OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lisu

Els lisu (birmà လီဆူလူမျိုး; xinès simplificat i tradicional: 傈僳, pinyin: Lìsù; tailandès ลีสู่) són un poble tibetobirmà del sud-est asiàtic. Els lisu viuen a Sichuan i Yunnan (sud-oest de la Xina), als estats Kachin i Shan de Myanmar, a Tailàndia i a Arunachal Pradesh (a l'Índia). Parlen l'idioma lisu.
Prop de 730.000 lisus viuen a les prefectures de Lijiang, Baoshan, Nujiang, Diqing i Dehong a la província de Yunnan i a la província de Sichuan, a la Xina. Els lisus formen un dels 56 grups ètnics oficialment reconeguts per la Xina. A Birmània (Myanmar), els lisus són reconeguts com un dels 135 grups ètnics i constitueixen una població estimada de 600.000. A Myanmar els lisus habiten al nord: l'estat de Kachin (Putao, Myikyina, Danai, Waimaw, Bhamo), l'estat de Shan (Momeik), (Namhsan, Lashio, Hopang i Kokang) i el sud de l'estat de Shan (Namsang, Loilem, Mongton) i la divisió de Sagaing (Katha i Khamti), Mandalay Division (Mogok i Pyin Oo Lwin). A Tailàndia hi viuen aproximadament 55.000 lisus, on són una de les sis principals tribus de les muntanyes. Habiten principalment zones muntanyoses remotes.
La tribu Lisu està formada per més de 58 clans diferents. Cada clan familiar té el seu propi nom o cognom. Els clans familiars més coneguts entre els clans tribals són Laemae pha, Bya pha, Thorne pha, Ngwa Pha, Naw pha, Seu pha, Khaw pha. La majoria dels noms familiars provenien del seu treball com a caçadors en l'època primitiva. No obstant això, més tard, van adoptar noms familiars xinesos. La seva cultura comparteix trets amb la cultura Yi o Nuosu (Lolo).

## Referències

* ↑ Informació sobre Lisu a la XV edició de l'Ethnologue, amb el codi “lis” (anglès)

## Enllaços externs

* The Virtual Hilltribe Museum.
* Fraser Alphabet at Omniglot.
* Llengua lisu.
# Albert Campabadal Mas

Albert Campabadal Mas (Barcelona, 30 d'octubre de 1949) és un empresari català, president i fundador de Grupo SIFU. És president del Consejo Español para la Defensa de la Discapacidad y la Dependencia (CEDDD); president i membre fundador de la Confederación Nacional de Centros Especiales de Empleo (CONACEE).
Campadabal va iniciar treballant al sector de les benzineres. Sensibilitzat per la discapacitat del seu germà, va començar a contractar persones amb discapacitat a les seves estacions de servei. L'any 1993 va fundar els Servicios Integrales de Fincas Urbanas (SIFU), empresa que neix per oferir serveis de jardineria, neteja i consergeria per comunitats de propietaris i que contracta persones amb discapacitat. El 2013 comptava amb més de 4.000 treballadors amb discapacitat i presència a tot el territori espanyol.

## Referències

* ↑ Garganté, Toni «Sifu: integració laboral i creixement». Ara, 14-12-2014.
* ↑ Martí, Gemma «Persones àmpliament capacitades». La Vanguardia, 12-04-2013.
* ↑ «Nace la patronal de entidades de servicios a personas dependientes y con discapacidad» (en castellà). Política Local, 15-01-2016 [Consulta: 6 abril 2016].
* ↑ «Los CEE representan el 0,3% de la fuerza laboral del país» (en castellà). Compromiso RSE, 26-01-2012.
* ↑ Gayà, Catalina «Albert Campabadal: «Trabajamos con 2.500 personas con discapacidad»» (en castellà). El Periódico, 04-04-2013.
* ↑ «Albert Campabadal, presidente del Grupo SIFU: "La inserción de personas con discapacidad mejora el ambiente laboral» (en castellà). Europa Press, 16-10-2013.
* ↑ Gayà, Catalina «Albert Campabadal: «Trabajamos con 2.500 personas con discapacidad»». El Periódico, 04-04-2013.
* ↑ CET «El Grup SIFU crea 600 nous llocs de treball per a discapacitats». El Periódico, 21-12-2015.
# Dietz

Dietz és el nom dels següents personatges:
* Antoni Sánchez Dietz (1905–), boxejador català
* Bernard Dietz (1948–), ex jugador de futbol alemany i entrenador
* Bert Dietz (1969–), ciclista alemany
* George Dietz (1880–1965), remer estatunidenc
* John Dietz (1875–1939), tirador estatunidenc d'origen alemany
* Károly Dietz (1885–1969), futbolista hongarès de la dècada de 1910 i posteriorment entrenador
# Celler Terrer de Pallars

Terrer del Pallars és un celler de Figuerola d'Orcau, una empresa que comença el 2010 i que elabora vins de la Denominació d'Origen Costers del Segre.
Va ser fundat el 2010 per Núria Bigorra. El celler està situat en el que havia estat un antic celler, del qual hi ha documentació que afirma que ja existia el 1703. Disposa de 3 hectàrees de propietat de vinyes a uns 650 m d'alçada, on es cultiva monestrell, sirà macabeu (blancs), i chardonnay, merlot, ull de llebre, i cabernet sauvignon (negres). A la finca la terra és de tipus calcària. Els vins que elabora Terrer del Pallars estan al mercat amb les etiquetes Conca d'Orcau (blanc, macabeu) i Conca de Tremp (negre, merlot i cabernet).

## Referències

* 1 2 3 Alòs López, Marta; Ayala, Xavi; Vallverdú Aixalà, Josep; Vidal Culleré, Vidal; Ribé Setó, Josep Ramon. Els vins de Costers del Segre. Lleida: Lleida Pagès editors, 2015, p. 280 (Visió 68). ISBN 978-84-9975-687-5.
* ↑ «Vins de Catalunya». www.vinsdecatalunya.org. [Consulta: 5 febrer 2018].

## Enllaços externs

* Pàgina web del celler
# Jason Segel

Jason Jordan Segel (18 de gener de 1980, Los Angeles, Califòrnia), més conegut com a Jason Segel, és un actor estatunidenc de cinema i televisió que es va fer conegut per la seva participació en sèries com Freaks and Geeks, “Vida universitària” i la interpretació de Marshall Eriksen en How I Met Your Mother (CBS).

## Primers anys de vida

Jason Segel va néixer a Los Angeles, és fill de Jillian i Alvin G. Segel i va créixer a Pacific Palisades, (Califòrnia). Anà a l'escola de Hebrew i a la St. Matthew's Parish. Té un germanastre major i una germana petita, Alison. Després de la seva educació bàsica, Jason estudià a Harvard-Westlake, essent un membre aciu del dos campionats de bàsquet CIF que aconseguiren en el 1996 i el 1997. Fou el suplent del bessons Jarron Collins i Jason Collins, els quals arribaren a ser jugadors de bàsquet professionals. Jason tenia esperances d'arribar a ser actor mentre estava a la Universitat, però finalment rebutjà entrar-hi.

## Filmografia

* 1998 No puc esperar (Can't Hardly Wait) Matt, Watermelon Guy
* 1998 Dead Man on Campus Kyle SLC Punk! Mike
* 1999 New Jersey Turnpike
* 2002 Slackers Sam Schechter
* 2003 11:14 Leon (Paramedic # 1) Certainly Not a Fairytale Leo
* 2004 LolliLove Jason
* 2005 The Good Humor Man Smelly Bob
* 2006 Bye Bye Benjamin Theodore Everest
* 2007 Knocked Up Jason
* 2008 Passo de tu (Forgetting Sarah Marshall). Guionista i protagonista (Peter Brett)
* 2009 I Love You, Man Sydney Fife
* 2010 Desplicable Me
* 2010 Los viajes de Gulliver
* 2010 The Greatest Muppet Movie Ever Made
* 2011 Bad Teacher
* 2011 The Adventurer's Handbook
* 2011 Friens with benefits
* 2011 The Muppets
* 2012 The Five-Year Engagement
* 2013 This Is the End
* 2014 Sex Tape

## Televisió

* 1999-2000 Freaks and Geeks Nick Andopolis, Part del repartiment principal; 18 episodis
* 2001 North Hollywood Leon, Part del repartiment principal
* 2001-2002 Undeclared Eric, Actor convidat en 7 episodis
* 2004 Harry Green and Eugene Eugene Green, Part del repartiment principal
* 2004-2005 CSI: Crime Scene Investigation Neil Jansen, Actor convidat a 3 episodis
* 2005 Alias Sam Hauser, Actor convidat en 1 episodi
* 2005-2014 How I Met Your Mother Marshall Eriksen, Part del repartiment principal

## Enllaços externs

* Bio a Freaks and Geeks official website Arxivat 2005-10-17 a Wayback Machine.
* Bio on How I Met Your Mother official website
* Spontaneously singing a duet from the musical Les Misérables with How I Met Your Mother co-star Neil Patrick Harris while the cast were guests on The Megan Mullally Show in December 2006.
* Entrevista amb Jason Segel Interview Arxivat 2008-04-20 a Wayback Machine.
# Província de Finlàndia

La República de Finlàndia estava organitzada administrativament en 6 províncies (en finès: läänit i en suec: län) fins al final de 2009. L'autoritat provincial era part de la branca executiva del govern central, per tant, no era elegida a través del vot popular.
Aquest sistema va ser creat el 1634, tot i que va ser profundament reformat el 1997, quan es van reduir el nombre de províncies de 12 a 6. Amb aquesta reforma les províncies van esdevenir unitats purament administratives, ja que les fronteres no responien ni a la llengua ni a la cultura, excepte en el cas d'Åland.
Actualment Finlàndia està organitzada a través de regions.

## Organització

Cada província estava dirigida per un governador (finès: maaherra, suec: landshövding) que era noventa pel president de la república a instàncies del consell de ministres. El governador estava al capdavant de l'Oficina Provincial Estatal (en finès: lääninhallitus, en suec: länsstyrelse), que actuava com un conglomerar del poder format per set ministeris d'acord amb les competències següents:
* Serveis socials i salubritat
* Educació i cultura
* Administració policial.
* Serveis de rescat
* Administració de trànsit
* Lliure competència i consum
* Administració judicial.

## Províncies

Les sis províncies fineses fins al 2009 eren (amb referència al mapa):
* Finlàndia Meridional (Etelä-Suomen lääni/Södra Finlands län), capital Hämeenlinna
* Finlàndia Occidental (Länsi-Suomen lääni/Västra Finlands län), capital Turku
* Finlàndia Oriental (Itä-Suomen lääni/Östra Finlands län), capital Mikkeli
* Oulu (Oulun lääni/Uleåborgs län), capital Oulu
* Lapònia (Lapin lääni/Lapplands län), capital Rovaniemi
* Åland (en suec Åland, en finès Ahvenanmaa), capital Mariehamn (en finès Maarianhamina)
| Núm. | Províncies | Noms finesos i suecs | Capital provincial | Ciutat més gran | Població (2003) | Superfície (km²) | Províncies que la conformaven (1997) |
| 1. | Finlàndia Meridional | Etelä-Suomen lääni Södra Finlands län | Hämeenlinna Tavastehus | Hèlsinki | 2.116.914 | 34,378 | Uusimaa, Kymi, Häme |
| 2. | Finlàndia Occidental | Länsi-Suomen lääni Västra Finlands län | Turku Åbo | Tampere | 1.848.269 | 74.185 | Vaasa, Turku-Pori, Finlandia Central, Häme(Pirkanmaa) |
| 3. | Finlàndia Oriental | Itä-Suomen lääni, Östra Finlands län | Mikkeli S:t Michel | Kuopio | 582.781 | 48.726 | Kuopio, North Karelia, Mikkeli |
| 4. | Oulu | Oulun lääni Uleåborgs län | Oulu Uleåborg | Oulu | 458.504 | 57.000 | sense canvis |
| 5. | Lapònia | Lapin lääni Lapplands län | Rovaniemi Rovaniemi | Rovaniemi | 186.917 | 98.946 | sense canvis |
| 6. | Åland¹ | Ahvenanmaan lääni Ålands län² | Mariehamn² Maarianhamina | Mariehamn | 26.000 | 6.784 | sense canvis |

## Vegeu també

* Organització territorial de Finlàndia
* Províncies històriques de Finlàndia
# Llista d'aeroports de Somàlia

Els aeroports de Somàlia (incloent els aeroports de Somalilàndia), són els següents:
| LOCALITAT | codi ICAO | Codi IATA | Nom de l'aeroport |
| Aeroports Civils ||||
| Alula | HCMA | ALU | Aeroport d'Alula |
| Baidoa | HCMB | BIB | Aeroport de Baidoa |
| Bardera | HCMD | BSY | Aeroport de Bardera |
| Belet Uen | HCMN | | Aeroport de Belete Uen |
| Berbera (Somalilàndia) | HCMI | BBO | Aeroport de Berbera |
| Borama | | | Aeroport de Borama |
| Bosaso | HCMF | BSA | Aeroport Internacional de Bender Qassim |
| Burao (Somalilàndia) | HCMV | BUO | Aeroport de Burao |
| Candala | HCMC | CXN | Aeroport de Candala |
| Eyl | HCME | HCM | Aeroport d'Eyl |
| Erigavo (Somalilàndia) | HCMU | ERA | Aeroport d'Erigavo |
| Galcaio | HCMR | GLK | Aeroport de Galcaio |
| Gardo | HCMG | GSR | Aeroport de Gardo |
| Garowe | | | Aeroport de Garowe |
| Hargeisa (Somalilàndia) | HCMH | HGA | Aeroport Internacional Egal |
| Kishmayu | HCMK | KMU | Aeroport de Kishmayu |
| Mogadiscio | HCMM | MGQ | Aeroport Internacional de Mogadiscio |
| Mogadiscio | | | Aeroport K50 (en servei des de 2007) |
| Obbia | HCMO | CMO | Aeroport d'Obbia |
| Scusciuban | HCMS | CMS | Aeroport de Scusciuban |
# Albert Camps i Armet

Albert Camps i Armet (Figueres, 3 de febrer de 1849 – Barcelona, 1923) fou un hisendat i polític català, diputats a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica

## Biografia

Era fill de Joan Camps de Monells i Paula Armet de la Jonquera. Tenia possessions a Albanyà i Darnius. Durant el sexenni democràtic es mostrà partidari de la restauració borbònica, raó per la qual es va vincular al Partit Conservador, amb el que va aconseguir l'escó de diputat pel districte de La Bisbal d'Empordà a les eleccions generals espanyoles de 1879, 1881, 1884 i 1886. Després fou senador per la província de Girona el 1893-1895, el 1898-1899 i 1899-1901. Políticament fou poc actiu i es limità a presentar una proposició de Llei per la carretera de Figueres a Albanyà passant per Llers, Terrades i Sant Llorenç de la Muga. Quan va morir va deixar com a llegat la seva finca de Monells a la Diputació de Girona per a la construcció de l'Hospital Provincial.

## Obres

* Diccionario Industrial. Artes y oficios de Europa y América (1892)

## Enllaços externs

* Joan Palomas i Moncholi, El rerefons econòmic de l'activitat dels parlamentaris catalans 1875-1885 Arxivat 2014-01-03 a Wayback Machine., p. 505
* Senadors empordanesos
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* Fitxa del Senat Arxivat 2010-08-29 a Wayback Machine.
# Dietwiller

Dietwiller (en alsacià Dietwiller) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2005 tenia 1.310 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 324 | 337 | 470 | 1.053 | 1.258 | 1.189 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Robert Riss | |

## Agermanaments

* Alamans de Dròt
# Celler Mas García Muret

Mas Garcia Muret és un celler de Llimiana, una empresa que comença el 2010 amb unes vinyes plantades el 1994 i que elabora vins de la Denominació d'Origen Costers del Segre.
En aquest indret ja hi havia vinyes, documentat uns 250 anys enrere i en la masia hi ha encara bótes del segle xix. El 1964 el fill del doctor José Luis Garcia, va comprar el mas Perejaia que incloïa una finca d'onze hectàrees. Durant 17 anys es va vendre la producció al grup Torres, però el 2011 ja es va fer la primera verema pròpia.
Ocupen unes 70 hectàrees situades entre 450 i 600 metres d'altitud, i es cultiva pinot noir, sirà, ull de llebre, merlot i cabernet sauvignon (negres) i albarinyo, sauvignon blanc, moscatell, i garnatxa blanca i chardonnay (blancs).
Els vins que elabora Mas Garcia Muret estan al mercat amb les etiquetes Muriac i Unua (negres) i Colomina (rosat pàl·lid d'ull de llebre i pinot noir), Conca de Tremp (negre, merlot i cabernet) i Juna (garnatxa blanca, chardonnay i sauvignon blanc).

## Referències

* 1 2 3 Alòs López, Marta; Ayala, Xavi; Vallverdú Aixalà, Josep; Vidal Culleré, Vidal; Ribé Setó, Josep Ramon. Els vins de Costers del Segre. Lleida: Lleida Pagès editors, 2015, p. 280 (Visió 68). ISBN 978-84-9975-687-5.
* ↑ «Vins de Catalunya». www.vinsdecatalunya.org. [Consulta: 11 febrer 2018].

## Enllaços externs

* Pàgina web del celler Arxivat 2018-02-12 a Wayback Machine.
# Danià

| Període | Època | Estatge | Edat (Ma) | Edat (Ma) |
| Neogen | Miocè | Aquitanià | (més recent) | (més recent) |
| Paleogen | Oligocè | Catià | 28,4 | 28,4 |
| Paleogen | Oligocè | Rupelià | 33,9 | 33,9 |
| Paleogen | Eocè | Priabonià | 37,2 | 37,2 |
| Paleogen | Eocè | Bartonià | 40,4 | 40,4 |
| Paleogen | Eocè | Lutecià | 48,6 | 48,6 |
| Paleogen | Eocè | Ipresià | 55,8 | 55,8 |
| Paleogen | Paleocè | Thanetià | 58,7 | 58,7 |
| Paleogen | Paleocè | Selandià | 61,6 | 61,6 |
| Paleogen | Paleocè | Danià | 66,0 | 66,0 |
| Cretaci | Superior | Maastrichtià | (més antic) | (més antic) |
| Comissió Internacional d'Estratigrafia (2020) |||||
El Danià és un estatge faunístic del Paleocè. Començà fa 66,0 milions d'anys amb la fi de l'extinció del Cretaci-Paleogen, una extinció massiva que eliminà aproximadament la meitat de les espècies existents en aquell temps, entre les quals es poden destacar els dinosaures no aviaris, i que marcà la fi del Mesozoic. Estratigràficament, el seu inici queda marcat per una anomalia causada per un nivell inusualment alt d'iridi. S'acabà fa 61,6 milions d'anys i deu el seu nom a l'estat de Dinamarca.

## Referències

* ↑ «Taula Cronostratigràfica Internacional v. 2020/01» (PDF). Comissió Internacional d'Estratigrafia. [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ Rohde, Robert A. «Danian ICS Stage». GeoWhen Database. Comissió Internacional d'Estratigrafia, 2005. [Consulta: 28 juny 2008].
# Jean Chong

Jean Chong és una activista dels drets LGBT de Singapur. És cofundadora de Sayoni, una organització de drets LGBT, i una de les líders del col·lectiu d'activistes de l'ASEAN sobre orientació sexual, identitat de gènere i expressió de gènere. Chong té un màster en Drets Humans i Democratització.

## Biografia

Chong es va criar a Singapur. En créixer com a lesbiana, «sempre va desitjar que hi hagués models lesbianes». Va començar el seu activisme com a voluntària en una xarxa de suport cristià gai, Safehaven, i es va convertir en la seva primera vicepresidenta. Posteriorment, va cofundar una església inclusiva, Free (First Realize Everyone is Equal) Community Church i va ser la seva presidenta. Amb la intenció d'ampliar els seus horitzons per a ajudar els altres, va passar a formar part de l'equip central d'una federació LGBT, People Like Us, a Singapur. Actualment també forma part de l'ASEAN SOGIE Caucus, una xarxa regional de grups LGBTIQ del sud-est asiàtic que advoca per la inclusió dels drets LGBTIQ en el Mecanisme de Drets Humans de l'ASEAN.

## Referències

* 1 2 Dominique Mosbergen Reporter, The Huffington Post. «Being LGBT In Southeast Asia: Stories Of Abuse, Survival And Tremendous Courage». The Huffington Post, 11-10-2015. [Consulta: 15 juny 2016].
* ↑ Dominique Mosbergen Reporter, The Huffington Post. «How Singapore Is Limiting Basic Human Rights». The Huffington Post, 13-10-2015. [Consulta: 15 juny 2016].
* ↑ «News». www.asiaone.com. Arxivat de l'original el 2016-08-22. [Consulta: 15 juny 2016].
* 1 2 «Jean Chong - Astraea Lesbian Foundation For Justice» (en anglès). Astraea Lesbian Foundation For Justice. Arxivat 2018-02-05 a Wayback Machine.
* ↑ «Our sisters in Singapore - Gay Star News» (en anglès britànic). Gay Star News, 09-01-2013. Arxivat de l'original el 2016-08-09. [Consulta: 15 juny 2016].
# Lapallavacara

L'edifici Lapallavacara, conegut inicialment com a Casal de Ciutat Lapallavacara, és un edifici polivalent del centre històric de Balaguer, de titularitat municipal, que presta els serveis de centre cívic i d'hotel d'entitats. I també alberga d'altres serveis com l'Oficina Jove del Consell Comarcal de la Noguera i el Centre Públic Delegat de Balaguer de l'Escola Oficial d'Idiomes de Lleida.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres situat entre el carrer Francesc Borràs i el carrer Sant Pere. De l'antiga casa Cal Valls en conserva part de la façana original, al carrer Pintor Francesc Borràs, protegida com a bé cultural d'interès local, que s'ha incorporat en el nou edifici que ocupa l'espai equivalent a set cases. Les restes de la façana original consisteixen en una planta baixa i dues plantes superiors amb dos eixos verticals d'obertures i un parament de carreus ben escairats. A la planta baixa s'articula una obertura amb arc de mig punt i una porta al lateral de llinda plana.
El nou edifici, de l'equip d'arquitectes format per Mamen Domingo i Ernest Ferré, té una composició que recorda l'antiga parcel·lació pròpia del centre històric de la ciutat. La façana del carrer Sant Pere està tota unificada però la composició d'obertures i de volums és asimètrica. El disseny també ha incorporat un espai públic de pati en un dels extrem en el qual s'obre un passatge que travessa l'edifici. Pel que fa als interiors, aquests s'articulen a partir de les 17 sales i espais polivalents repartits en quatre plantes i relacionats amb espais de circulació oberts, entesos com un lloc més de trobada. Destaca també la coberta on hi ha una gran terrassa amb una topografia ondulant marcada per les lluernes.

## Referències

* ↑ «Què és Lapallavacara?». Paeria de Balaguer.
* 1 2 «Casal de Ciutat Lapallavacara». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 octubre 2016].
* ↑ «Descripció del Projecte Constructiu del Casal de Ciutat Lapallavacara de Balaguer» (en català, castellà, anglès). Arxivat de l'original el 2016-10-23. [Consulta: 22 octubre 2016].
# Albert Brülls

Albert Brülls (Anrath, 26 de març de 1937 - Korschenbroich, 28 de març de 2004) fou un futbolista alemany de la dècada de 1960 i entrenador.
Fou 25 cops internacional amb la selecció de futbol d'Alemanya amb la qual participà a la copa del Món de futbol de 1962 i a la de 1966.
Pel que fa a clubs, destacà a Borussia Mönchengladbach i als clubs Italians FC Modena i Brescia Calcio.

## Referències

* ↑ Arnhold, Matthias. «Albert Brülls - Goals in International Matches». RSSSF, 25-08-2016. [Consulta: 26 agost 2016].
* ↑ «Brülls, Albert» (en alemany). kicker.de. [Consulta: 23 gener 2011].
* ↑ Albert Brülls a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Albert Brülls a worldfootball.net
* ↑ Albert Brülls Fitxa a Fussballdaten
Albert Brülls amb la selecció alemanya - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Alemanya Federal – Copa del Món de futbol 1962
1 Tilkowski •
2 Erhardt •
3 Schnellinger •
4 Schulz •
5 Wilden •
6 Szymaniak •
7 Koslowski •
8 Haller •
9 Seeler •
10 Brülls •
11 Schäfer •
12 Nowak •
13 Kurbjuhn •
14 Werner •
15 Giesemann •
16 Sturm •
17 Kraus •
18 Herrmann •
19 Strehl •
20 Vollmar •
21 Sawitzki •
22 Fahrian •
Seleccionador: Herberger
Selecció de futbol d'Alemanya Federal – Copa del Món de futbol 1966
1 Tilkowski •
2 Höttges •
3 Schnellinger •
4 Beckenbauer •
5 Schulz •
6 Weber •
7 Brülls •
8 Haller •
9 Seeler •
10 Held •
11 Emmerich •
12 Overath •
13 Hornig •
14 Lutz •
15 Patzke •
16 Lorenz •
17 Paul •
18 Sieloff •
19 Krämer •
20 Grabowski •
21 Bernard •
22 Maier •
Seleccionador: Schön :
# Dispersió de Rutherford

En mecànica clàssica la dispersió de Rutherford, també anomenada dispersió de Couloumb, descriu la dispersió de partícules elèctricament carregades en apropar-se a un centre de dispersió que també ha d'estar carregat elèctricament (experiment de Rutherford). La trajectòria resultant de les partícules disperses és una hipèrbola. A partir de la distribució espacial de les partícules disperses, es pot concloure de quina forma està estructurat el centre de dispersió. Amb ajuda d'aquesta teoria Hans Geiger, Ernest Marsden i Ernest Rutherford van arribar a la conclusió de que la càrrega positiva i la major part de la massa de l'àtom, havien d'estar concentrades en un petit espai al centre de l'àtom, al contrari del model de JJ Thomson, en el què la càrrega positiva de l'àtom es distribueix de manera homogènia en una esfera (model atòmic de Thomson). En considerar els resultats, Rutherford va dir: "Això és tan poc probable com si es disparés amb una arma a un coixí de cotó, i que la bala rebotés."

## Fórmula de Rutherford

Amb aquesta fórmula de dispersió de Rutherford es calcula la secció eficaç diferencial, la qual dona la porció de partícules que arriben a $\mathrm {d} \Omega$.
${\frac {\mathrm {d} \sigma }{\mathrm {d} \Omega }}=\left({\frac {1}{4\pi \varepsilon _{0}}}{\frac {Z_{1}Z_{2}e^{2}}{4E_{0}}}\right)^{2}{\frac {1}{\sin ^{4}\left({\frac {\theta }{2}}\right)}}$
on es descriu la probabilitat que les partícules disperses incideixin en un angle espacial $\mathrm {d} \Omega =2\pi \theta \,\mathrm {d} \theta$ després de ser desviades a un angle $\theta$.
A la fórmula s'utilitzen les següents constants:
| Permitivitat del buit | $\varepsilon _{0}=8{,}854\cdot 10^{-12}{\frac {\mathrm {C} }{\mathrm {Vm} }}$ |
| Càrrega de la partícula dispersa | $Z_{1}e$ |
| Càrrega del nucli de l'àtom | $Z_{2}e$ |
| Càrrega elèctrica elemental | $e=1{,}602\cdot 10^{-19}\mathrm {C}$ |
| Energia inicial de la partícula dispersa | $E_{0}$ |

## Referències

* ↑ Mecánica analítica (en castellà). UNAM, 1 de gener de 2007. ISBN 9789703252275 [Consulta: 15 desembre 2015].
* ↑ Tipler, Paul Allen. Física moderna (en castellà). Reverte, 1 de gener de 1994. ISBN 9788429141863 [Consulta: 15 desembre 2015].

## Vegeu també

* Teoria atòmica
* Model atòmic de Rutherford