OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sabelni

Sabelni - Сабельный (rus) - és un poble (un khútor) de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 69 habitants. Pertany al districte (raion) de Novi Oskol.

## Referències

* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 24 febrer 2022].
* ↑ «Схема территориального планирования Белгородской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
# Sant Ponç (Erau)

* Aquest article tracta sobre la comuna francesa. Si cerqueu l'església, vegeu «catedral de Sant Ponç de Tomièiras».
Saint-Pons-de-Thomières (en occità Sant Ponç de Tomièiras) és un municipi occità del Llenguadoc, del departament de l'Erau, a la regió d'Occitània.
# Russudan Gotsiridze

Russudan Gotsiridze (რუსუდან გოცირიძე en georgià, Tbilisi, Geòrgia, 8 de febrer de 1975) és bisbe de l'Església Baptista Evangèlica de Geòrgia i defensora dels drets de les dones. Va ser la primera dona bisbe de Geòrgia. S'ha posicionat en contra de la violència de gènere i a favor de la igualtat entre homes i dones. A més, ha teixit diàleg interreligiós en favor de les minories religioses. També va ser una de les primeres membres de la comunitat religiosa de Geòrgia que va donar suport públicament als drets de la comunitat LGTB. Gotsiridze va parlar en el VI Fòrum de Nacions Unides en Assumptes de Minories sobre les minories religioses a Geòrgia.
L'any 2014 va ser distingida amb el Premi Internacional Dona Coratge.

## Enllaços externs

* Cup of Tea Theology: Bishop Rusudan Gotsiridze's talk at TEDxTbilisi

## Referències

* 1 2 «Bios of 2014 Award Winners». state.gov.
* ↑ «TEDx Tbilisi Talk: Rusudan Gotsiridze». GenEq Georgia. Arxivat de l'original el 2014-09-06. [Consulta: 9 juliol 2018].
* 1 2 http://www.awiu.org/2014/04/15/introducing-bishop-rusudan-gotsiridze-of-georgia-a-2014-international-woman-of-courage/ Arxivat 2015-04-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Georgia: Bishop Rusudan Gotsiridze speaks at the 6th UN Forum… · News · Minority Voices Newsroom». minorityvoices.org. Arxivat de l'original el 2020-03-26. [Consulta: 9 juliol 2018].
# Serra Cabirolera

La Serra Cabirolera és una serra del Prepirineu.
Forma part de la Serra del Cadí. Està situada al municipis de Bagà a la comarca del Berguedà i el de Montellà i Martinet a la comarca de la Cerdanya, amb una elevació màxima de 2.446 metres.
# Russki (Primórie)

* Per a altres significats, vegeu «Russki».
Russki (en rus: Русский) és un poble (possiólok) del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 4.703 habitants. Es troba a l'illa Russki, a 15 km de Vladivostok.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-10-09. [Consulta: 14 setembre 2019].
# Shaker Church

Shaker Church és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 787 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Shaker Church tenia 787 habitants, 260 habitatges, i 215 famílies. La densitat de població era de 64,2 habitants per km².
Dels 260 habitatges en un 40% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,4% hi vivien parelles casades, en un 15,8% dones solteres, i en un 17,3% no eren unitats familiars. En el 14,2% dels habitatges hi vivien persones soles l'1,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,03 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,21.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 31,4% entre 25 i 44, un 22,7% de 45 a 60 i un 6,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 54.750 $ i la renda mediana per família de 57.946 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.000 $ mentre que les dones 33.125 $. La renda per capita de la població era de 19.420 $. Aproximadament el 8,9% de les famílies i el 14,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Shaker Church». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Shaker Church». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Royal Albert Hall

El Royal Albert Hall of Arts and Sciencies és una sala de concerts de Londres, inaugurada el 29 de març de 1871 i dedicada al príncep consort de la reina Victòria d'Anglaterra, el príncep Albert. Es troba a la zona de South Kensington, coneguda com a Albertopolis. S'hi troba l'orgue més gran del Regne Unit, i és la seu dels concerts patrocinats per la BBC, els famosos Proms.
El teatre ofereix concerts de música clàssica, ballet, concerts de rock, conferències i recitals de poesia, entre altres activitats. L'edifici fou projectat pels reials enginyers Francis Fowke i H.Y. Darracott Scott, sobre una planta circular característica, inspirada en els antics amfiteatres, i té una capacitat d'uns 9.000 espectadors.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del Royal Albert Hall (anglès)
# Sergio Fernández González

Sergio Fernández González (Avilés, 23 de maig de 1977) és un futbolista asturià retirat que jugava com a defensa. Durant la seva carrera va jugar al Sporting de Gijón, al Celta de Vigo, al Reial Saragossa i l'Osasuna.
# Moretona

«Moretona» té aquests significats:
* La Moretona (Moià), masia de Moià
* El Pou de la Moretona, pou de Moià
* Serra de la Moretona, serra del Moianès
# Vaux-lès-Mouzon

Vaux-lès-Mouzon és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 85 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Vaux-lès-Mouzon era de 85 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 41 habitatges, 34 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 39 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 34 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 6 en tenien tres, 4 en tenien quatre i 22 en tenien cinc o més. 24 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 10 habitatges hi havia un automòbil i a 22 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Vaux-lès-Mouzon el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 8 |
| 8 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 8 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 12 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 55 persones, 41 eren actives i 14 eren inactives. De les 41 persones actives 35 estaven ocupades (20 homes i 15 dones) i 6 estaven aturades (4 homes i 2 dones). De les 14 persones inactives 4 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva i 1 d'una empresa de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una lampisteria.
L'any 2000 a Vaux-lès-Mouzon hi havia 8 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 315 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Vaux-lès-Mouzon a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Vaux-lès-Mouzon a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# MG Cars

The MG Car Company Limited fou una companyia d'automòbils esportius britànica fundada als anys 1920 per Cecil Kimber. Coneguda pels seus cotxes esportius descapotables de dos seients, MG també va produir sedans i cupès. Kimber va ser un empleat de William Morris; MG significa Morris Garages.

## Referències

* ↑ Adams, Keith. «MG: A potted history». AROnline, 09-05-2011.

## Notes

* 1 2 The M.G. Car Company Limited, incorporat el 21 de juny de 1930. Dissolt el 15 de Juny de 2010. Company No. 00249645

## Enllaços externs

* MG Website
* MG Owners Club
# Josep Piquet i Catulí

Josep Piquet i Catulí (Barcelona, 19 de juliol de 1869 - Sevilla, 12 d'agost de 1949) va ser un escultor català, nascut al barri de la Creu Coberta de Barcelona. Entre 1894 i 1897 va cursar estudis a l'Escola de Belles Arts de Barcelona on va ser deixeble de Rossend Nobas i Ballbé, entre d'altres. A l’Exposició de Belles Arts celebrada a Barcelona el 1891 presentà els busts Carnaval, Manola i San Francisco i l'escultura de guix La Oración. A la Nacional de 1901 li fou concedida la tercera medalla pel seu grup Idilio i a la de 1904 presentà Santa Magdalena, també en guix, i el motiu decoratiu San Miguel.
Va viure durant anys a Sevilla on gaudí d'un ampli reconeixement. El 1916 la seva obra Magdalena va viatjar fins a l'Exposició Nacional de Panamà i a l'Exposició Primaveral de Sevilla, inaugurada el 29 d’abril de 1917 hi va exposar dos busts retrat en escaiola. Va participar en l'Exposició Iberoamericana de Sevilla de 1929 i el 1932 a l'Exposició de Belles Arts de Sevilla amb dos dibuixos: Madrugada de Viernes Santo i Campanario de las Brujas. El 1930, va rebre encàrrecs per a l’Exposition internationale coloniale, maritime et d’art flamand d'Anvers i per a l’Exposition internationale de la grande industrie, sciences et applications, art wallon ancien de Lieja.
Destaca la seva escultura al Gibraltar War Memorial, a la plaça Line Wall de la població, que va inaugurar-se el 23 de setembre de 1923 en presència seva.
Va morir el 12 d’agost de 1949 a causa de les seqüeles d'una fractura de crani. Dos dies després va ser enterrat al cementiri de San Fernando de Sevilla.

## Referències

* 1 2 3 4 Crespo, Martí. «Memorial a l'escultor desconegut: Josep Piquet i Catulí a Gibraltar». Vilaweb. [Consulta: 19 juliol 2019].
# Volta a Llombardia 1992

La Volta a Llombardia 1992 fou la 86a edició de la clàssica ciclista Volta a Llombardia. La cursa es va disputar el 17 d'octubre de 1992, sobre un recorregut de 241 km, i era l'onzena prova de la Copa del Món de ciclisme de 1992. El vencedor final fou el suís Tony Rominger, que s'imposà en l'arribada a Monza.

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Tony Rominger (SUI) | CLAS-Cajastur | 6h 07' 50" |
| 2 | Claudio Chiappucci (ITA) | Carrera-Vagabond | + 41" |
| 3 | Davide Cassani (ITA) | Ariostea | + 2' 50" |
| 4 | Raúl Alcalá (MEX) | PDM-Concorde | + 5' 15" |
| 5 | Rolf Sørensen (DEN) | Ariostea | + 6' 53" |
| 6 | Beat Zberg (SUI) | Helvetia-La Suisse | + 7' 22" |
| 7 | Udo Bölts (GER) | Telekom-Merckx | m. t. |
| 8 | Bo Hamburger (DEN) | TVM-Sanyo | + 7' 32" |
| 9 | Davide Rebellin (ITA) | GB-MG Boys Maglificio | + 7' 44" |
| 10 | Stephen Hodge (AUS) | ONCE | m. t. |

## Referències

* ↑ «Rominger, delante de Chiappucci». Mundo Deportivo, 18-10-1992 [Consulta: 20 maig 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial de la cursa (italià)
* «Cyclisme - Tour de Lombardie - 1992» (en francès). les-sports.info. [Consulta: 20 maig 2015].
# Kura-Prómissel

Kura-Prómissel - Кура-Промысел (rus) és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora del riu Kura-Tsetse, constituent del riu Tsetse, afluent del Pxix, que n'és del Kuban. És a 24 km al sud-est de Goriatxi Kliutx i a 68 km al sud-est de Krasnodar.
Pertany al possiólok de Kutaís.
# La Crescenta-Montrose

La Crescenta-Montrose és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 18.532 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, La Crescenta-Montrose tenia 18.532 habitants, 6.945 habitatges, i 4.944 famílies. La densitat de població era de 2.086,1 habitants/km².
Dels 6.945 habitatges en un 37,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 10% dones solteres, i en un 28,8% no eren unitats familiars. En el 24,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 29,9% entre 25 i 44, un 25,8% de 45 a 60 i un 11,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 60.089 $ i la renda mediana per família de 69.381 $. Els homes tenien una renda mediana de 60.027 $ mentre que les dones 38.532 $. La renda per capita de la població era de 30.196 $. Entorn del 3,9% de les famílies i el 5,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- La Crescenta-Montrose». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- La Crescenta-Montrose». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# L'Hostal (Sant Martí Sarroca)

L'Hostal és una obra de Sant Martí Sarroca (Alt Penedès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia composta de planta baixa i pis, amb coberta a dues vessants asimètriques. Portal d'arc de mig punt adovellat i finestres amb llinda. Edificis agrícoles annexos i rellotge de sol a la façana. Situat el peu del camí de la Bleda, segurament va ser un hostal antigament, tal com ho recorda el seu nom.

## Referències

* ↑ «L'Hostal». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 octubre 2018].
# L'Hostal (Calafell)

L'Hostal és una obra del municipi de Calafell (Baix Penedès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'edifici consta de l'habitatge, una ermita (ambdues col·locades de forma perpendicular a la carretera), i una sèrie de dependències. L'habitatge és compost de dues plantes. Els baixos presenten un porta amb llinda i una finestra a cada banda. Les cobertes són de dos vessants. Les dependències són precedides per un baluard d'arc de mig punt on hi ha la data 1868 i les inicials "E.T i S".
Al costat de l'habitatge hi ha l'ermita, feta de paredat i arrebossada. La porta d'accés és d'arc de mig punt flanquejat per unes columnetes adossades a la paret amb capitell i base. A la façana que dona al carrer destaca una finestra de mig punt de tipus coronella amb tres obertures, la central més alta que les laterals; aquesta façana també està decorada amb arquets cecs a la part superior. Les cobertes són a dues vessants i presenten restes d'una espadanya d'un sol ull. L'interior resta enderrocat.
Un dels edificis actualment té un propietari diferent a la resta del conjunt. Aquest és tancat per un reixat fet d'obra i de filat, al centre del qual hi ha dues torres on es troba la porta, i la data de 1891 i les inicials F.B. L'habitatge és compost de tres plantes. Els baixos presenten porta de llinda i dues finestres per banda. La planta noble té tres balcons de llinda, barana de ferro forjat i basa. Les golfes consten de tres finestres rectangular de petites dimensions. És precedit per un petit jardí.

## Història

En la primera meitat del segle xix es produí l'assecament dels estanys d'aquesta zona. La terra nova, bastant dolenta (prats de mar), es dedicà al conreu de vi del qual hom obtenia aiguardent. Les edificacions daten del 1850 al 1920 i consten de dues parts: l'habitatge dels propietaris, generalment absents i les instal·lacions de la destil·leria. Els capitals són generalment d'origen indià. Un dels propietaris d'aquest indret foren els marquesos de Samà, els quals manaren construir els edificis en el seu estat actual sobre les ruïnes del que es coneixia com l'Hostal Caigut. Més tard fou propietat del clero i actualment una part s'ha venut a un particular. L'ermita resta abandonada i molt enderrocada des de la Guerra Civil Espanyola. Hom pensa que hi ha algun procedent romà, per la proximitat del mas Vilarenc, però cal estudiar-ho.

## Referències

* 1 2 3 4 «L'Hostal». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 agost 2014].
* ↑ «Ruta dels indians». Ajuntament de Calafell. Arxivat de l'original el 26 d’agost 2014. [Consulta: 3 setembre 2014].
# Kutxa (caixa d'estalvis)

La Kutxa (pronunciat /ˈku.tʃa/) és el nom curt i d'ús comercial de la caixa d'estalvis basca Gipuzkoa eta Donostiako Aurrezki Kutxa (en èuscar Caixa d'estalvis de Guipúscoa i Sant Sebastià. El nom antic i castellà de Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Gipuzkoa y San Sebastián està en desús.

## Història

El 1879 hom va fundar la Caja de Ahorros y Monte de Piedad Municipal de San Sebastián a Sant Sebastià. El 1896 nasqué la Caja de Ahorros Provincial de Guipúzcoa. I el 1990 ambdues empreses es fusionaren sota el nom de comercial de Kutxa.

## Rellevància i àmbit

És la segona caixa d'estalvis del País Basc en nombre de clients.
El 2006, la Kutxa tenia 132 sucursals a Guipúscoa, on era la primera entitat financera, i 201 oficines fora de la seua província de naixement (195 a la resta de l'Estat espanyol, 5 a França i 1 al Regne Unit). Cal fer esment que a les altres províncies basques treballen les respectives caixes provincials (BBK a Biscaia i Vital Kutxa a Àlaba. Hi havia el projecte de fusionar totes tres en una de sola d'àmbit basc.
# Kutrabbul

Kutrabbul fou una de les quatre gran subdivisions o tassudj (també kura) assenyalades per Yakut per a la zona urbana de Bagdad. Les altres tres eren Badurata, Nahr Buk i Kalwadha. Sota l'islam aquestes subdivisions, que ja existien abans de la fundació de la ciutat om a comarques rurals, van tenir certes funcions administratives. Katrabbul i Baduraya estaven a l'oest del Tigris i estaven separades pel Nahr Sarat.

## Bibliografia

* Le Strange, Baghdad during the Abbassid Califate, Londres 1900.
* «Kutrabul» a Enciclopèdia de l'Islam
# Kuttolsheim

Kuttolsheim (en alsacià Kíttelse) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 631 habitants.
Forma part del cantó de Bouxwiller, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes del Kochersberg.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 390 | 413 | 452 | 479 | 599 | 631 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Etienne Burger | |
# La Matança

La Matança (en castellà i oficialment, La Matanza) és una pedania del municipi d'Oriola, a la comarca del Baix Segura. A l'extrem sud del País Valencià, se situa a 73 m.s.n.m. i limita amb la Regió de Múrcia. El poble està ubicat al camp de la Matança, separat de la vall del riu Segura per la serra d'Oriola.
Té 1.092 habitants (INE 2013) i una extensió de 25 km². La patrona és la Mare de Déu del Remei, titular de l'església construïda al segle xviii.

## Referències

* 1 2 «La Matança». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 10 agost 2016].
# La Radiolina

La Radiolina és el cinquè disc en solitari d'en Manu Chao, antic cantant i líder de la banda hispano-francesa Mano Negra. Va sortir a la venda el 3 de setembre de 2007 i representa un retorn a les fórmules de Clandestino i Próxima estación: esperanza després de la incursió en la chanson francesa que representà Sibérie m'était contéee

## Llista de cançons

* 13 Días
* Tristeza Maleza
* Politik Kills
* Rainin In Paradize
* Besoin de la Lune
* El Kitapena
* Me Llaman Calle
* A Cosa
* The Bleedin Clown
* Mundorévès
* El Hoyo
* La Vida Tómbola
* Mala Fama
* Panik Panik
* Otro Mundo
* Piccola Radiolina
* Y Ahora Qué ?
* Mama Cuchara
* Siberia
* Soñe Otro Mundo
* Amalucada Vida

## Crèdits

* Manu Chao: Veu i guitarres
* Madjid Fahem: Guitarres i baix
* David Bourguigon: Guitarres
* Jean Michel Gambit a.k.a. Gambeat: Baix i vocals
* Roy Paci: Trompetes
* Angelo Mancini: Trompetes a "Politik Kills"
* Tonino Carotone: Vocals i harmo a "A Cosa"
* Amadou Bagayoko: Guitarra a "A Cosa"
* Cheik Tidiane: Teclats a "A Cosa"
* Flor: Veu a "A Cosa"
* Beatnik: Veu a "Tristeza Maleza"
* José Manuel Gamboa i Carlos Herrero: Guitarra espanyola a "Me Llaman Calle"
Escrit, compost i produït per Manu Chao

## Referències

* ↑ crèdits extrets del llibre del CD La radiolina
# La Racineuse

La Racineuse és un municipi francès situat al departament de Saona i Loira i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2009 tenia 155 habitants.

## Història

Llista dels alcaldes successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | | | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 198 | 222 | 174 | 147 | 127 | 118 | 155 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# La Costa (Serradell)

La Costa és un indret del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori del poble de Serradell.
Està situat al costat mateix de Serradell, al seu sud-oest. És a llevant de la Cadolla i al nord del Bancal Llarg i lo Camp.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació