OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# The Wanderer

«The Wanderer» té aquests significats:
* Cinema:
** The Wanderer (pel·lícula de 1913), dirigida per D. W. Griffith
** The Wanderer (pel·lícula de 1925), dirigida per Raoul Walsh
** The Wanderer (pel·lícula de 1979), dirigida per Philip Kaufman
* Literatura: The Wanderer (novel·la), diverses novel·les amb aquest títol
* Música: The Wanderer (cançó): cançó del grup U2 de l'àlbum Zooropa (1993)
* Miscel·lània: Wanderer (motocicleta), empresa alemanya fabricant de motocicletes i automòbils
# Teorema d'estadística de l'espín

El teorema d'estadística de l'espín de la mecànica quàntica estableix la relació directa entre l'espín d'un tipus de partícula amb l'estadística que obeeix. Va ser demostrat per Fierz i Pauli el 1940, i requereix el formalisme de la teoria quàntica de camps.

## Relació empírica i enunciat

L'espín és un moment angular intrínsec (no associat al seu moviment espacial) que té tota partícula a nivell quàntic. Pot prendre valors enters (0,1,2 …) o semienter (1/2, 3/2 …), en unitats de la constant de Planck $\hbar$.
L'estadística d'una mena de partícules determina el seu comportament col·lectiu.
* Si poden redistribuir lliurement en totes les configuracions possibles del sistema, es denominen bosons. La funció d'ona d'un sistema de bosons és simètrica sota l'intercanvi de les coordenades de dues partícules qualssevol. Els fotons i les partícules alfa són bosons.
* Si per contra obeeixen el principi d'exclusió de Pauli que restringeix aquestes configuracions, es denominen fermions. La funció d'ona d'un sistema de fermions és anti-simètrica sota l'intercanvi de dues partícules, és a dir, canvia de signe. Els protons, neutrons, i electrons són fermions.
Aquestes dues propietats estan en aparença totalment correlació. No obstant això és un fet experimental que tots els bosons tenen espín sencer, mentre que els fermions tenen espín semienter. Aquesta relació constitueix l'enunciat del teorema.

## Conseqüències

Hi ha un parell de fenòmens interessants facilitades pels dos tipus d'estadística. La distribució de Bose-Einstein descriu els bosons en un condensat de Bose-Einstein. Sota una certa temperatura, la majoria de les partícules en un sistema bosònica estarà en l'estat fonamental (el de més baixa energia). Per això resulten propietats inusuals com la superfluïdesa.
La distribució de Fermi-Dirac, que descriu el comportament dels fermions, també proporciona interessants propietats. Atès que només un únic Fermió pot ocupar un estat quàntic, el nivell fonamental d'energia només pot ser ocupat per dos fermions, amb els seus espins alineats de manera contrària. Així, fins i tot al zero absolut de temperatura, el sistema té una certa energia diferent de zero. Com a resultat, un sistema fermiònics exerceix pressió externa. Fins i tot a temperatures diferents de zero, aquesta pressió existeix. Aquesta pressió és la responsable que certes estrelles massives no puguin col·lapsar a causa de la gravetat (veure nana blanca, estrella de neutrons, i forat negre).

## Referències

* ↑ Dirac, Paul Adrien Maurice. The Principles of Quantum Mechanics (en anglès). Clarendon Press, 1981, p. 149. ISBN 9780198520115.
* ↑ Pauli, Wolfgang. General principles of quantum mechanics (en anglès). Springer-Verlag, 1980. ISBN 9783540098423.

## Bibliografia addicional

* W. Pauli, The Connection Between Spin and Statistics, Phys Rev 58, 716-722 (1940). (abstract)
* Paul O'Hara, Rotational Invariance and the Spin-Statistics Theorem, Foun. Phys 33, 1349-1368 (2003).
# Teorema d'impossibilitat

En física teòrica, un teorema d'impossibilitat ("no-go theorem" en anglès) és un teorema que demostra que certa idea no és possible, o certa entitat matemàtica no pot ser definida, sense arribar a una contradicció. Com en qualsevol teorema, és molt important precisar tan bé com siga possible les condicions sota les quals es dona aquesta impossibilitat, perquè marquen els límits de les teories físicament realistes.
El nom se sol aplicar a teoremes d'impossibilitat que eliminen possibilitats "atractives" des del punt de vista teòric. Alguns exemples de teoremes d'impossibilitat són:

### Teoria quàntica de camps i teoria de cordes

* El teorema de Coleman-Mandula sobre la impossibilitat de tenir simetries mixtes en una teoria quàntica de camps amb massa positiva mínima.
* El teorema de Haag-Lopuszanski-Sohnius sobre la impossibilitat d'usar la imatge d'interacció, alternativa a la imatge d'Schrödinger i la imatge de Heisenberg, en teoria quàntica de camps.
* El teorema de Kochen-Specker, que mostra la contradicció entre dues assumpcions bàsiques en les teories de variables ocultes: la que totes les variables tenen valors predefinits prèviament existents a una mesura i la que aquests valors són variables intrínseques al sistema i independents de l'aparell de mesura.

### Mecànica quàntica no relativista i informació quàntica

* El teorema de Bell sobre la impossibilitat que alguna teoria física de variables ocultes locals puga reproduir totes les prediccions de la mecànica quàntica.
* El teorema de no clonació sobre la impossibilitat de crear una còpia idèntica d'un estat quàntic desconegut arbitrari.

## Referències

* ↑ Bub, Jeffrey. Interpreting the Quantum World. revised paperback. Cambridge University Press, 1999. ISBN 978-0-521-65386-2.
* ↑ Holevo, Alexander. Probabilistic and Statistical Aspects of Quantum Theory. 2nd English. Pisa: Edizioni della Normale, 2011. ISBN 978-8876423758.
# Teorema dels cinc colors

El teorema dels cinc colors és un resultat de la teoria de grafs que estableix que en un pla separat en regions, com ara un mapa polític de les províncies d'un estat, les regions es poden acolorir utilitzant no més de cinc colors de manera que no hi hagi dues regions adjacents que rebin el mateix color.
El teorema de cinc colors és conseqüència directa del més fort teorema dels quatre colors, però és considerablement més fàcil de demostrar. Es basa en un intent fallit de demostrar el teorema dels quatre colors per part d'Alfred Kempe el 1879. Percy John Heawood hi va trobar un error 11 anys després, i va demostrar el teorema dels cinc colors basant-se en el treball de Kempe. El teorema dels quatre colors va ser finalment demostrat per Kenneth Appel i Wolfgang Haken de la Universitat d'Illinois amb l'ajuda d'un ordinador. Van rebre l'assistència de John A. Koch en algunes parts del disseny algorítmic.

## Bibliografia

* Heawood, P. J. «Map-Colour Theorems». Quarterly Journal of Mathematics, Oxford, 24, 1890, p. 332–338.

## Vegeu també

* Teorema dels quatre colors
* Conjectura de Heawood
# Timectomia

Una timectomia és una operació quirúrgica per extirpar el tim. Generalment, suposa una remissió de la miastènia greu amb l'ajuda de medicació. Tot i així, aquesta remissió pot no ser permanent. Malgrat no existir assajos clínics que avalin la validesa de l'extirpació, la seva pràctica està acceptada de forma universal. És més eficaç en els pacients amb hiperplàsia tímica.
Les timectomies es realitzen principalment en adult, pel fet que després de l'adolescència perd la seva capacitat funcional. La pèrdua de la seva funció implica la disminució de la seva mida.
Va ser practicada amb èxit per primer cop el 1912 pel Dr. Sauerbruch, i el pacient va recuperar la força muscular poc temps després de l'extirpació.
# Timeless (àlbum de Il Divo)

Timeless és el novè àlbum d'estudi del grup musical de crossover clàssic Il Divo, format pel quartet vocal masculí els membres del qual són Urs Bühler, Carlos Marín, David Miller i Sébastien Izambard.
Gravat a Los Angeles i produït per Alberto Quintero i Steve Mac, es va publicar el 10 d'agost de 2018. La gira del disc, Timeless Tour va començar el 26 d'abril a la ciutat de Mèxic

## Crèdits i personal
### Il Divo

* Carlos Marín – baritono
* Sébastien Izambard – tenor
* David Miller – tenor
* Urs Bühler – tenor

### Producció

* Alberto Quintero – productor
* Steve Mac – productor

## Contingut

L'àlbum conté cançons en anglès, castellà, francès i italià.

### Senzills

* «Hola»

## Llista de cançons

* «Hola» d'Adele i Greg Kurstin
* «All Of Me» de David Tozer i Toby Gad
* «Angels» de Robbie Williams i Guy Chambers
* «Aquí Esperándote (Right Here Waiting)» de Richard Marx i José Feliciano
* «Toi Et Moi (The Way We Were)» d'Alan i Marilyn Bergman, i Marvin Hamlisch
* «Grazie Amore Mio (Where Do I Begin?)» de Carl Sigman i Francis Lai
* «Que Bonito Es Vivir (What a Wonderful World)» de George Douglas i George David Weiss
* «Love Me Tender» d'Elvis Presley i Vera Matson
* «Unforgettable» d'Irving Gordon
* «Smile» de Geoffrey Parsons, Charlie Chaplin i John Turner

## Referències

* ↑ «IL DIVO CELEBRATE THEIR 15th ANNIVERSARY WITH NEW RELEASE, TIMELESS, SET FOR RELEASE ON DECCA GOLD AUGUST 10». Universal Music Canada, 11-05-2018. Arxivat de l'original el 11 d’agost 2018. [Consulta: 11 agost 2018].
* ↑ «Timeless Tour Mexico» (en castellà). Arxivat de l'original el 2018-09-22. [Consulta: 22 setembre 2018].
# Timeless

Timeless és l'àlbum debut de Goldie, productor de drum and bass anglès. Publicat el 1995, és considerat com un dels discos més influents de la dècada del 1990.

## Cançons
### Àlbum en dos discos
#### Disc 1

* "Timeless" - 21:01
** i. Inner City Life
** ii. Pressure
** iii. Jah
* "Saint Angel" - 07:14
* "State of Mind" - 07:05
* "This Is a Bad" - 05:56
* "Sea of Tears" - 12:03
* "Jah The Seventh Seal" - 06:36

#### Disc 2

* "A Sense of Rage (Sensual VIP Mix)" - 07:05
* "Still Life" - 10:50
* "Angel" - 04:56
* "Adrift" - 08:29
* "Kemistry" - 06:48
* "You and Me" - 07:04
* "Inner City Life (Baby Boy's Edit)" - 03:34
** Remescla de Photek, bonus track als EUA.
* "Inner City Life (Rabbit's Short Attention Span Edit)" - 04:20
** Remescla de Rabbit in the Moon, bonus track als EUA.

### Àlbum en un sol disc

* "Timeless"
** i. Inner City Life
** ii. Pressure
** iii. Jah
* "Sant Angel"
* "State of Mind"
* "Sea of Tears"
* "Angel"
* "Sensual" - 08:13
* "Kemistry"
* "You and Me"

### Àlbum en doble LP

Cara A
* "Sant Angel"
* "This is a bad"
Cara B
* "Kemistry (VIP Mix)"
* "You & Me"
Cara C
* "Still Life"
* "Still Life - VIP Mix (The Latino Dego in Me)"
Cara D
* "Jah the Seventh Seal"
* "A Sense of Rage (Sensual VIP Mix)

## Referències

* ↑ 1001 albums you must hear before you die. Revised and updated edition. ISBN 0-7893-2074-6.
* ↑ Vine, Richard «Goldie releases Timeless» (en anglès). The Guardian, 14-06-2011. ISSN: 0261-3077.
# Timaixovsk

Timaixovsk - Тимашёвск (rus) és una ciutat del krai de Krasnodar, a Rússia, es troba a la vora del riu Kirpili. És a 63 km al nord de Krasnodar.
Pertany a aquesta ciutat el possiólok de Kirpitxni.

## Història

Els orígens de Timaixovsk es remunten a la fundació d'un assentament dels cosacs de la mar Negra el 1794 a la vora del Kirpili. El 1842 va rebre l'estatus de stanitsa, amb el nom de Timaixóvskaia. El 1874 s'hi obrí la primera escola, el 1912 l'oficina postal i el 1914 una estació de la línia de ferrocarril Primorsko-Akhtarsk-Iekaterinodar.
Durant la Segona Guerra Mundial l'stanitsa fou destruïda durant la retirada nazi el 1943. El 1966 va rebre l'estatus de ciutat i el seu nom actual.
* Escut del 1988.
* Escut del 1998.

## Demografia
### Composició ètnica

Dels 54.116 habitants que tenia el 2002, el 90,5% eren russos, el 3,3% armenis, el 2,6% ucraïnesos, el 0,5% tàtars, el 0,4% belarussos, el 0,3% àzeris, el 0,3% alemanys, el 0,2% georgians, el 0,2% grecs, el 0,2% gitanos, el 0,1% adigués i el 0,1% turcs.

## Galeria d'imatges

* Monestir.
* Monestir.
* Parc.
* Rierol prop del monestir.
# Timana

Timana (Timmaniya) va ser un petit principat de la zona fronterera entre els hitites i Mitanni que es devia formar a finals del segle XVI aC.
Va caure sota influència de Mitanni, fins que a finals del segle xv aC l'Imperi Hitita la va sotmetre. En temps d'Hattusilis I (cap al 1150 aC), el rei de Timana va pagar un tribut al rei hitita que consistia en un carro lleuger de plata, quan Hattusilis va anar a saquejar la ciutat de Zippasna. El rei Tushratta de Mitanni, cap a l'any 1360 aC hi va afavorir una revolta. Subiluliuma I, que probablement encara només era príncep hereu hitita, quan anava a reprimir una revolta del regne hurrita d'Isuwa, es va trobar amb la defecció d'aquest petit regne i d'altres del voltant, el va atacar i el va sotmetre.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Imperio Antiguo. Tres Cantos: Akal, 2000, p. 106. ISBN 8446011239.
* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 92. ISBN 8446022532.
# Teresa Cunillera i Mestres

Maria Teresa Cunillera i Mestres (Bell-lloc d'Urgell, 17 de febrer de 1951) és una política catalana, exdelegada del Govern Espanyol a Catalunya (2018-2022).

## Trajectòria

Estudià peritatge mercantil i és militant del PSC-PSOE. Fou elegida per primera vegada diputada per la província de Lleida a les eleccions generals espanyoles de 1982. Durant el seu mandat fou vocal de la Comissió de Règim de les Administracions Públiques i de la Comissió d'Investigació de l'Evolució i Situació de Rumasa. Del 1987 al 1993 va ser vocal Directora del Gabinet del Ministre de Relacions amb les Corts Virgilio Zapatero i del Secretari del Govern, i del 1993 al 1996 assessora en el Gabinet de la Presidència del Govern.
Fou elegida altra vegada diputada per la província de Lleida a les eleccions generals espanyoles de 1996, 2000, 2004, 2008 i 2011. Ha estat Vocal de la Diputació Permanent de 1998 a 2008, secretària i portaveu adjunta del Grup Parlamentari Socialista al Congrés de 1998 al 2007, membre titular (2004-2008) i presidenta (2008-2011) de la delegació espanyola en l'Assemblea de la Unió Interparlamentària.
Del 2008 al 2011 fou vicepresidenta primera del Congrés dels Diputats, de la Diputació Permanent i de la Mesa del Congrés dels Diputats. Des del 2011 és secretària tercera del Congrés dels Diputats, secretària segona de la Diputació Permanent i secretària tercera la Mesa del Congrés.
Des de març de 2015, encapçala la gestora que dirigeix la secció de Lleida del PSC-PSOE, constituïda arran de la disputa entre Marta Camps i Torrents i Àngel Ros i Domingo.
El 19 de juny de 2018 va substituir Enric Millo com a delegada del Govern d'Espanya a Catalunya. El 14 de gener de 2022 va presentar-ne la dimissió al·legant que «la situació a Catalunya era molt millor que la que s'havia trobat el 2018». Va ser substituïda per l'advocada Maria Eugènia Gay.

## Referències

* 1 2 324cat «Teresa Cunillera serà la nova delegada del govern espanyol a Catalunya». CCMA.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats II Legislatura
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats, VI Legislatura
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats, VIII Legislatura
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats, IX Legislatura
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats, X Legislatura
* ↑ Queda constituïda la gestora del PSC de Lleida, liderada per Cunillera a La Vanguardia, 6 de març de 2015
* ↑ «La decana del Colegio de la Abogacía de Barcelona se convierte en la nueva delegada del Gobierno en Cataluña» (en castellà), 14-01-2022. [Consulta: 15 gener 2022].

## Enllaços externs

* Entrevista a Teresa Cunillera a opinar.net
# Tomorrow Never Knows

«Tomorrow Never Knows» («L'endemà mai ho sap») és una cançó de The Beatles, que clou el seu àlbum Revolver de 1966. Acreditada al tàndem Lennon-McCartney, fou composta principalment per John Lennon. Cronològicament, va ser la primera cançó del disc en ser enregistrada.

## Personal

Personal segons Ian MacDonald:
* John Lennon – veu (duplicada), orgue Hammond i tape loops
* Paul McCartney – baix elèctric, solo de guitarra revertit i tape loops
* George Harrison – sitar, tanpura i tape loops
* Ringo Starr – bateria, pandereta i tape loops
* George Martin – piano, producció
* Geoff Emerick – enginyeria

## Bibliografia

* Gilliland, John. «The Rubberization of Soul: The great pop music renaissance.» (audio). Pop Chronicles. Digital.library.unt.edu, 1969.
* MacDonald, Ian. Revolution in the Head: The Beatles' Records and the Sixties. Second Revised. London: Pimlico (Rand), 2005. ISBN 1-84413-828-3.
* Unterberger, Richie. «Review of "Tomorrow Never Knows"». Allmusic, 2009. [Consulta: 20 novembre 2009].
* 1 2 Gilliland, 1969, show 39, tracks 4-5.
* ↑ Lavezzoli, Peter. The Dawn of Indian Music in the West. Continuum Publishin, 2006, p. 175. ISBN 9780826418159.
* ↑ Gini Gorlinski. The 100 Most Influential Musicians of All Time. Britannica Educational Publishing, 2009. ISBN 1615300066. «the hallucinatory hard rock song 'Tomorrow Never Knows'»
* ↑ Unterberger, 2009.
* ↑ MacDonald, 2005, p. 185.
# Tipp-Ex

Tipp-Ex és una marca registrada de líquid corrector i d'altres productes relacionats. També va ser el nom d'una empresa alemanya, (Tipp-Ex GmbH & Co KG), que produïa articles de la línia Tipp-Ex. Tipp-Ex és una marca característica de productes de correcció que va ser tan popular que es va convertir en una paraula anglesa.

## Vegeu també

* Liquid Paper

## Enllaços externs

* Information about Tipp-Ex Arxivat 2008-12-11 a Wayback Machine. from the web Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine..
* BIC product history Arxivat 2008-11-21 a Wayback Machine. - Mentions Tipp-Ex a few times.
# Tipp City

Tipp City és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 9.221 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tipp City tenia 9.221 habitants, 3.632 habitatges, i 2.542 famílies. La densitat de població era de 576,1 habitants per km².
Dels 3.632 habitatges en un 36,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,6% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 30% no eren unitats familiars. En el 25,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 13% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 48.675 $ i la renda mediana per família de 62.991 $. Els homes tenien una renda mediana de 44.917 $ mentre que les dones 27.973 $. La renda per capita de la població era de 24.118 $. Aproximadament el 3,8% de les famílies i el 5,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tipp City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tipp City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Tipoteris

Els tipoteris (Typotheria) són un subordre de l'ordre extint de mamífers dels notoungulats que inclou cinc famílies: els arqueopitècids, els campanòrcids, els interatèrids, els mesotèrids i els oldfieldthomàsids. Cifelli indicà que els tipoteris serien parafilètics si excloguessin els membres del subordre dels hegetoteris i ha donat suport a incloure les famílies d'hegetoteris dels arqueohiràcids i hegetotèrids entre els tipoteris.

## Referències

* ↑ Cifelli, Richard L. 1993. The phylogeny of the native South American ungulates. p. 195-216 a F. S. Szalay, M. J. Novacek i M. C. McKenna (editors.) Mammal Phylogeny, Volume 2, Placentals. Springer-Verlag, Nova York. ISBN 0-387-97853-4
# Atalaya capensis

Atalaya capensis és una espècie de planta de la família de les Sapindàcies. És un arbre perenne que es troba als vessants de muntanya d'alt desnivell, en boscos i matollars. El seu període de floració es troba comprès entre el març i el maig. El seu estat de conservació, segons la UICN, és de risc mínim. Possiblement, l'extensió de les poblacions existents i el nombre d'arbres madurs d'aquesta espècie s'ha pogut veure reduït com a resultat d'una pèrdua d'hàbitat degut a la invasió d'espècies introduïdes d'Acacia.

## Descripció
### Port

Sovint es presenta com un arbre de mida petita o mitjana, d'uns 3 metres d'alçada però pot arribar fins als 10 m. L'escorça és d'un color gris pàlid i llisa.

### Fulles

Són compostes i presenten de 3 a 5 parells de folíols oposats, tenen una forma el·líptica a oblonga, d'un color verd fosc i de mides 2.5-6.5 x 1-2 cm. Tenen una xarxa de nervis bastant visible per les dues cares. L'àpex és cònic igual que la base i amb una certa asimetria a banda i banda del pecíol, el qual és curt o absent. El marge pot ser sencer o parcialment dentat, particularment en les fulles dels arbres joves.

### Flors

Són de color crema, d'uns 6mm de diàmetre, i es troben en inflorescències bastant ramificades. El fruit és una nou d'uns 8-10 mm i presenta d'1 a 3 ales de color marró groguenc.

## Distribució

Aquesta espècie es distribueix per l'est de la Província del Cap i és endèmica del sud d'Àfrica.

## Taxonomia

Atalaya capensis va ser descrita per Dyer, Robert Allen

### Etimologia

* Atalaya: nom genèric que deriva de "atalai", nom d'origen timorés (Timor (Portugal)).
* capensis: epítet específic que fa referència al lloc d'origen de l'espècie, a la província del Cap a sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Atalaya capensis» a EOL. Data consulta: 18 de febrer de 2014.
* ↑ Hilton-Taylor, C. & Dold. «IUCN Red List of Threatened Species: Atalaya capensis» (en anglès). UICN Red List, 01-01-1998. [Consulta: 28 desembre 2020].
* ↑ «Atalaya capensis». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 23 setembre 2015].
# Malàkhovo (Orenburg)

* Per a altres significats, vegeu «Malàkhovo».
Malàkhovo (en rus: Малахово) és un poble (un possiólok) de l'óblast d'Orenburg, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 175 habitants, pertany al municipi de Khutorka.

## Referències

* ↑ «Численность и размещение населения Оренбургской области. Статистический сборник». Orenburgstat. Arxivat de l'original el 2020-07-25. [Consulta: 25 novembre 2020].
* ↑ Коряков Ю.Б. «База данных "Этно-языковой состав населённых пунктов России"». Arxivat de l'original el 2017-11-16. [Consulta: 25 novembre 2020].
# Cirerer de Virgínia

El Cirerer de Virgínia (Prunus virginiana) és una espècie de planta rosàcia originària de Nord-amèrica.
És un arbust o petit arbre de fins a 5 m d'alt. Les fulles són ovals i de marge serrat. Les flors es fan en raïms de 15-30 flors. El fruit fa un cm de diàmetre de color que va de vermell a negre i molt astringent.

## Usos

Hi ha cultivars apreciats com 'Goertz', que tenen el fruit comestible. Les fulles són tòxiques pels cavalls. El 2007, va ser declarat fruit oficial de Dakota del Nord.

## Fonts

* Michigan State University Extension Information Management Program Arxivat 2001-11-10 at the Library of Congress

## Enllaços externs

* Nutrition Facts for Chokecherries
* http://www.ag.ndsu.nodak.edu/aginfo/trees/handbook/th-3-13.pdf Arxivat 2006-05-01 a Wayback Machine.
* http://www.gov.mb.ca/agriculture/crops/fruit/bla01s00.html Arxivat 2007-09-30 a Wayback Machine.