; Myers, Timothy S. «Lone Star Pterosaurs» (en anglès). Earth and Environmental Science Transactions of the Royal Society of Edinburgh, 103, 3-4, 01-09-2012, pàg. 383–398. DOI: 10.1017/S1755691013000303. ISSN: 1755-6910.
# Abu l-Husayn Ahmad

Abu l-Husayn Ahmad ibn Sad al-Katib fou un oficial dels buwàyhides i escriptor en àrab del segle x. Era nadiu de Fars.
El 935 fou nomenat cap de finances de la província d'Esfahan per Imad-ad-Dawla que dominava Fars des del 934 quan l'havia arrabassat al governador del califa al-Kahir. Va exercir el càrrec durant un any.
Va escriure diverses obres en prosa i correspondència oficial; va escriure dues obres, una sobre lògica i una col·lecció de sàtires. Va deixar també alguna poesia.

## Bibliografia

* C. E. Bosworth, “Abu'l-Hosayn Kateb,” Encyclopædia Iranica, I/3, p. 324; una versió actualitzada es troba disponible en línia a http://www.iranicaonline.org/articles/abul-hosayn-ahmad-b (consultat el 6 de juliol del 2016).
# Llista de partits polítics azerbaidjanesos

El sistema de govern de l'Azerbaidjan és un sistema partit dominant amb un sistema presidencialista. El Partit del Nou Azerbaidjan (Yeni Azərbaycan Partiyası) domina la política del país i és el govern des de 1993.

## Partits representats al Parlament actual

* Partit del Nou Azerbaidjan (Yeni Azərbaycan Partiyası)
* Partit Solidaritat Cívic (Vətəndaş Həmrəyliyi Partiyası)
* Partit de la Mare Pàtria (Ana Vətən Partiyası)

## Partits menors i altres partits no representats al Parlament

* Partit Demòcrata de l'Azerbaidjan (Azərbaycan Demokrat Partiyası)
* Partit Esperança de l'Azerbaidjan (Azərbaycan Ümid Partiyası)
* Partit Comunista de l'Azerbaidjan (Azərbaycan Kommunist Partiyası)
* Partit Comunista de l'Azerbaidjan (Plataforma del marxisme-leninisme) (Azərbaycan Kommunist Partiyası (Marksizm-Leninizm Platformasında))
* Partit de la Igualtat (Müsavat Partiyası)
* Partit de la Independència Nacional de l'Azerbaidjan (Azərbaycan Milli İstiqlal Partiyası)
* Partit Socialdemòcrata de l'Azerbaidjan (Azərbaycan Sosial-Demokrat Partiyası)
* Partit Front Popular de l'Azerbaidjan (Azərbaycan Xalq Cəbhəsi Partiyası)
# Francisco Urroz

Francisco Urroz Martínez (14 de desembre de 1920 - 22 de gener de 1992) fou un futbolista xilè.

## Selecció de Xile

Va formar part de l'equip xilè a la Copa del Món de 1950. Fou jugador de Colo-Colo.

## Referències

* ↑ Francisco Urroz Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ 1950 FIFA World Cup Brazil Arxivat 25-10-2011 a Wayback Machine.
# Rascuporis IV

Rascuporis IV (Rhascuporis,Ῥασκούπορις) fou un reietó dels odrisis de Seutòpolis a Tràcia.
Era germà del rei Remetalces (31 aC a 13 aC) rei de Seutòpolis. Els dos germans van derrotar els dàlmates i breucs revoltats a Pannònia. sota la direcció dels Batos (Bató de Pannònia i Bató de Dalmàcia).
A la mort de Remetalces (13 aC), August va concedir els seus dominis al fill Cotis III (IX), però va cedir alguns districtes a Rascuporis. Aquest no es va conformar amb la part assignada (el districte muntanyós de Tràcia) però no va fer res mentre va viure August. Però a la mort de l'emperador va envair els dominis del seu nebot; finalment va desistir per orde de Tiberi.
Aviat, amb l'excusa d'un acord de reconciliació, va convidar al seu nebot a una conferència, i el va fer presoner i després el va fer matar; davant Tiberi va al·legar que amb la mort del seu nebot havia previngut la seva pròpia. L'emperador el va cridar a Roma però el rei no hi va anar amb l'excusa de la guerra contra els escites bastarnes. Finalment el propretor de Mèsia, Pomponi Flac el va anar a buscar i se'l va emportar per la força; va arribar a Roma on fou condemnat i desterrat a Alexandria, on aviat es va trobar una excusa pel seu assassinat (any 19).
El seu fill Remetalces II el va succeir a la seva part del regne (18)
# Rases del Maraco

Les Rases del Maraco és una serra situada entre els municipis d'Alfara de Carles a la comarca del Baix Ebre i el de l'Horta de Sant Joan a la comarca de la Terra Alta, amb una elevació màxima de 1.129 metres.
# Rasd TV

La Rasd TV és la televisió pròpia de la República Àrab Sahrauí Democràtica. L'edifici es troba als campaments de refugiats de Tindouf (Algèria). Actualment la Rasd TV emet en ocasions puntuals, però s'espera que en un futur pròxim es pugui tenir una emissió regular i diària d'informatius i reportatges sempre que s'instal·li l'antena parabòlica que permetrà l'emissió per satèl·lit i Internet.
Emet en hassania, un variant de l'àrab parlat, entre altres pobles, pels sahrauís. Representa una resposta al canal televisiu oficial marroquí establert per cobrir la mateixa zona, el TV Laâyoune, que emet (emetia?Plantilla:Ambigu) en àrab marroquí i hassania, però que no rep fons del govern central des del 2007.
L'actual director de la televisió és Mohamed Salem Laabeid: «S'espera que la Rasd TV sigui un element crucial per a la comunicació de la realitat sahrauí a la resta del món.»

## Referències

* ↑ IEMed. Med.2010. 2009 in the Euro-Mediterranean Space. Barcelona: Institut Europeu de la Mediterrània, 2010, p. 80 - Chronology. (També hi ha una versió en català d'aquest anuari, entre altres idiomes).

## Enllaços externs

* Rasd TV
# Psychoda laticaula

Psychoda laticaula és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba al Brasil, Nicaragua i Costa Rica.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Quate, L. W., 1996. Preliminary taxonomy of Costa Rican Psychodidae (Diptera), exclusive of Phlebotominae. Revista de Biología Tropical, 44 (Suppl. 1):1-81.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Danilo Cordeiro, Freddy Bravo i Claudio J. B. de Carvalho, 2011. Taxonomy of Brazilian Psychoda (Latreille, 1796) (Diptera, Psychodidae) with the description of thirteen new species. Zootaxa 3101: 1–37.
* ↑ Fauna Entomológica de Nicaragua (castellà)
* ↑ Instituto Nacional de Biodiversidad de Costa Rica (castellà)
* ↑ Global Species (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Psychoda lebanica

Psychoda lebanica és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: el Líban.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Vaillant, F., Mobayed Z., 1987. Cinq espèces nouvelles de Diptères Psychodidae Psychodinae du Liban. Annales de Limnologie. 23:121-127.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Rachid Meziane

Rachid Meziane (Clarmont d'Alvèrnia, 10 de febrer de 1980) és un entrenador de basquetbol francès.
Del 2014 al 2021, va ser entrenador ajudant de la selecció francesa femenina dirigida per Valérie Garnier que va ser medalla de plata a l'Eurocopa de 2015.
El gener de 2022 va ser nomenat segon entrenador de Valéry Demory de la selecció femenina de Bèlgica però el novembre de 2022, després de la destitució de Demory arran dels resultats decebedors al Campionat del Món celebrat a Austràlia, Meziane va convertir-se en el primer entrenador de la selecció.
Com a tal, Meziane va menar la selecció belga a guanyar el Campionat d'Europa de bàsquet femení de 2023 en vèncer a la final 58-64 a la selecció espanyola.

## Referències

* ↑ «Rachid Meziane». Ligue féminine de basket. [Consulta: 28 décembre 2013].
* ↑ «Rachid Méziane à Villeneuve d’Ascq pour trois ans supplémentaires». basketeurope.com, 22 décembre 2022. [Consulta: 23 décembre 2022].
* ↑ Amaury Boulay. «Rachid Meziane, coach de ces Niçoises qui épatent». bebasket.fr, 29-10-2015. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 29 octubre 2015].
* ↑ Arnaud Dunikowski. «La France en argent». FFBB, 28 juin 2015. Arxivat de l'original el 2020-10-25. [Consulta: 28 juin 2015].
* ↑ Sébastien Darnaux. «Basket : Rachid Meziane, un Villeneuvois chez les Belges». lavoixdunord.fr, 28-01-2022. [Consulta: 23 décembre 2022].
* ↑ Belga. «L’entraîneur français Rachid Meziane va remplacer Valéry Demory à la tête des Belgian Cats». lesoir.be, 06-11-2022. [Consulta: 23 décembre 2022].
* ↑ Vallejo, Mario. «Bélgica gana la final a España y logra su primer Eurobasket» (en castellà). RTVE, 25-06-2023. [Consulta: 27 juny 2023].
* ↑ «España se atasca y Bélgica celebra su primer Eurobasket femenino» (en castellà). France 24, 26-06-2023. [Consulta: 27 juny 2023].
# Quintín Paredes

Quintín Paredes (9 de setembre de 1884 - 30 de gener de 1973, fou un advocat, polític i estadista filipí.
Va néixer a Bangued, Abra, Filipines.

## Educació i Carrera

Va estudiar primària en una escola que havia creat el seu pare. També va estudiar al Colegio seminario de Vigan i al Colegio de San Juan de Letran. Va estudiar dret a la Escuela de leyes, on es va llicenciar en Art i Dret. Quan va acabar la carrera, treballà pel seu compte a Manila d'advocat.

## Servei al Govern

Entre 1917 i 1918 fou Notari General de les Filipines. Del 1920 al 1921 fou Secretari de Justícia. També fou part d'una missió parlamentària als Estats Units el 1919.

## Carrera política

Fou elegit per la Cambra de Representants de les Filipines, representant el Districte Lone d'Abra el 1925, 1928, 1931 i 1934. El 1935 fou elegit com a membre de l'Assemblea Filipina, però ho deixà per servir com Comissionat pels Residents Filipins.
Sota la Llei Tydings-McDuffie, que creà el Govern de la Commonwealt de les Filipines, Paredes va esdevenir el primer Commissionat Resident, del 1936 al 1938.
El 1938 va tornar a ser elegit per l'Assemblea Filipina. També fou elegit com membre del Senat Filipí del 1941 al 1945, que fou trencat per l'ocupació japonesa de les Filipines durant la Segona Guerra Mundial.
Després de la Segona Guerra Mundial, Paredes tornà a la seva vella posició com a representant d'Abra a la Casa de Representants de les Filipines. Hi fou del 1946 al 1949.

### Senat Filipí

A les eleccions de les Filipines del 1949, Paredes fou candidat del Partit Liberal pel Senat. El 1952 fou elegit President del Senat Filií. El 1955 fou reelegit com a Senador. Es retirà de la política el 1963. Deu anys més tard va morir a Manila.

## Altres ocupacions

* Degà de l'Escuela de Derecho de Manila. De 1913 a 1917.
* President del banc General Bank&Trust Co, de 1963 a 1969.

## Enllaços externs

* biografia de Paredes a la Web del Senat (anglès)
* Paredes al catàleg WordlCat Arxivat 2011-05-20 a Wayback Machine. (anglès)