OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lysorophus

Lysorophus és un gènere extint de lepospòndils de l'ordre Lysorophia que visqueren des de finals del període Carbonífer fins a començaments del període Permià, en el que avui són els Estats Units.

## Característiques

Presentaven cossos allargats, serpentiformes, que oscil·laven entre 7,5 i 75 cm, adaptats a una vida aquàtica. Posseïen un tronc d'unes 100 vèrtebres i una llarga cua composta per altres 15 vèrtebres addicionals. D'altra banda, les costelles eren robustes, allargades i corbades, i les potes estaven molt reduïdes. El crani era petit i les mandíbules presentaven petites dents còniques i afilats. Exhibien també llargs elements branquials, la qual cosa suggereix la presència de brànquies externes.

## Història natural

L'estudi d'Olson (1971) indica que estaven adaptats a una vida en el subsòl en zones fangoses en petits cossos d'aigües, recorrent a l'estivació com a mitjà per afrontar sequeres periòdiques.

## Referències

* ↑ Olson, E. C. (1971) A skeleton of Lysorophus tricarinatus (Amphibia:Lepospondyli) from the Hennessey Formation (Permian) of Oklahoma. Journal of Paleontology 45(3):443-449.
* ↑ Hembree, D. I. et al. (2004) Amphibian burrows and ephemeral ponds of the Lower Permian Speiser Shale, Kansas: evidence for seasonality in the midcontinent. Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology 203:127–152.
# Lyss

Lyss és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat a l'antic districte d'Aarberg i a l'actual districte administratiu del Seeland.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Louis de Koning

Louis de Koning (Brielle, Holanda Meridional, 19 de març de 1967) va ser un ciclista neerlandès que fou professional entre 1988 i 1999, i uns quants mesos l'any 2005. Les seves victòries més importants les va aconseguir a la Volta a Colònia i a la Volta a Holanda Septentrional.

## Palmarès

* 1988
** 1r a la Ronda van Midden-Nederland
** 1r al Volta a Limburg
* 1992
** 1r a la Volta a Colònia
** 1r al Gran Premi Raymond Impanis
** Vencedor d'una etapa de la Volta als Països Baixos
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Irlanda
* 1995
** 1r al Tour d'Overijssel
* 1996
** 1r al Ster van Zwolle
** 1r al Volta a Limburg
** 1r a la Parel van de Veluwe
** Vencedor d'una etapa de la Setmana ciclista del Flandes zelandès
** Vencedor d'una etapa de l'Olympia's Tour
* 1998
** 1r a la Volta a Holanda Septentrional

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1987. 90è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1991. Fora de temps

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
# Lèbedos

Lèbedos (grec antic: Λέβεδος) fou una ciutat de l'antiga Grècia de la costa occidental de l'Àsia Menor, situada entre Colofó i Teos, a 90 estadis a l'est del Cap Mionnès.
Segons Pausànies, originàriament era habitada pels caris, fins que els jonis van emigrar a la zona, suposadament dirigits per Andremó, un fill de Codros. Estrabó, en canvi, diu que va ser colonitzada per Andropomp i els seus seguidors, i que anteriorment havia portat el nom d'Artis. A Colofó es mostrava la tomba d'Andremó, al camí que travessava el riu Hales.
La ciutat va prosperar durant molt de temps, segons expliquen Hecateu, Heròdot i Tucídides, mercès al seu comerç, la fertilitat del territori i les bones aigües termals de la rodalia, que encara existeixen. Va ser destruïda per Lisímac de Tràcia, que va traslladar la seva població a Efes, i va romandre reduïda a un llogaret. En temps d'Horaci era gairebé deshabitada. Tanmateix l'esmenten diversos autors tardans, com ara Elià, Claudi Ptolemeu, Pomponi Mela i Plini el Vell.
Àtal II de Pèrgam va traslladar a Mionnès una companyia d'actors (τεχνι̃ται περὶ τὸν Δίονυσον), i els romans, per repoblar el lloc i a petició dels habitants de Teos, els van portar a Lèbedos, on van ser molt ben rebuts perquè hi restaven molt pocs habitants. A Lèbedos, els actors de tota Jònia tenien fins i tot una trobada anyal, on es feien uns jocs dedicats a Dionís. Finalment, la ciutat va continuar la seva decadència fins a despoblar-se del tot; no obstant això, el segle vii encara existia.
Les ruïnes de l'antiga ciutat es troben a la vila d'Ürkmez.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Lebedos». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 11 gener 2021].
# Los Realejos

Los Realejos és un municipi de l'illa de Tenerife, a les illes Canàries. És situat a la vall de La Orotava, a les faldes del Teide, i és format pels nuclis de Toscal-Longuera, La Cruz Santa, Tigaiga, Palo Blanco i Icod del Alto. Fou creat el 1956 de la fusió dels municipis de Realejo Alto i Realejo Bajo.

## Evolució demogràfica (1900-2007)

| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2001 | 2006 | 2007 |
| 7.039 | 8.497 | 9.601 | 12.601 | 13.917 | 15.541 | 17.777 | 21.741 | 25.721 | 29.481 | 38.031 | 36.749 | 37.224 |

## Alcaldes del Municipi

| 1 | Domingo Luis Estrada | Dictadura |
| 2 | Evelio Jiménez Fregel | Dictadura |
| 3 | Elpidio Hernández Tostes | Dictadura |
| 4 | Santiago Luis García | (PSOE) |
| 5 | Jesús Manuel Hernández García | (PSOE) |
| 6 | José Vicente González Hernández | (PSOE) |
| 7 | Oswaldo Amaro Luis | (CC) |

## Personatges il·lustres

* José de Viera y Clavijo, escriptor i il·lustrat.
* Félix Martín, periodista i escriptor.
* Antonio González González, científic.

## Referències

* ↑ «Los Realejos». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Los Reganyats

Los Reganyats és un camp de conreu del municipi de Castell de Mur, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Guàrdia de Tremp, en terres del poble de Cellers.
Està situat al nord-oest de Cellers, a l'esquerra del barranc de la Gessera, al sud-oest de la Vinya de Carrió, a llevant de Marsaborit i al nord-oest dels Canalets. El Camí de Canalets discorre a llevant de la partida.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Lèmur ratolí de Danfoss

El lèmur ratolí de Danfoss (Microcebus danfossi) és una espècie de lèmur ratolí endèmic de Madagascar. Viu als boscos caducifolis de l'oest de l'illa, en una zona situada entre el riu Sofia i el riu Maevarano. Amb una mida total de 25-29 cm, incloent-hi 15-17 cm de cua, és un lèmur ratolí relativament gran i vermellós.

## Referències

* 1 2 Garbutt, Nick. Mammals of Madagascar, A Complete Guide, 2007, p. 99.
# Lunda

«Lunda» té aquests significats:
* Lunda (llengua), llengua nigerocongolesa de la família bantu
* Lunda (thikana). thikana de Mewar
* Lunda, gènere d'ocells vegeu fraret crestat
* Lunda, membre dels lundes
* Lunda-Nord (català) o Lunda-Norte (portuguès), província del nord-est d'Angola
* Lunda-Sud (català) o Lunda-Sul (portuguès), província de l'est d'Angola
* Imperi Lunda
# Lunda-Nord

Lunda-Nord (en portuguès Lunda-Norte) és una província del nord-est d'Angola. Té una superfície de 103.000 km² i una població aproximada de 799.950 habitants el 2014. La seva capital és Lucapa, antiga capital de l'Estat angolès després de la independència. Limita al nord i a l'est amb la República Democràtica del Congo; al sud amb la província de Lunda-Sud; a l'oest amb les províncies de Malanje i de Bié. La província és rica en diamants, però està molt subdesenvolupada i empobrida.
A Lunda-Nord hi ha els pobles chokwe (tshoquoe) i lundes, entre d'altres.

## Divisió administrativa

* Xá-Muteba
* Cuango
* Capenda Camulemba
* Lubalo
* Caungula
* Cuílo
* Chitato-Dundo
* Lucapa
* Cambulo

## Història

Durant la Guerra Civil angolesa (1975-2002) un gran nombre de civils van morir en els enfrontaments entre UNITA i les Forces Armades d'Angola (FAA). Les operacions d'extracció de diamants també es van veure afectades. S'hi van enterrar un gran nombre de mines durant la civil guerra que encara són presents a la província. La lepra i elefantiasi són les principals malalties que afecten la província.

## Referències

* ↑ Cens de 2014 a Angola
* ↑ Weigert, 2011, p. 154.
* ↑ Weigert, 2011, p. 153.
* ↑ Roberts i Williams, 1995, p. 100.
* ↑ James, 2004, p. 68.

## Bibliografia

* IBP USA Staff. Angola Mineral & Mining Sector Investment and Business Guide. Int'l Business Publications, 2009. ISBN 978-1-4387-0178-3.
* James, Martin W. Historical Dictionary of Angola. Scarecrow Press, 2004. ISBN 978-0-8108-6560-0.
* Roberts, Shawn; Williams, Jody. After the Guns Fall Silent: The Enduring Legacy of Landmines. Oxfam, 1995. ISBN 978-0-85598-337-6.
* Stead, Mike; Rorison, Sean. Angola. Bradt Travel Guides, 2013. ISBN 978-1-84162-443-3.
* Weigert, Stephen L. Angola: A Modern Military History, 1961-2002. Palgrave Macmillan, 2011. ISBN 978-0-230-33783-1.
# Luci Plauci Planc

Luci Plauci Planc (en llatí Lucius Plautius Plancus) va ser un magistrat romà. Era germà de Luci Munaci Planc (cònsol 42 aC) (Lucius Munatius L. F. L. N. Plancus) i de Tit Munaci Planc Bursa (Titus Munatius Plancus Bursa). Va ser adoptat per Luci Plauci (Lucius Plautius) i va agafar el seu nom familiar però va conservar el seu cognom. El seu nom original era Gai que va canviar per Luci, encara que apareix alguna vegada com Gai Plauci Planc (per exemple a Valeri Màxim).
Va ser un dels proscrits pels triumvirs al segon triumvirat l'any 43 aC amb el consentiment del seu germà Luci Munaci Planc. Es va refugiar a Salernum (Salern) però la seva vida refinada i els perfums que portava el van delatar i encara que es va poder escapar, els seus esclaus va ser agafats i torturats, exigint per posar fi a la tortura, la seva entrega. Planc llavors es va entregar voluntàriament i se suposa que va ser executat, tot i que no es diu expressament.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 384.
# Luci Pinari Natta (mestre de la cavalleria)

Luci Pinari Natta (en llatí: Lucius Pinarius Natta) va ser un militar romà que va viure al segle iv aC. Formava part de la gens Pinària, una molt antiga gens romana, i portava el cognomen Natta.
Va ser magister equitum del dictador Luci Manli Capitolí l'any 363 aC. Després va ser pretor el 349 aC. Titus Livi no dona el seu cognomen, però aquest apareix als Fasti.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1143.
# M.A.R.

«M.A.R.» té aquests significats:
* Miguel Ángel Rodríguez Bajón (Valladolid, 1964), polític espanyol.
* OSSA Mick Andrews Replica, model de motocicleta aparegut el 1972.
# Léon Bouly

Léon Guillaume Bouly (1872 - 1932) va ser un inventor francès que va crear el terme "cinematògraf".

## Invencions

Léon Bouly, després d'experimentar en l'àmbit de la cronofotografia, l'any 1892, va invertir en una patent per a un aparell que va anomenar "Cinematògraf" i que, segons ell, era capaç d'enregistrar automàticament i sense interrupcions una sèrie de negatius en moviment. En aquest aparell, la pel·lícula era arrossegada per un corró i aturada intermitentment per un interruptor.
El 27 de desembre de 1893, Bouly va dipositar una segona patent per una nova versió del seu aparell que ara era capaç no només d'enregistrar imatges, sinó també de projectarles. Aquest nou "Cinematògraf" utilitzava una delicada pel·lícula sense perforacions que, en un principi, no permetrien una projecció estable. No obstant això, no existeix cap article o document de l'època que testifiqui de cap projecció exitosa duuta a terme amb aquest aparell. Avui dia, s'hi conserven dos exemplars al Conservatoire National des Arts et Métiers a París, però el seu funcionament tampoc ha pogut ser demostrat mai.
L'any 1894, Bouly no va ser capaç de seguir pagant la seva patent i el terme de "cinematògraf" va quedar lliure un altre cop, de la qual cosa els Germans Lumière van aprofitar-se en comprar els drets del dispositiu i el nom, el qual van aplicar al seu propi aparell l'any 1895, el Cinematògraf que avui dia tots coneixem.

## Referències

* ↑ «Who's Who of Victorian Cinema». www.victorian-cinema.net. [Consulta: 15 desembre 2016].
# Léon Bollendorff

Dr. Léon Bollendorff (Wasserbillig, 31 de març de 1915 - Ciutat de Luxemburg, 5 de juny de 2011) fou un professor, filòleg i polític luxemburguès, membre del Partit Popular Social Cristià.
Exercí de President de la Cambra de Diputats de Luxemburg entre el 9 d'octubre de 1979 i el 18 de juliol de 1989. També fou membre del consell comunal de Ciutat de Luxemburg, exercint el càrrec d'échevin. Fou membre de la Resistència luxemburguesa contra l'ocupació alemanya. Durant la vaga general de 1942 fou detingut i enviat al camp de concentració de Hinzert i després al camp de treballs forçats de Dombrowika, a Lublin (Polònia). Era casat amb Margot Kinnen fins al 2006, any de la seva mort, i van tenir quatre fills.

## Referències

* ↑ «Léon Bollendorff ist tot» (en alemany). Luxemburger Wort, 15-03-2012 [Consulta: 10 gener 2022].
* ↑ «Rulers: Luxembourg» (en anglès). Rulers.org. [Consulta: 2 desembre 2015].
* ↑ «Appointment of members of the Committee of the Regions» (en anglès). Comissió Europea, 27-01-1994.
* ↑ Kayser, Steve. «L'Athénée de 1945 à 1993». A: 400 Joer Kolléisch. tom II: L'Athénée et ses Grands Anciens 1815-1993. Luxemburg: Editions Saint-Paul, 2003, p. 187. ISBN 2879634199.
# MPS Group Championships 2009

El Torneig de Ponte Vedra Beach 2009, també conegut com a MPS Group Championships 2009, és un esdeveniment de tennis femení sobre terra batuda que pertany als International tournaments de la WTA. La 30a edició del torneig es va celebrar entre el 4 i el 12 d'abril de 2009 al Sawgrass Country Club de Ponte Vedra Beach, Florida, Estats Units.

## Quadre individual femení

| Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | N. Petrova | 6 | 6 | |
| WC | M. Keys | 3 | 2 | | 1 | N. Petrova | 4 | 6 | 7 |
| | K. Bondarenko | 6 | 4 | 3 | 7 | A. Bondarenko | 6 | 3 | 6⁵ |
| 7 | A. Bondarenko | 4 | 6 | 6 | | | | | | 1 | N. Petrova | 4 | 6 | 2 |
| LL | V. Lepchenko | 6 | 3 | 4 | | | | | | 5 | A. Wozniak | 6 | 4 | 6 |
| | T. Paszek | 3 | 6 | 6 | | T. Paszek | 3 | 6 | 6$^7$ | | | | | |
| | S. Lisicki | 6 | 6$^3$ | 4 | 5 | A. Wozniak | 6 | 3 | 7 | | | | | |
| 5 | A. Wozniak | 3 | 7 | 6 | | | | | | | | | | | 5 | A. Wozniak | 1 | 2 |
| | I. Vesninà | 1 | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 2 | C. Wozniacki | 6 | 6 |
| | P. Mayr | 6 | 3 | 2 | | I. Vesninà | 7 | 6⁵ | 6 | | | | | |
| Q | A. Rodiónova | 1 | 3 | | 3/WC | D. Cibulkova | 5 | 7 | 3 | | | | | |
| 3/WC | D. Cibulkova | 6 | 6 | | | | | | | | I. Vesninà | 6 | 3 | 6⁵ |
| 8 | B. Mattek-Sands | 3 | 5 | | | | | | | 2 | C. Wozniacki | 2 | 6 | 7 |
| WC | D. Hantuchova | 6 | 7 | | WC | D. Hantuchova | 2 | 2 | | | | | | |
| | V. Razzano | 3 | 5 | | 2 | C. Wozniacki | 6 | 6 | |
| 2 | C. Wozniacki | 6 | 7 | | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial
Ponte Vedra Beach :
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010 :
Sony Ericsson WTA Tour 2009
< 2008
2010 > :
WTA Tour Championships, Doha  · WTA Tournament of Champions, Bali :
# MTV (desambiguació)

«MTV» té aquests significats:
* MTV, cadena de televisió Music Television
* MTV (Mototrans Virgili), continuadora de l'empresa Mototrans de Barcelona
# Mal·lardita

* No s'ha de confondre amb el també mineral mal·ladrita..
La mal·lardita és un mineral de la classe dels sulfats que pertany al grup de la melanterita. Rep el seu nom en honor del cristal·lògraf, enginyer de mines i mineralogista francès François Ernest Mallard (1833-1894).

## Característiques

La mal·lardita és un sulfat de fórmula química MnSO₄·7H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic. Apareix en forma de masses de fibres, de fins a 12 mm, eflorescències i crostes. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la mal·lardita pertany a «07.CB: Sulfats (selenats, etc.) sense anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: dwornikita, gunningita, kieserita, poitevinita, szmikita, szomolnokita, cobaltkieserita, sanderita, bonattita, aplowita, boyleïta, ilesita, rozenita, starkeyita, drobecita, cranswickita, calcantita, jôkokuïta, pentahidrita, sideròtil, bianchita, chvaleticeïta, ferrohexahidrita, hexahidrita, moorhouseïta, niquelhexahidrita, bieberita, retgersita, boothita, melanterita, zincmelanterita, alpersita, epsomita, goslarita, morenosita, alunògen, metaalunògen, aluminocoquimbita, coquimbita, paracoquimbita, romboclasa, kornelita, quenstedtita, lausenita, lishizhenita, römerita, ransomita, apjohnita, bilinita, dietrichita, halotriquita, pickeringita, redingtonita, wupatkiïta i meridianiïta.

## Formació i jaciments

La mal·lardita és un mineral rar format per l'oxidació dels sulfurs i carbonats de Fe-Mn en condicions d'humitat relativa saturada; generalment post-mina, quan pot ser estacional. Va ser descoberta a la mina Lucky Boy, situada a les muntanyes Oquirrh (Utah, Estats Units). També ha estat descrita un altre indret de les muntanyes Oquirrh, a la mina Moon Anchoor (Colorado, EUA), diversos indrets de Nou Mèxic, Broken Hill (Nova Gal·les del Sud, Austràlia), les mines Rio Tinto (Huelva, Espanya), Sainte-Marie-aux-Mines (Alt Rin, França), Grotta del Vetriolo (Trento, Itàlia), la mina Johkoku (Hokkaido, Japó), dos indrets de la Bohèmia (República Txeca) i el primer con d'escòria del Tolbàtxik (Kamtxatka, Rússia).
Sol trobar-se associada a altres minerals com: melanterita mangànica (Mina Lucky Boy, Utah, EUA); jokokuïta, ilesita, rodocrosita, calcita mangànica, kutnohorita (mina de Jokoku, Japó); alabandita (Broken Hill, Austràlia); melanterita, chvaleticeïta, epsomita, jokokuita, rozenita, ilesita, copiapita, i guix (Chvaletice, República Txeca).

## Referències

* 1 2 «Mallardite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 15 juliol 2017].
* 1 2 3 «Mallardite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 15 juliol 2017].
# Malàkhovo (Bélgorod)

* Per a altres significats, vegeu «Malàkhovo».
Malàkhovo - Малахово (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 19 habitants. Pertany al districte (raion) de Gubkin.

## Referències

* ↑ «Генеральный план Губкинского городского округа». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Kladovoye» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-03-10. [Consulta: 10 març 2022].
# Mantidactylus kely

Mantidactylus kely és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Està en perill d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Mantidactylus kely. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 5 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Mantidactylus liber

Mantidactylus liber és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Viu en boscos humits tropicals i subtropicals, aiguamolls i boscos força degradats.
Està en perill d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Mantidactylus liber. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 5 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Maodez Glanndour

Maodez Glanndour fou el sobrenom de Loeiz ar Floc'h (Pontrev, 1909 - Lannion, 1986), sacerdot i escriptor en bretó. Va exercir com a rector a Louannec, participà en la reforma de l'ortografia del bretó el 1941 i va dirigir algunes revistes bretones entre 1940 i 1970, d'aparició esporàdica:
* Studi hag Ober, consagrada a la recerca teològica i a la publicació dels textos litúrgics per a les celebracions religioses en bretó.
* Kaieroù Kristen
* Gwerin consagrada a l'edició de reculls folklòrics de cançons bretones populars
* Ar Bedenn evit ar Vro, però aquestes revistes, publicades principalment entre 1940 i 1970, foren bastant esporàdiques i no tenien base popular.

## Publicacions

L'essencial de la seva obra està formada pels seus reculls de poemes com Troellennoù Glas (Les Espirals blaves), Bragerizoù Ene (Les joies de l'ànima), apareguts el 1937 i el 1939 a Gwalarn, grans poemes com « Imram » (« Navegació ») (1941), « Milc'hwid ar Serrnoz » (« La maledicció del crepuscule ») (1946), que ha estat traduït al francès per Armand Robin, i que fou recollit amb altres poemes llevat el « Milc'hwid » el 1949 al recull : Komzoù bev (Paraules vives) reeditat el 1984 per Al Liamm.
El 1949, igualment, « Telenngan d'an teir vertuz »" (« Oda a les tres virtuts »). El 1951, « Kanadeg evit Nedeleg » (« Cantata per Nadal «) reeditat el 1984 per Al Liamm amb « Milc'hwid ar Serrnoz » en un volum amb el títol de Telennganoù. El 1979, « Vijilez an deiz diwezhañ » (« Nocturn del darrer dia »), el darrer i el més profètic dels seus poemes. El 1983, « Va levrig skeudennoù » (« El meu petit llibre d'imatges »). També ha estat autor de nombroses traduccions al bretó de texts grecs dels Evangelis i de texts originals hebreus de la Bíblia en col·laboració amb l'abat Gwilherm Dubourg, amb qui treballà sobre un projecte comú durant molts anys.
Va publicar dos reculls de texts de filosofia a Al Liamm, "Kregin-mor" (Cloïsses marines) 1987, "Dre inizi ar Bed Keltiek" (Per les illes del món cèltic) 1991. També va estudiar la literatura oral i amb Jean-Pierre Foucher publicà un recull de poemes populars de Bretanya (2 toms 10-18, 1977), "Le Brasier des ancêtres" (edició bilingüe).
# Mare de Déu de la Mercè (la Morera de Montsant)

Mare de Déu de la Mercè és una església del municipi de la Morera de Montsant (Priorat) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'una petita església d'una sola nau, amb presbiteri més alt que la resta del conjunt. La façana té un finestral allargat i un campanar d'espadanya de dos pisos, el primer dels quals és amb una arcada ogival i el segon d'obra de maó corresponent al període barroc.
L'església és bastida amb gres vermell, amb blocs de mides regulars que arriben al peu de l'espadanya. Tots els murs foren arrebossats, segurament al S.XVIII, quan es feren les noves esglésies i s'aixecà la segona espadanya. L'interior és tot enguixat i les formes han quedat extremadament dissimulades, mantenint una coberta amb volta de canó rebaixat.

## Història

No hi ha dades relacionades amb la construcció, però en funció de la instal·lació dels cartoixos, cal pensar que fou bastida a la fi del segle xii o principis del XIII i seria contemporània a l'església del monestir. L'acabament dins del període gòtic implicaria una construcció espaiada en el temps en funció de les necessitats o donatius rebuts.
Les obres d'enguixament i arrebossat exterior caldria datar-les a finals del S.XVII o inicis del S.XVIII, quan es varen dur a terme les obres de la Cartoixa es van fer obres a la cartoixa.

## Referències

* 1 2 3 4 «Mare de Déu de la Mercè». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 desembre 2015].

## Enllaços externs

* «Mare de Déu de la Mercè». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.