OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vicari (eclesiàstic)

Un vicari és un terme utilitzat en l'àmbit religiós per designar una persona que exerceix les funcions d'una altra, i la pot substituir per temps definit o indefinit.
En l'Església Catòlica, el Papa o Bisbe de Roma té un cardenal vicari per la part italiana del bisbat i un Vicari General de l'Estat de la Ciutat del Vaticà per la zona del Vaticà; així com vicaris apostòlics per enviar a les regions que no tenen bisbe. Per la seva banda, els bisbes tenen els vicaris generals i els rectors de les parròquies els vicaris parroquials. Per analogia, el Papa és anomenat vicari de Crist a la terra.
En l'església anglicana ha desaparegut en bona part la distinció entre vicaris i rectors, i només per motius històrics el responsable d'algunes parròquies du el títol de vicari i en d'altres el de rector, però exerceixen les mateixes funcions.

## Referències

* ↑ «Vicar». Catholic Encyclopedia. New Advent. [Consulta: 23 gener 2017].
* ↑ Alsius, Salvador. Hem perdut l'oremus : petita enciclopèdia de la cultura catòlica. 1a ed. Barcelona: Edicions La Campana, 1998, p. 13. ISBN 84-88791-64-X.
# Kunda

El kunda (Chikunda) és una llengua bantu de Zimbabwe i Zàmbia, amb alguns milers de parlants a Moçambic.
Hi ha un pidgin chikunda extingit que antigament es va fer servir en el comerç.

## Referències

* ↑ Kunda a l'Ethnologue (18a ed. 2015) (anglès)
* ↑ Kunda a The Joshua Project
* ↑ Jouni Filip Maho, 2009 Nova llista Guthrie actualitzada Arxivat 2018-02-03 a Wayback Machine.

## Bibliografia

* (anglès) William Frawley, International Encyclopedia of Linguistics, vol. 1, Oxford University Press, Oxford, 2003, p. 122 ISBN 9780195139778
# GHP

GHP té els següents significats:
* GHP Bamberg (de l'acrònim del patrocinador Günther Druck+Hansa Werbung+Pflüger Kuvert), equip de basquetbol de la ciutat de Bamberg, a Alemanya
* Bones Pràctiques de Manufactura (del seu nom en alemany Gute HerstellungsPraxis), conjunt de normes i procediments a seguir en la indústria farmacèutica
* Golden House Publications, editorial especialitzada en egiptologia amb seu a Londres, al Regne Unit
# Fourmies

Fourmies és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 13.155 habitants. Antigament formà part del comtat d'Hainaut. Limita al nord amb Glageon, al nord-est amb Trélon, a l'est amb Anor, al sud amb Mondrepuis, al sud-oest amb Clairfontaine, a l'oest amb Wignehies i al nord-oest amb Féron.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 474 | 1 560 | 1 741 | 1 935 | 2 247 | 2 450 | 2 634 | 3 048 | 3 360 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 4 654 | 5 357 | 7 045 | 9 989 | 11 888 | 15 052 | 14 771 | 15 895 | 15 287 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 14 083 | 13 876 | 14 148 | 11 991 | 13 939 | 13 815 | 13 787 | 12 694 | 13 414 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 14 508 | 15 117 | 15 505 | 15 242 | 14 505 | 13 867 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1945-1953 | Marcel Ulrici | |
| 1953-1959 | Georges Coppeaux | |
| 1959-1976 | Jules Lassalle | |
| 1976-1977 | Marcel Moreaux | PS |
| 1977-1995 | Fernand Pecheux | PCF |
| 1995-2001 | Alain Berteaux | PCF |
| 2001-2008 | Martine Roux | UMP |
| 2008- | Alain Berteaux | PCF |

## Agermanaments

* Bernburg
* Fridley

## Fills predilectes de Fourmies

* Antoon Krings, escriptor i il·lustrador

## Enllaços externs

* Alcaldia
* Web sobre els afusellaments de Fourmies
* Web de la parròquia de Sainte Claire a Avesnois Arxivat 2009-04-06 a Wayback Machine.
# Frank Wilcoxon

Frank Wilcoxon (1892 – 1965) va ser un químic i estadístic nord-americà conegut pel desenvolupament de diverses proves estadístiques no paramètriques.
Ell i la seva germana bessona van néixer el 2 de setembre de 1892 a Glengarriffe Castle, en el comtat de Cork (Irlanda) que els seus pares nord-americans havien llogat per l'ocasió. Va créixer a Catskill, New York, però part de la seva educació la va rebre a Anglaterra. L'any 1917 es va graduar al Pennsylvania Military College. Després de la primera guerra mundial va treballar a Atlas Powder Company a Michigan. Va continuar els seus estudis primer a Rutgers University, on va obtenir el grau (M. Sc.) en química l'any 1921, i després a Cornell University on es va doctorar en química física l'any 1924.
Wilcoxon va iniciar la seva carrera treballant, des de 1925 a 1941, al Boyce Thompson Institute for Plant Research estudiant les aplicacions dels compostos de coure com a fungicides. Juntament amb Jack Youden i el biòleg F. E. Denny van formar un grup d'estudi del llibre de R. A. Fisher "Statistical Methods for Research Workers", publicat el 1925, iniciant-se així en l'àmbit de l'estadística aplicada. Durant la segona guerra mundial va treballar per Atlas Powder Company, on va dissenyar i dirigir el Control Laboratory. Des de l'any 1943 va treballar com a director del laboratori de fungicides i insecticides de American Cyanamid Company on va participar en el desenvolupament del malathion. Es va jubilar l'any 1957.
Va publicar més de 70 articles. L'article més conegut introdueix dues noves proves estadístiques que porten el seu nom: la prova de la suma dels rangs de Wilcoxon i la prova dels signes de Wilcoxon. Es tracta de proves no paramètriques alternatives a les corresponents proves de Student.
Després d'una breu malaltia va morir el 18 de novembre de 1965.

## Referències

* ↑ Bradley, R, A,; Hollander, M. «Wilcoxon, Frank». A: Johnson N. L. and Kotz S.. Leading Personalities in Statistical Sciences: From the Seventeenth Century to the Present. New York: Wiley-Interscience, 1997, p. 372-375. ISBN 0471163813.
* ↑ Bradley, R. A. «Obituary: Frank Wilcoxon». Biometrics, 22, (1), 1966, pàg. 192-194.
* ↑ Karas, J.; Savage, I. R. «Publications of Frank Wilcoxon (1892–1965)». Biometrics, 23, (1), 1967, pàg. 1-10.
* ↑ Wilcoxon, F. «Individual Comparisons by Ranking Methods». Biometrics Bulletin, 1, (6), 1945, pàg. 80-83.

## Enllaços externs

* Brookes, E. Bruce (2001) Tales of Statisticians: Frank Wilcoxon. Arxivat 2016-01-07 a Wayback Machine. A Acquiring Statistics:Techniques and Concepts for Historians.
* Portraits of Statisticians Frank Wilcoxon
# Frank Walton Gould

Frank Walton Gould (1913 - 1981) va ser un botànic i agrostòleg nord-americà.
Va ser un destacat especialista en pastures de la Texas A&M University, fins a retirar-se com a Professor Distingit Emèrit en Sistemàtica de gramínies.

## Algunes publicacions

* Evolution and Systematics of the Gramineae: The Twenty-Sixth Systematics Symposium. Annals of the Missouri Botanical Garden 68(1): 4
* 1940, 1993. Grasses of the Southwestern United States. Ed. Univ Arizona. ISBN 0-8165-0406-7
* A Key to the Genera of Mexican Grasses. 46 pàg.
* Gould, FW; TW Box. 1965. Grasses of the Texas Coastal Bend: Calhoun, Refugi, Aranas, Sant Patricio and northern Kleberg Counties. Ed. Texas A&M University Press. 186 pàg.
* 1975. The Grasses of Texas. Ed. Texas A&M University Press, College Station. 664 pàg. ISBN 1-58544-006-X
* 1978. Common Texas Grasses: An Illustrated Guide. Ed. Texas A&M University Press. 267 pàg. ISBN 0-89096-058-5
* Gould, FW.; M. Reid. 1981. The grasses of Baixa Califòrnia, Mèxic. 140 pàg.
* Gould, FW; RB Shaw. 1983. Grass Systematics. Ed. Texas A & M University Press,, College Station. 635 pàg. ISBN 0-89096-145-X

## Referències

* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
* «Detall de l'autor» (HTML) (en anglès). Índex Internacional de Noms de Plantes. International Organization for Plant Information (IOPI).
# Frise

Frise és un municipi francès al departament del Somme i a la regió de Picardia. L'any 2007 tenia 182 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Frise era de 182 persones. Hi havia 79 famílies de les quals 20 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 31 parelles sense fills, 24 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 127 habitatges, 78 eren l'habitatge principal de la família, 44 eren segones residències i 5 estaven desocupats. Tots els 124 habitatges eren cases. Dels 78 habitatges principals, 64 estaven ocupats pels seus propietaris, 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 4 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 6 en tenien dues, 15 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 48 en tenien cinc o més. 62 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 34 habitatges hi havia un automòbil i a 37 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Frise el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 12 | 45 a 49 | 8 |
| 8 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 12 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 8 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 128 persones, 84 eren actives i 44 eren inactives. De les 84 persones actives 75 estaven ocupades (38 homes i 37 dones) i 9 estaven aturades (6 homes i 3 dones). De les 44 persones inactives 22 estaven jubilades, 8 estaven estudiant i 14 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Frise hi havia 78 unitats fiscals que integraven 179 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.282 €.

### Activitats econòmiques

Dels 8 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 5 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa de serveis i 1 d'una entitat de l'administració pública. L'any 2000 a Frise hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009

## Enllaços externs

* Frise - Lloc web oficial
Viccionari
# Frisange

Frisange (luxemburguès Fréiseng, alemany Frisingen) és una comuna i vila a l'est de Luxemburg, que forma part del cantó d'Esch-sur-Alzette. Comprèn les viles de Frisange, Aspelt i Hellange.

## Població

| Nacionalitat | Població | % |
| luxemburguesos | 2.054 | 71,37% |
| Forasters | 824 | 28,63% |
| - portuguesos | 286 | 9,94% |
| - francesos | 141 | 4,90% |
| - italians | 129 | 4,48% |
| - belgues | 68 | 2,36% |
| - alemanys | 34 | 1,18% |
| - iugoslaus | 45 | 1,56% |
| - altres | 121 | 4,20% |

## Evolució demogràfica

| Any | Població |
| 15/02/2001 | 2.878 |
| 01/01/2002 | 2.919 |
| 01/01/2003 | 2.989 |
| 01/01/2004 | 3.052 |
| 01/01/2005 | 3.170 |
# Frisco

«Frisco» té aquests significats:
* Frisco (Carolina del Nord)
* Frisco (Colorado)
* Frisco (Texas)
* Frisco City, població a l'estat d'Alabama (EUA)
* Frisco o San Francisco
# Garra rossica

Garra rossica és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Afganistan, el Pakistan i l'est de l'Iran.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Garra rotundinasus

Garra rotundinasus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Irrawaddy (Yunnan, Xina).

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Zhang, E., 2006. Garra rotundinasus, a new species of cyprinid fish (Pisces: Teleostei) from the upper Irrawaddy River basin, China. Raffles Bull. Zool. 54(2):447-453.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Garra propulvinus

Garra propulvinus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Myanmar.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kullander, S. i F. Fang, 2004. Seven new species of Garra (Cyprinidae: Cyprininae) from the Rakhine Yoma, southern Myanmar. Ichthyol. Explor. Freshwat. 15(3):257-278.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Front d'Alliberament Nacional Gurkha

El Front d'Alliberament Nacional Gurkha és un partit polític de l'Índia que pretén representar a la nació gurkha.
Es va crear vers el 1970, presidit per Subhas Ghising.
La bandera del partit i de l'"estat de Gurkhaland" que proposava va ser creada per Subhas Ghising i va aparèixer en públic el 12 de maig de 1986 a Darjeeling en una manifestació per l'autonomia. La bandera és verda amb quatre barres grogues horitzontals, i tres estels i té un punyal khukri típic dels gurkhes. Les bandes signifiquen les llibertat, igualtat, fraternitat i l'oportunitat; els tres estels simbolitzen la unitat, la fe i el destí.
# Front d'Alliberament Kuki

El Front d'Alliberament kuki (Kuki Liberation Army) és una organització militar dels kuki de Manipur formada el 1992. Té una activitat molt limitada, però encara era operatiu el 2005.

## Referències

* ↑ Prakash, Ved. Terrorism in India's North-east: A Gathering Storm (en anglès). Gyan Publishing House, 2008, p. 689. ISBN 978-81-7835-662-4.
# Furt

El delicte del furt consisteix en l'apropiació il·legítima d'una cosa moble, aliena a tot o en part, realitzat sense força en les coses, ni violència o intimidació a les persones. El furt es considerarà falta o delicte en funció del valor econòmic d'allò furtat. A l'estat espanyol es considera delicte a partir dels 400 €.
Aquesta definició del furt es construeix oposant-la a les del robatori i de l'extorsió. El furt requereix sempre apropiació, sense emprar de formes o modes especials, com la força sobre les coses o la violència física a les persones, característiques del robatori, o com la intimidació per a obligar a l'entrega, per exemple, pròpia de l'extorsió.
Amb l'execució del furt es viola la possessió de les coses mobles, considerada com simple estat de fet, qualsevol fos el seu origen, representi o no l'exercici d'un dret subjectiu sobre la cosa mateixa. No reclama la legitimitat de la detenció per part d'aquell o qui immediatament se sostrau la cosa; basta que l'apropiació sigui il·legítima quant a l'altre. Qualsevol possessió actual i no només la civilment emparada, es protegeix per la llei penal.
És requisit del furt, com dels altres delictes contra el patrimoni l'existència d'una intenció especial de l'autor, el que tècnicament es coneix com a element subjectiu de l'injust que és l'ànim de lucre, la intenció d'obtenir un enriquiment amb l'apropiació, d'aquest mode és possible diferenciar-ne conductes totalment lícites (per exemple prendre una cosa per a examinar-la) de les que tenen una clara il·licitud.

## Referències

* ↑ «RodaMots - furt». [Consulta: 19 juliol 2023].
* ↑ «Hurto - Definicion.de» (en castellà). [Consulta: 19 juliol 2023].
* ↑ SEO, https://smilecomunicacion com | Agencia. «▷El delito de hurto: Entendiendo las implicaciones y cómo defenderte【 2023 】 Uria Penal» (en espanyol europeu). [Consulta: 22 agost 2024].
* ↑ Castillo, Inmaculada. «▷ ¿Qué es el delito de hurto? [Actualización 2023 - ▷ Infórmate]» (en castellà), 05-04-2022. [Consulta: 22 agost 2024].
* ↑ conceptosjuridicos.com. «Delito leve de hurto: definición, penas y prescripción - GUÍA 2024» (en espanyol europeu), 26-10-2022. [Consulta: 22 agost 2024].
* ↑ «Theft | Definition, Penalties & Types | Britannica» (en anglès), 02-07-2023. [Consulta: 19 juliol 2023].
* ↑ Westreicher, Guillermo. «Hurto» (en castellà). [Consulta: 19 juliol 2023].
* ↑ conceptosjuridicos.com. «Delito de Hurto: concepto, tipos, penas y diferencia con Robo» (en espanyol europeu), 19-07-2018. [Consulta: 19 agost 2024].

## Vegeu també

* Bandolerisme
* Carterista
* Dret penal
* Encastament
* Robatori
* Robatori d'identitat
* Saqueig
# Fædre og mødre

Fædre og mødre és una pel·lícula de comèdia danesa del 2022, dirigida per Paprika Steen. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Sinopsi

La Piv i l'Ulrik assisteixen a la primera reunió de pares del nou col·legi de la seva filla, un centre privat que promet desenvolupar el potencial i la creativitat dels alumnes. El matrimoni farà tot el possible per integrar-se al grup mentre s'organitzen els preparatius d'una excursió escolar.

## Repartiment

* Katrine Greis-Rosenthal - Piv
* Jacob Lohmann - Ulrik
* Amanda Collin - Julie
* Nikolaj Lie Kaas - Tommy
* Lars Brygmann - Adrian
* Rasmus Bjerg - Per
* Lise Baastrup - Wencke
* Carsten Bjørnlund - Thorbjørn
* Line Kruse - Bettina
* Mikael Birkkjær - Jewer
* Martin Greis - Frederik
* Merete Mærkedahl - Lis

## Referències

* ↑ «Fædre & Mødre». Goita què fan, ara!. [Consulta: 19 abril 2024].
* ↑ «Fædre og mødre» (en danès). [Consulta: 19 abril 2024].
# Fèbides

Fèbides (en llatí Phoebidas, en grec antic Φοιβίδας) va ser un militar espartà que va viure al segle v aC. Va morir l'any 378 aC.
El 382 aC, després d'esclatar la guerra d'Olint, va ser nomenat comandant de les tropes enviades per reforçar al seu germà Eudàmides d'Esparta, que havia estat enviat contra la ciutat. En el seu camí es va aturar a Tebes i amb l'ajut del partit oligàrquic dirigit pel polemarca Leontiades de Tebes, es va apoderar traïdorament de la fortalesa de Cadmea. Segons Diodor de Sicília ja havia rebut ordes del govern espartà de fer-ho així si l'ocasió es presentava, però Xenofont no és del mateix parer, i explica que volia realitzar alguna acció brillant i va deixar-se persuadir per Leontiades. El govern espartà i el rei Agesilau II van acceptar formalment la possessió de Cadmea però per conservar el seu crèdit van imposar una multa a Febides de cent mil dracmes i el va substituir en el comandament per Lisanòrides.
Quan Agesilau es va retirar de Beòcia després de la seva campanya del 378 aC, Fèbides es va quedar com harmost (governador autònom) de Tèspies. Va molestar als tebans amb contínues incursions al seu territori i segons Xenofont, els tebans, com a represàlia, van atacar la ciutat però Fèbides els va rebutjar amb les seves tropes lleugeres, i els va empaitar pressionant la seva rereguarda, però en un bosc espès es va haver d'aturar allí els tebans van contraatacar amb la cavalleria i van rebutjar als espartans. Febides i dos o tres oficials més van fer front amb valentia a l'atac i van morir en la lluita. Segons Diodor els tebans van atacar la ciutat i Febides va morir en una sortida.

## Referències

* ↑ Phoebidas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 343
# Fèdim (poeta)

Fèdim (en llatí Phaedimus, en grec Φαίδιμος) va ser un poeta epigramàtic grec nadiu segons unes fonts de Bisante a Macedònia i segons altres de Cromma a Paflagònia. Va viure en una època anterior a Meleagre, ja que apareix a la seva Garlanda.
Quatre dels seus epigrames figuren a l'Antologia grega. Un dels seus epigrames es troba també a l'Antologia palatina i a l'Antologia de Planudes. Probablement va escriure un poema titulat Heracleia (ἐν πρώτω Ἡρακλείας), que esmenta Ateneu de Naucratis i en reprodueix una línia.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/238?rgn=full+text;view=image;q1=PhaedimusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 230. ]
# Fèdime

Fèdime, Fèdima o Fedímia (en llatí Phædima; en grec antic Φαιδύμη Phaidýmē, Φαιδίμα Phaidíma o Φαιδυμία Phaidymía) fou una dama persa, filla d'Òtanes. Era una de les diverses esposes del rei Cambises II de Pèrsia i després va ser també esposa de Esmerdis de Pèrsia el Mag.
Instigada pel seu pare, una nit, mentre Esmerdis dormia, Fèdime es va adonar que no tenia orelles, i ho va comunicar a Òtanes, cosa que va confirmar les sospites que el pare tenia que Esmerdis era un usurpador i no, com deia, el fill de Cir, segons explica Heròdot.

## Referències

* ↑ Smerdis a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 845
# Gada Ale

El Gada Ale, també anomenat Kebrit Ale, és un estratovolcà de la regió Àfar, Etiòpia. Es troba uns tres quilòmetres al sud de la riba nord del llac Karum i el seu cim s'eleva fins a 287 msnm. El cràter té un diàmetre de 350 metres i es troba a 100 metres de profunditat del cim. Es desconeix quan va tenir lloc la darrera erupció.

## Referències

* 1 2 «Global Volcanism Program | Gada Ale» (en anglès). [Consulta: 2 desembre 2020].
* ↑ «Gada Ale Volcano, Ethiopia - John Seach». [Consulta: 2 desembre 2020].