OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Clariallabes mutsindoziensis

Clariallabes mutsindoziensis és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11,8 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: conca del llac Tanganyika.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Boulenger G. A. 1900. Matériaux pour la faune du Congo. Poissons nouveaux du Congo. Sixième Partie. Mormyres, Characins, Cyprins, Silures, Acanthoptérygiens, Dipneustes. Ann. Mus. Congo (Ser. Zool.) v. 1 (fasc. 5). 129-164.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Taverne, L. i L. de Vos 1998. Clariallabes mutsindoziensis (Teleostei:Clariidae), nouveau silure du Bassin de la Malagarasi (Bassin du lac Tanganyika), Burundi. Ichthyol. Explor. Freshwat. 8(3):211-220.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Colònia dels Rius del Sud

La colònia dels Rius del Sud fou una colònia francesa constituïda l'1 d'agost de 1889 amb el territori dels Rius del Sud (dependent del Senegal). Va restar dins del Senegal. El 1891 va esclatar la guerra contra Samori Turé que només quatre anys abans havia demanat el protectorat francès; la colònia seguia sota dependència del governador de Dakar (Senegal) fins que el 17 de desembre de 1891 un decret la va segregar del Senegal administrativa i financerament. El 10 de març de 1893 fou rebatejada colònia de Guinea Francesa, restant encara sota dependència orgànica del governador del Senegal però amb autonomia financera.

## Governadors

* Jean-Marie Bayol 1 d'agost a 22 de desembre de 1891
* Noël Eugène Ballay 1891 - 1893
** Paul Jean François Cousturier (suplent de Ballay) 1892 - 1893

## Referències

* Worldstatesmen by Ben Cahoon
# Comissió parlamentària

Les comissions parlamentàries són grups de treball permanents o constituïts amb una finalitat particular, encarregades de la discussió i informe especialitzat d'un projecte de llei o un tema sotmès al seu coneixement.
Aquests grups de treball es divideixen en especialitats d'acord amb el que assenyalen les respectives Constitucions, lleis reguladores del funcionament del Congrés o Parlament, o en els reglaments interns de les cambres legislatives.
* Especials o Investigadores
* Mixtes: composta per membres de les dues cambres del Congrés.
* Unides: composta per membres d'una o més comissions diferents del Congrés.

## Referències

* ↑ «comissió parlamentària | enciclopèdia.cat». [Consulta: 24 agost 2018].
# Comit Spanu

Comit Spanu fou fill de Constantí II Spanu de Gallura. Apareix com a jutge de Gallura el 1133, probablement després de succeir al seu pare. No se sap quan va morir però el 1146 ja apareix com a jutge de Gallura de la branca d'Itocor de Gunale anomenat Constantí III de Lacon. Va deixar probablement cinc fills: Constantí Spanu (jutge de fet d'Arborea el 1199, que es va casar amb Anna de Lacon-Serra, filla de Barisó I d'Arborea de Lacon-Serra), Marià Spanu (mort vers el 1173), Comit Spanu (mort després del 1185), Elena Spanu (morta vers el 1159) i Furat Spanu.
# Comissura palpebral

Una comissura palpebral o cant és qualsevol de les cantonades on les parpelles superior i inferior es troben. Més concretament, les comissures palpebrals interna i externa són, respectivament, els extrems/angles medial i lateral de la fissura palpebral.
El pla bicantal és el pla transversal que uneix ambdós cants i defineix el límit superior de la part mitjana de la cara.

## Referències

* ↑ Consulta al Termcat, 2023
* ↑ "canthus" en el Diccionari mèdic de Dorland

## Vegeu també

* Epicant
# Circumscripció Est

* Eurodiputats assignats per circumscripció
* Circumscripció Est
La Circumscripció Est és una circumscripció electoral francesa utilitzada cada 5 anys des de 2004 durant les Eleccions al Parlament Europeu per a designar, mitjançant una elecció de sufragi universal directe, 9 (10 en 2004) dels 72 eurodiputats (78 en 2004) que li corresponen a França segons el Tractat de Niça dels 736 membres del Parlament Europeu. Fou creada en 2003 mitjançant la Loi Électorale n° 2003-327 de l'11 d'abril de 2003., com les altres 7 circumscripcions electorals franceses per a les eleccions europees.
Agrupa als electors de les regions franceses de: Alsàcia, Borgonya, Xampanya-Ardenes, Lorena i Franc Comtat que comptava en 2009 amb 5.853.717 electors inscrits.

## Referències

* ↑ «LOI n° 2003-327 du 11 avril 2003 relative à l'élection des conseillers régionaux et des représentants au Parlement européen ainsi qu'à l'aide publique aux partis politiques» (Llei) (en francès). Arxivat de l'original el 2016-04-24. [Consulta: 18 novembre 2012].
# Collingwood Football Club

El Collingwood Football Club és un club professional de futbol australià australià de la ciutat de Melbourne que disputa l'Australian Football League.

## Palmarès

* Victorian Football Association: 1896
* Australian Football League: 1902, 1903, 1910, 1917, 1919, 1927, 1928, 1929, 1930, 1935, 1936, 1953, 1958, 1990, 2010
* McClelland Trophy: 1959, 1960, 1964, 1965, 1966, 1970

## Enllaços externs

* Web oficial
* BigFooty's fòrum
* The Animal Enclosure fòrum Arxivat 2010-01-04 a Wayback Machine.
# Collet de Morei

El Collet de Morei és una collada a cavall dels termes municipals de Capellades i de la Torre de Claramunt, a la comarca de l'Anoia.
Està situat al sud-oest de Capellades, just a ponent de la cruïlla de les carreteres C-244 i BV-2135. Hi passa la segona, d'aquestes dues carreteres.

## Referències

* ↑ «collet de Morei». Gran Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Mapa Topogràfic de Catalunya». Institut Geològic i Cartogràfic de Catalunya.
# Collet de Palfic

El Collet de Palfic és una collada dels contraforts nord-orientals del Massís del Canigó, a 1.757,6 metres d'altitud, del terme comunal de Pi de Conflent, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord.
Està situat al sud del terme comunal, a la Reserva natural de Pi - Mentet. És en el territori de Palfic. Del collet davalla cap a ponent el Còrrec de Palfic i cap al nord el Còrrec del Clot del Llop.

## Referències

* ↑ El Collet de Palfic en els ortofotomapes de l'IGN
# Collet de Capellet

El Collet de Capellet és una collada del Massís del Canigó, a 872,9 metres d'altitud, en el límit dels termes comunals de Vallestàvia i de Vallmanya, tots dos de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord. Està situat a l'extrem nord-oriental del terme de Vallmanya i al sud-est de la de Vallestàvia, a la carena que separa en aquest lloc els dos termes comunals.

## Referències

* ↑ El Collet de Capellet en els ortofotomapes de l'IGN
# Club Deportivo Linares

El Club Deportivo Linares fou un club de futbol andalús de la ciutat de Linares.

## Història

El Club Deportivo Linares va néixer el 1990. La temporada 2000-01 debutà a la Segona Divisió B. Abans de l'aparició d'aquest club, a la ciutat existiren diverses entitats que van acabar desapareixent. Aquestes són:
* Sociedad Gimnástica Linarense (1909-1920)
* Linares Fútbol Club (1920-1929)
* Gimnástica Linarense (1929-1931)
* Deportivo Fútbol Club (1931-1933)
* Linares Deportivo (1940-1946)
* Titán CF de Linares
* Club Atlético Linares (1946-1952), fusió de Linares Deportivo i At. C. Linares
* Club Deportivo Linares (1952-1968)
* Santana Club de Fútbol (1961-1968) → Linares Club de Fútbol (1968-1989)
* Club Deportivo Linares (1990-2009)
* Linares Deportivo (2009–present)
El 2009 es fundà el Linares Deportivo, després de la desaparició el 21 de juliol de 2009 del CD Linares, amb un deute de €4,7 milions. L'estadi del club, l'Estadi Municipal de Linarejos, fou inaugurat el 1956, i té una capacitat per a 1.243 persones i unes dimensions de 107x70 metres.

## Dades del club

* Temporades a Primera Divisió: 0
* Temporades a Segona Divisió: 5 (Linares C.F.)
* Millor posició a la lliga: 2n (Segona divisió B, temporada 06-07)
* Pitjor posició a la lliga: 18è (Segona divisió B, temporada 00-01)

## Palmarès

* 2 Lligues de Tercera divisió (Grup IX): 1997/98, 2001/02

## Referències

* ↑ «Club Deportivo Linares :: La Futbolteca. Enciclopedia del Fútbol Español» (en espanyol europeu). [Consulta: 22 abril 2020].
* ↑ La extinción del CD Linares se torna irremediable y se creará un nuevo club (CD Linares' extinction irreversible and a new club will be created) (castellà)
* ↑ Resucitando al Linares CF (Bringing Linares CF back to life) (castellà)
* ↑ La gestora da el primer paso para mantener vivo al CD Linares (Board takes first step to keep CD Linares alive) (castellà)
* ↑ La Federación no valida la inscripción del CD Linares y le obliga a desaparecer (RFEF renders CD Linares' registration invalid and forces it to fold) (castellà)

## Enllaços externs

* Web oficial del club Arxivat 2008-06-04 a Wayback Machine.
* Web no oficial del club Arxivat 2016-04-02 a Wayback Machine.
* Web no oficial del club Arxivat 2008-02-18 a Wayback Machine.
# Ciscandra Nostalghia

Ciscandra Nostalghia (Califòrnia) és una música dels Estats Units d'Amèrica, fundadora del grup musical Nostalghia.
Sa mare era de l'Iran, son pare era rus i irlandès, el seu padrastre era jamaicà i la seua iaia era persa i alemanya. Es crià als Estats Units i a Iran. Va discutir amb son pare, ultraconservador, perquè ella volia ser música. Agafà inspiració per part de son oncle persa per llançar-se a la carrera musical.
Va cofundar Nostalghia amb Roy Gnam, debutant amb l'àlbum I Am Robot Hear Me Glitch el 2010. Un pas important que van pegar pel grup Nostalghia fou l'aportació a la banda sonora de les pel·lícules John Wick, fent ella una aparició a la segona pel·lícula.

## Referències

* 1 2 3 Usinger, Mike. «Ciscandra Nostalghia finds beauty in discomfort». Straight, 2013. [Consulta: 8 gener 2018].
* ↑ «How This Musician Paved Her Own Way To Hollywood Success». Forbes, 2017 [Consulta: 8 gener 2018].
* ↑ Hughes, Kat «Nostalghia on being the voice of the John Wick world». The Hollywood News, 2017 [Consulta: 8 gener 2018].
# Coffee City

Coffee City és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 193 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Coffee City tenia 193 habitants, 84 habitatges, i 58 famílies. La densitat de població era de 40,7 habitants/km².
Dels 84 habitatges en un 22,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,8% hi vivien parelles casades, en un 16,7% dones solteres, i en un 29,8% no eren unitats familiars. En el 25% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,69.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,7% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 20,7% entre 25 i 44, un 31,6% de 45 a 60 i un 20,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.792 $ i la renda mediana per família de 40.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.607 $ mentre que les dones 30.833 $. La renda per capita de la població era de 19.789 $. Aproximadament el 26,6% de les famílies i el 22,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Coffee City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Coffee City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Cissus

Cissus és un gènere d'aproximadament 350 espècies de lianes lenyoses trepadores en la família de la vinya (Vitaceae). Tenen una distribució cosmopolita, encara que la majoria són dels tròpics d'Àfrica, el sud d'Àsia, Austràlia, Papúa i les Amèriques.
Les més comunes espècies, Cissus antarctica i Cissus rhombifolia són plantes de jardí. Cissus gongylodes és una planta alimentosa, conreada en la selva, des de fa segles, pels indígenes Gê i denominada per ells "cupá" i a Brasil "cipó-babao". Cissus quadrangularis és una planta medicinal usada des de l'antiguitat en l'Índia. Cissus sicyoides (o Cissus verticillata), també ha ha estat considerada com medicinal des de fa molt temps pels indígenes de les Amèriques. Cissus striata és una lenyosa nativa de Sud-amèrica (Xile).
Algunes espècies de Cissus són aliment de larves d'algunes espècies de Lepidoptera, incloent a Hypercompe eridanus i Hypercompe icasia.

## Espècies seleccionades

* Cissus alata
* Cissus antarctica * Cissus erosa
* Cissus fuliginea
* Cissus gongylodes
* Cissus hypoglauca
* Cissus microcarpa
* Cissus obliqua
* Cissus peruviana
* Cissus quadrangularis
* Cissus rhombifolia
* Cissus sicyoides
* Cissus spinosa
* Cissus striata
* Cissus trifoliata * Cissus tuberosa
* Cissus ulmifolia

## Referències

* ↑ Gomes Rodrigues, Jacqueline; Lombardi, Julio Antonio; Lovato, Maria Bernadete «Phylogeny of Cissus (Vitaceae) focusing on South American species» ( PDF) (en anglès). Taxon, 63, 2, 01-04-2014. DOI: 10.12705/632.33 [Consulta: 11 juliol 2021].
* ↑ Kerr, Warwick E.; Posey, Darrel A.; Walter Filho, Wilson «Cupá, ou cipó-babão, alimento de alguns índios amazônicos» ( PDF) (en portuguès). Acta Amazônica, 8, 4, 1978 [Consulta: 11 juliol 2021]. «Baker (1971) prefere chamar ao cupá de Vitis gongylodes Burch. ex Baker, dando Cissus como sinônimo.»
# Cissoide

S'anomena cissoide a la corba generada per la suma dels vectors posició de dues corbes donades.
Siguin C $_1$ i C $_2$ dues corbes definides per les següents equacions en coordenades polars:
    $\rho =\rho _{1}(\theta )\,$ i $\rho =\rho _{2}(\theta )\,$
Llavors, C $_1$ i C $_2$ generen les tres cisoides d'equacions:
    $\rho =\rho _{1}(\theta )+\rho _{2}(\theta )\,$
    $\rho =\rho _{1}(\theta )-\rho _{2}(\theta )\,$
    $\rho ={\frac {\rho _{1}(\theta )+\rho _{2}(\theta )}{2}}\,$

## Vegeu també

* Cissoide de Diocles
* Concoide

## Enllaços externs

* Corbes en 2D
* "courbe Cissoïdale" a Encyclopédie des Formes Mathématiques (en francès)
* "Cissoïdales de Zahradnik" a Encyclopédie des Formes Mathématiques (en francès)
* Weisstein, Eric W., «Cisoide» a MathWorld (en anglès).
# Club Esportiu Alcoià Femení

El Club Esportiu Alcoià Femení, és un club de futbol femení del País Valencià. Va néixer a la temporada 2013/2014. L'any 2020, pertanyia al Grup IV de la Segona Femenina Valenta. Juga els seus partits com a local a la ciutat d'Alcoi.
L'equip femení de futbol, dins l'històric Club Esportiu Alcoià, va nàixer a la temporada 2013/2014 gràcies a l'esforç i interès del seu tècnic Francis Crespo. En aquesta primera temporada, tot i no comptar amb una àmplia plantilla ni un cos tècnic suficient, es va proclamar primera de grup. Amb això, va aconseguir l'ascens a Primera Regional.
Des de llavors, tot i les complicacions per fitxar noves jugadores i problemes amb horaris, desplaçaments, etc, no han deixat d'estar federades cap any. La recent popularitat del futbol femení a Espanya i al món, malgrat les diferéncies en l'àmbit econòmic i de visibilitat amb el futbol masculí, s´ha vist reflectit en l'interés que han mostrat les jovens alcoianes de totes les edats per jugar a l'equip de la seua localitat.
El 3 de març de 2019, per primera vegada, van disputar un partit al camp de futbol El Collao (en el qual juga els seus partits el CD Alcoià). En aquest partit, que va acabar amb empat a dos davant el Ciutat de Benidorm, es va retre homenatge a Sara. Aquesta jugadora, després de 30 anys dedicada a la pràctica del fútbol, penjava les botes.
A la temporada 2019/2020, el Club Esportiu Alcoiano Femení milita en el Grup IV de la Segona Regional valenciana Valenta.
L'equip disputa els seus partits en el camp Nº 2 del Poliesportiu Francisco Laporta a Alcoi, en els anomenats Camps del Serpis. L'equipació respecta els mateixos colors que els de la versió masculina: Samarreta blanca-i-blava, pantalons blaus i mitges blaves.

## Vegeu també

* Futbol femení al País Valencià

## Referències

* ↑ Agulló, Pagina 66 Paco J. «El Alcoyano Femenino, el equipo que ha despertado admiración» (en castellà). [Consulta: 7 març 2020].
* ↑ 20minutos. «Sombras y luces del crecimiento imparable del fútbol femenino» (en castellà), 05-09-2019. [Consulta: 7 març 2020].
* ↑ 20minutos. «Mundial de Francia 2019: la brecha de género en el fútbol femenino es todavía un abismo» (en castellà), 06-06-2019. [Consulta: 7 març 2020].
* ↑ Alcoy, Radio. «Femenino histórico» (en castellà), 05-03-2019. [Consulta: 7 març 2020].
* ↑ «Competiciones» (en castellà). Arxivat de l'original el 2021-12-07. [Consulta: 7 març 2020].
* ↑ «CD Alcoyano Femenino». [Consulta: 7 març 2020].

## Enllaços externs

* https://www.lesmuntanyes.com/2019/12/09/ainara-pareja-som-moltes-dones-juntes-lluitem-++i-ho-aconseguim-tot-si-anem-a-una/
* https://pagina66.com/art/91166/aitana-y-ainara-las-chicas-guerreras-del-reto-passion-66
# Club Escacs Vulcà

El Club Escacs Vulcà fou una entitat esportiva de Barcelona. Fundat l'any 1950, s'instal·là al bar Vulcano del barri de Gràcia de Barcelona.
Fou un dels clubs amb més títols de tot l'Estat Espanyol. Guanyà el Campionat de Catalunya en onze ocasions (1978, 1979, 1981, 1983, 1984, 1985, 1988, 1990-93) i el d'Espanya en nou (1980-84, 1986, 1987, 1989, 1995). El 1998, quan necessità un local propi, decidí emprendre la fusió amb el Club Escacs Barcelona, que va tenir lloc un any després, per crear el Club Escacs Barcelona-Vulcà esdevenint un dels clubs més potents de Catalunya.

## Referències

* ↑ «Club d'Escacs Vulcà». enciclopedia.cat. [Consulta: 8 febrer 2016].
* ↑ «Club d'Escacs Barcelona». enciclopedia.cat. [Consulta: 8 febrer 2016].
# Conducte auditiu extern

El conducte auditiu extern és una cavitat de l'orella externa té la funció de conduir el so (les vibracions provocades per la variació de pressió de l'aire) des del pavelló auricular fins al timpà. El canal auditiu mesura 25 mm i té una freqüència de ressonància que és al voltant dels 3 kHz. En la seva trajectòria presenta, de fora endins: pèls, habitualment curts, irritables davant la presència de cossos estranys; i glàndules sebàcies, productores de cerumen (cera).
El conducte auditiu actua com una etapa de potència natural que amplifica automàticament els sons més baixos que procedeixen de l'exterior. Al mateix temps, en el cas contrari, si es produeix un so molt intens que pot danyar l'oïda, el conducte auditiu segrega cerumen (cera), de manera que es tanca parcialment el conducte i el protegeix. La cera de les orelles és una substància viscosa que té certs components químics que a més de protegir l'orella dels sons forts, el protegeix d'infeccions. La cera impedeix la penetració de pols i fixa les partícules estranyes.

## Referències

* ↑ PhD, Kevin T. Patton; Mshapi, Frank B. Bell, DC; Mshapi, Terry Thompson, MS; Williamson, Peggie L. Anatomía Y Fisiología (en castellà). Elsevier Health Sciences, 2023-07-15. ISBN 978-84-1382-542-7.
* ↑ Lecciones de otorrinolaringología (en castellà). Universidad de Zaragoza, 2012-09-24. ISBN 978-84-15538-72-1.
* ↑ Abelló, 1992.

## Bibliografia

* Nieto, Carlos Suárez. Tratado de Otorrinolaringología y Cirugía de Cabeza y Cuello (eBook online) (en castellà). Ed. Médica Panamericana, 2015-07-09. ISBN 978-84-9835-514-7.
* Pere, Abelló; Quer, Miquel. Manual d'oto-rino-laringologia. Univ. Autònoma de Barcelona, 1992. ISBN 978-84-7929-458-8.
# Conducte cístic

El conducte cístic és el tub curt que connecta la vesícula biliar i al final s'uneix al conducte hepàtic comú per formar el colèdoc o conducte biliar comú. En general, es troba al costat de l'artèria quística. És de longitud variable. Conté una "vàlvula espiral", que no ofereix molta resistència al flux de la bilis.
# Componibilitat

La componibilitat (del llatí componere «posar junts») és un concepte filosòfic forjat per Leibniz per designar que quelcom és possible en relació amb alguns estats de coses, fets o circumstàncies. Leibniz establí que un element individual complet (per exemple una persona) es caracteritza per totes les seves propietats, i aquestes determinen les seves relacions amb altres elements individuals. L'existència d'un element individual pot contradir l'existència d'un altre. Un món possible comprèn elements individuals que són componibles; ço és, elements individuals que poden existir junts.
Leibniz indica que un món és un conjunt d'elements componibles, tanmateix, un món és una mena de col·lecció d'elements que Déu podria portar a l'existència. Però ni tan sols Déu pot portar a l'existència un món en què hi hagués una certa contradicció entre els seus membres o propietats.
Quan Leibniz parla d'un món possible, vol dir un conjunt de componibles, coses finites que Déu podria haver portat a l'existència si no estigués limitat per la bondat que és part de la seva natura. El món real, altrament, no és més que el conjunt de les coses finites exemplificades per Déu, perquè és el més gran en bondat, realitat i perfecció. Naturalment, el fet que es pugui experimentar aquest món (el món real) significa que hi ha almenys un món possible. Per a Leibniz hi ha un nombre infinit de mons possibles.
Alain Badiou pren aquest concepte definint la filosofia com la creació d'un «espai de componibilitat» de veritats heterogènies i Gilles Deleuze el fa servir a Cinéma II, basant-se en l'explicació de Leibniz del problema dels futurs contingents, tot creant la noció d'en-componible, i basant-se en Jorge Luis Borges explica que hi ha de fet diversos mons mútuament contradictoris.
També David Kellogg Lewis a The Paradoxes of Time Travel (1976) utilitza el concepte de componibilitat per assegurar: «Dir que quelcom pot succeir significa que el seu succés és componible amb determinats fets. Quins fets? Això està determinat, però de vegades no determinat prou bé pel context».

## Referències

* ↑ «Leibniz's Modal Metaphysics» (en anglès). Stanford Encyclopedia of Philosophy, 2013 [Consulta: 27 setembre 2016].
* ↑ Brown, Gregory, 1987. “Compossibility, Harmony, and Perfection in Leibniz,” The Philosophical Review, 96(2): 173–203.