OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Matilde Álvarez del Valle

Matilde Álvarez del Valle (Badajoz, 1840 - ?, ?) va ser una pintora espanyola.
Va néixer a Badajoz el 1840. Habitualment és citada com a pintora d'afecció. El 1856, moment en què residia a Toledo, va enviar a l'Exposició Nacional de Belles Arts Un retrat de senyora i, a la de 1862, dos més, dels quals un era un autoretrat. A banda, d'això es desconeixen les seves activitats a la ciutat, si bé podria haver establert relacions amb altres pintores locals, com Leopolda Gassó.

## Referències

* ↑ Ossorio y Bernard. Galería biográfica de artistas españoles del siglo XIX. Madrid: Imprenta de Moreno y Rojas, 1883-1884, p. 32.
* ↑ Díaz Pérez, Nicolás. Diccionario histórico, biográfico, crítico y bibliográfico de autores, artistas y extremeños ilustres (en castellà). Madrid: Imprenta Viuda é hijos de Abiezo, 1884, p. 35.
* ↑ García Martín, Francisco. Leopolda Gassó y Vidal (en castellà). Toledo: Editorial Ledoria, 2020, p. 74.
# Martinho Martins Mukana

Martinho Martins Mukana (Maputo, 5 de juliol de 1982), anomenat Paíto, és un exfutbolista moçambiquès de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Moçambic.
Pel que fa a clubs, destacà a Sporting CP, Sion i Neuchâtel Xamax. El 2006 va ser fitxat pel RCD Mallorca, qui immediatament el cedí al SC Braga.

## Referències

* ↑ «Mozambique shaken up». BBC Sport, 04-04-2002. [Consulta: 1r octubre 2009].
* ↑ Martinho Martins Mukana a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Martinho Martins Mukana Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ «Paíto: «Foi um golo à leão»» (en portuguès). Record, 28-01-2005 [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ Palma, Irene. «Suíça: Paíto assina contrato de três anos com o Sion» (en portuguès). Mais Futebol, 19-07-2007. [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ «Paito von Sion nach Neuenburg –– Deana von Vaduz zu Sion» (en alemany). BZ Basel, 20-05-2010. Arxivat de l'original el 23 de març 2020. [Consulta: 17 setembre 2019].
* ↑ Paíto in pact with Braga; UEFA, 3 juliol 2006
* ↑ Martinho Martins Mukana, Fitxa a Soccerway
# Martingala

En teoria de la probabilitat, una martingala és una successió de variables aleatòries (és a dir, un procés estocàstic) pel qual, en qualsevol temps, l'esperança condicional del següent valor de la seqüència és igual al valor previ, independentment dels valors previs.
# Massacre dels Llatins

La Massacre dels Llatins (grec: Σφαγὴ τῶν Λατίνων, Sfagí ton Latínon; italià: Massacro dei Latini) fou una massacre dels habitants catòlics (dits «llatins») de Constantinoble, la capital de l'Imperi Romà d'Orient, l'abril del 1182. Després de la mort de Manuel I Comnè el setembre del 1180, essent el seu fill i successor Aleix II Comnè menor d'edat, el poder havia quedat en mans d'una regència encapçalada per l'emperadriu mare, Maria d'Antioquia. Les tendències occidentalitzants de Maria, juntament amb el tracte de favor que dispensava als mercaders llatins i els escàndols que havia protagonitzat amb el seu amant, havien alimentat el ressentiment de la població constantinopolitana envers els venecians, els genovesos i altres llatins. El 1182, el cop d'estat reeixit d'un dels cosins de Manuel, Andrònic Comnè, fou el detonant perquè totes les tensions i tota la xenofòbia acumulades durant aquest temps es desfermessin en una espirall de violència desmesurada. La turba calà foc a les cases, els hospitals i les esglésies dels llatins. Gairebé tots els habitants catòlics de la ciutat perderen la vida en aquest tumult, incloent-hi les dones, els infants, els ancians i fins i tot els convalescents. El legat papal fou decapitat i el seu cap fou arrossegat pels carrers lligat a la cua d'un gos.
| « | [Els amotinats] passaren dones i nens a l'espasa. Ara bé, el més espantós fou veure com esventraven dones embarassades amb l'espasa. | » |
| — Eustaci de Tessalònica |||
La massacre contribuí al clima de desconfiança mútua que dues dècades més tard desembocaria en el saqueig de Constantinoble durant la Quarta Croada.

## Notes

* ↑ Conegut igualment pel nom anacrònic de Imperi Bizantí.

## Referències

* 1 2 Norwich, 1995, p. 143.
* ↑ Ruiz-Domènec, Hernández de la Fuente i García, 2022, p. 110.

## Bibliografia

* Norwich, J. J. Byzantium: The Decline and Fall (en anglès). Viking, 1995. ISBN 0-670-82377-5.
* Ruiz-Domènec, J. E.; Hernández de la Fuente, D.; García, J. C. «Byzantium: De erfenis van het Romeinse Rijk» (en neerlandès). National Geographic, 2022.
# Matilde d'Artois (1268–1329)

Matilde d'Artois (en francès: Mahaut d'Artois) (1268-París, 28 d'octubre de 1329), també coneguda com a Mathilda, va ser una noble francesa, filla única de Robert II d'Artois, comte d'Artois i Amicia de Courtenay.

## Llinatge

Els seus avis paterns van ser Robert I, comte d'Artois, i Matilde de Brabant. Els seus avis materns van ser Pere de Courtenay, senyor de Courtenay i Perronelle de Joigny.

## Germans

* Felip d'Artois (1269-1298), casat amb Blanca de Dreux, filla de Joan II, duc de Bretanya, de qui va tenir cinc fills.
* Robert d'Artois (n. 1271), va morir jove.

## Matrimoni i descendència

El 1291, Matilde es va casar amb Otó IV, comte de Borgonya, de qui va tenir tres fills, incloent dues filles que van contreure matrimoni amb els prínceps de França:
* Joana II (1292-1330), casada amb Felip de Poitiers, després rei Felip V,
* Blanca (1296?-1326), casada amb Carles IV de França,
* Robert (1300-1315).
A causa de la mort prematura del seu germà Felip el 1298, va heretar el comtat d'Artois a la mort del seu pare el 1302, en lloc del seu nebot Robert (la pretensió d'aquest últim a l'herència es va fonamentar en la proximitat consanguínia). Encara que ell va desafiar aquesta decisió en repetides ocasions, els drets de Matilde sobre el comtat van ser mantinguts constantment. Va ser una administradora capaç i va aconseguir derrotar moltes rebel·lions perpetrades per membres de la noblesa. El seu principal administrador va ser el bisbe de la diòcesi d'Arres, Thierry d'Hérisson. A la seva mort el 1329, el comtat, el va heretar la seva filla Joana, comtessa de Borgonya, reina vídua de Felip V de França.
Després de la mort del rei nounat Joan I de França, es va rumorejar en el regne que Matilde l'havia enverinat, ja que va manifestar un sospitós gran interès a presentar el rei als grans barons, després de la qual cosa, aqueixa mateixa nit, havent gaudit de bona salut, el rei va emmalaltir i va morir a l'alba l'endemà. A la seva mort, el comtat va ser heretat per la seva filla Joana II, comtessa de Borgonya.

## En la ficció

Matilde d'Artois és un dels personatges principals dels Reis maleïts, una sèrie de novel·les històriques escrites per Maurice Druon. Druon la descriu com l'enverinadora del rei Lluís X i el seu fill nounat, per ser al seu torn enverinada per una serventa femenina, que originàriament la va ajudar a enverinar els reis. Va ser representada per Hélène Duc en la minisèrie per a televisió de l'any 1972 i per Jeanne Moreau en el remake de l'any 2005.

## Referències

* ↑ Généalogie de Mathilde d'Artois, seconde épouse d'Othon V de Bourgogne sur le site Medieval Lands
* 1 2 Burke's Peerage
* ↑ Small, Carola M. Messengers in the County of Artois, 1295-1329. 25. Canadian Journal of History, 1990, p. 163–175 [Consulta: 15 agost 2012]. Arxivat 2013-07-29 a Wayback Machine.
* ↑ «El caso de Juan I el Póstumo». Arxivat de l'original el 2009-10-02. [Consulta: 11 març 2016].
# Mas Puig (Arbúcies)

Mas Puig és una masia d'Arbúcies (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Es tracta d'un conjunt arquitectònic originari del segle xviii però totalment reformat al segle XX en unes obres pendents de ser acabades.

## Descripció

L'edifici és de dues plantes i golfes, amb vessants a laterals, cornisa catalana i voladís a la part frontal, deixant veure les mènsules de fusta de la coberta. A la façana principal, trobem tres finestres envoltades de pedra granítica a la primera planta, i dues més que flanquegen l'entrada a la planta baixa. Destaca la gran arcada de la portalada d'arc de mig punt i els ornaments en relleu que l'envolten, hi ha també un rellotge de sol esculpit en pedra i ornamentació renaixentista sobre la finestra central del primer pis. Pel que fa a inscripcions a la pedra, en trobem una a la dovella del mig de l'arc de l'entrada amb el nom de “Mas Puig” i una creu.
Aquest cos central de l'edifici té una galeria de set arcs de mig punt a la part superior, ara bé, la restauració ha conservat altres elements originals de la casa, com la torre quadrada de quatre plantes que es dreça a la dreta del cos principal. Té les obertures quadrangulars en pedra i una galeria de tres arcs a l'última planta.
Una de les façanes laterals té forma basilical i s'hi adossen altres dependències que segueixen la mateixa tipologia, donant una forma complexa al conjunt.
L'interior està totalment buit, inacabat, però es pot veure en alguns sostres les voltes de creuaria i portes amb arc rebaixat de rajol.

## Història

Al 1246 apareix una tal Ermessenda de Puig, i al 1255 un tal Pere de Puig. El trobem documentat al 1497 i 1515 en els Fogatges de la Batllia de n'Orri.
Documentat en el Cadastre de 1743, quan Martí Puig declara la seva casa i una altra, possiblement la casanova d'en Puig. També apareix en el cadastre de 1800, i seguidament en el llistat de les cases de pagès del rector de la parròquia del 1826.
En el padró de 1883 hi consta una família de set membres, en el 1940 apareix habitada per una família de set persones. També ens apareix en el mapa de Juli Serra de 1890.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Mas Puig». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 setembre 2017].
# Melody (pel·lícula)

Melody és una pel·lícula britànica de 1971, dirigida per Waris Hussein, sobre l'amor d'infantesa. El títol a la seva estrena al Regne Unit era S.W.A.L.K. (Sealed With A Loving Kiss (Segellat amb un petó afectuós) un missatge d'amor tradicionalment escrit pels col·legials britànics. La pel·lícula té com a protagonistes Jack Wild, Mark Lester i Tracy Hyde. Als Estats Units i a la Gran Bretanya, la pel·lícula no va tenir un gran èxit. El va tenir per contra al Japó i a Amèrica Llatina, sobretot a l'Argentina i a Xile. Ha estat doblada al català.

## Argument

Aquesta història romàntica és contada des del punt de vista dels nens de la història, els adults no juguen més que papers secundaris. Daniel Lattimer (Mark Lester) fa amistat amb Ornshaw (Jack Wild), un noi pertorbador. Un dia, Daniel s'enamora de Melody Perkins (Tracy Hide) i anuncien als seus pares la seva intenció de casar-se, no en el futur, però a partir d'ara. Tanmateix, els adults, tant els pares com els professors, no els prenen seriosament. Ornshaw tampoc ja que pensa que Melody li roba el seu amic. Més tard, tanmateix, Ornshaw i els seus altres camarades ajuden la jove parella. Es reuneixen en una via fèrria desafectada per casar la parella, però els professors els segueixen i intenten agafar-los. Els nens els escapen i fan explotar un cotxe. Melody i Daniel, ajudats per Ornshaw, fugen amb una vagoneta sobre els rails.

## Repartiment

* Tracy Hyde: Melody Perkins
* Mark Lester: Daniel Latimer
* Jack Wild: Ornshaw
* Sheila Steafel: Mrs. Latimer
* Keith Barron: Mr. Latimer
* Roy Kinnear: Mr. Perkins
* Hilda Barry: Àvia Perkins
* Peter Walton: Fensham
* Kay Skinner: Peggy
* William Vanderpuye: O'Leary
* Camille Davies: Muriel
* Craig Marriott: Dadds
* Billy Franks: Burgess
* Tim Wylton: Mr. Fellows
* June Jago: Miss Fairfax
* Neil Hallett: L'home a l'hospital
* Ken Jones: Mr. Dicks
* Lesley Roach: Rhoda
* Colin Barrie: Chambers
* June C. Ellis: Miss Dimkins
* James Cossins: Headmaster
* Kate Williams: Mrs. Perkins
* Dawn Hope: Maureen

## Referències

* ↑ «Melody». Ésadir.cat. [Consulta: 16 agost 2022].
* ↑ «Melody». The New York Times.
# Melodineae

Melodineae és una tribu de la subfamília de les Rauvolfioideae que pertany a la família de les Apocynaceae. Comprèn 8 gèneres.

## Gèneres

* Craspidospermum -
* Diplorhynchus -
* Dyera -
* Gonioma -
* Kamettia -
* Melodinus -
* Pycnobotrya -
* Stephanostegia

## Referències

* USDA: GRIN Taxonomy for Plants (21 de març de 2006)
# Mausoleu dels Barons de Ribelles

El Mausoleu dels Barons de Ribelles és una obra de Ribelles, al municipi de Vilanova de l'Aguda (Noguera) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El Mausoleu dels Barons de Ribelles està format per un petit atri d'accés i un espai absidiat de planta octogonal, amb una girola en la que es troben els sepulcres dels senyors. Encara hi ha, després de les mutilacions de la guerra i postguerra, algunes restes de forja de ferro a la part de l'altar.

## Història

El Mausoleu és el principal element del cementiri de Ribelles. Està situat molt a prop del castell.

## Referències

* 1 2 «Mausoleu dels Barons de Ribelles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 setembre 2017].
# Menor

«Menor» té aquests significats:
** Menor d'edat, persona que no ha arribat a l'edat adulta
** Art menor, vers que té vuit o menys síl·labes i se senyala la rima amb lletres minúscules
** Caça menor, caça en què es persegueix a qualsevol animal salvatge menor que una guineu
** Consolda menor
** Edda Menor, obra en prosa de Snorri Sturluson, composta vers el 1220
** Orde menor, grau tradicional de l'orde sacramental en el catolicisme
** Menor, frare de l'Orde dels Frares Menors Caputxins, orde mendicant
** Menor, frare de l'Orde de Frares Menors, orde mendicant masculí de dret pontifici
** Sirtis Menor, golf de la costa de la moderna Líbia
** Basílica menor
* Astronomia:
** Ca Menor, constel·lació moderna i una de les 48 constel·lacions ptolemaiques
** Cos menor del sistema solar
** Ossa Menor o Carro Menor, constel·lació de l'hemisferi nord
** Lleó Menor, constel·lació de l'hemisferi nord
** Planeta menor
* Biografies:
** Agripina Menor (Oppidium Ubiorum, 15 dC -?), filla d'Agripina I i de Germànic. Va néixer vers l'any quarter de les legions romanes al Rin
** Antònia Menor (36 aC, Atenes-?), filla petita de Marc Antoni i Octàvia
** Fàbia Menor, filla del patrici Marc Fabi Ambust
** Faustina Menor, filla d'Ànnia Galèria Faustina i Antoní Pius
** Jaume el Menor
** Júlia Menor, germana de Juli Cèsar
** José Menor (Sabadell, 1977), pianista i compositor català
** Licínia Menor, dama romana, filla de Publi Licini Cras Dives Mucià, cònsol el 131 aC
** Macrià Menor
** Octàvia Menor
** Servília Menor, germana de Servília Major i de Marc Livi Drus (tribú de la plebs el 91 aC)
* Matemàtiques:
** Menor (àlgebra lineal)
** Major i menor (elements)
** Semieix menor
* Música:
** Acord menor
** Escala menor
** Escala menor harmònica
** Escala menor melòdica
** Escala menor natural
** Relatiu menor, tonalitat major o, a l'inrevés, el relatiu principal d'una tonalitat menor
* Músculs:
** Múscul adductor menor de la cuixa, múscul fort darrere del múscul pectini
** Múscul oblic menor de l'ull,
** Recte anterior menor del cap, múscul curt i pla
** Múscul serrat menor posterior i superior
** Múscul serrat menor posterior i inferior, múscul serrat del tronc
** Múscul palmar menor
** Múscul psoes menor, múscul esquelètic llarg, prim que es troba per davant del múscul psoes major
** Múscul pectoral menor
** Múscul gluti menor
** Múscul romboide menor
** Múscul recte posterior menor del cap
** Múscul complex menor
** Múscul zigomàtic menor, múscul de la cara
** Múscul oblic menor de l'abdomen, múscul de l'abdomen
** Múscul rodó menor
Viccionari
# Menjamel d'orelles rosades

El menjamel d'orelles rosades (Myza sarasinorum) és un ocell de la família dels melifàgids (Meliphagidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos a les muntanyes de Sulawesi.

## Referències

* ↑ «Menjamel d'orelles rosades». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Medellín (Badajoz)

Medellín és un municipi de la província de Badajoz, a la comunitat autònoma d'Extremadura. L'any 1485 va néixer en aquest poble, de l'aleshores Corona de Castella, Hernan Cortés, conqueridor de l'Imperi Asteca.

## Patrimoni històric

* Castell de Medellín.
* Teatre romà.
* Antiga església de Sant Jaume.
* Pont de Medellín (s. XVII), sobre el riu Guadiana.

## Referències

* ↑ EPA.com.es. «Badajoz municipios de más y menos de 5000 habitantes» (en castellà), maig 2020. [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ http://www.biografica.info/biografia-de-cortes-hernan-620 Arxivat 2013-10-05 a Wayback Machine. (en castellà).
# Miguel de Cámara Cendoya

Miguel de Cámara Cendoya fou un advocat i polític valencià, fill polític d'Augusto Gómez Porta, metge i alcalde de Dénia entre 1899 i 1901 i 1924 i 1925.

## Biografia

Fou membre de la maçoneria, alt empleat de Telefònica i militant del Partit Republicà Radical, partit amb el qual fou elegit regidor i tinent d'alcalde a l'ajuntament de Madrid el 1931 i diputat per la província d'Alacant a les eleccions generals espanyoles de 1931 i 1933.
Fou també secretari polític d'Alejandro Lerroux i donà suport a l'estatut regional valencià. Fou nomenat subsecretari de la presidència durant el govern de Manuel Portela Valladares, raó per la qual fou expulsat del partit. Després de la guerra civil espanyola fou jutjat pel Tribunal Especial de Repressió de la Maçoneria i del Comunisme i empresonat uns quants anys a Madrid, el Puerto de Santa María i Burgos.

## Referències

* ↑ L'alcalde oblidat de Dénia que va lluitar contra les epidèmies i va idear una ciutat plena d'arbres, lamarinaplaza.com
* ↑ Sampedro Ramo, Vicent. Los hijos de la viuda: La masonería en la ciudad de Alicante (1893-1939). San Vicent del Raspeig: Ajuntament d'Alacant · Publicacions de la Universitat d'Alacant, 2017, p. 225. ISBN 978-84-9717-549-4.

## Enllaços externs

* Fitxa històrica del Congrés dels Diputats
* Alguns detalls biogràfics
* Història de la Maçoneria Arxivat 2008-09-22 a Wayback Machine.
* Biografies de polítics valencians Arxivat 2009-09-20 a Wayback Machine.
# Meighan Simmons

Meighan Simmons (Fayetteville, 25 de gener de 1992) és una jugadora de bàsquet estatunidenca professional. Mesura 1,75 m. d'alçària i juga en la posició d'escorta.
Es va formar als Tennessee Lady Vols, on amb una mitjana de 6,5 punts, 2,7 rebots i 2,7 assistències va ser triada en el lloc número 26 del Draft de la WNBA del 2014 per New York Liberty. Abans de debutar va ser traspassada a l'Atlanta Dream, on va jugar dues temporades. La temporada 2014-15 va fer el salt a Europa, fitxant per l'ICIM Arad romanès, per passar a jugar la temporada següent a l'Umbertide italià. Després va jugar l'Euroleague Women amb el Wisla Crackòvia de Polònia. La temporada 2017-18 va jugar a Rússia, amb l'Sparta&K Moscow Region Vidnoje aconseguint una mitjana de 12 punts per partit. La temporada 2018-19 va fitxar per l'Snatt's Femení Sant Adrià de la lliga espanyola.

## Referències

* 1 2 «Meighan Simmons sustituye a Wright en Snatt´s Femení Sant Adrià» (en castellà). En cancha, 28-10-2018 [Consulta: 15 gener 2019]. Arxivat 16 de gener 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «El Snatt’s Femení Sant Adrià ficha a Meighan Simmons» (en castellà). Full basket, 28-10-2018 [Consulta: 15 gener 2019].
# Meigneux (Somme)

Meigneux és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 157 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Meigneux era de 157 persones. Hi havia 68 famílies de les quals 24 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 16 dones vivint soles), 20 parelles sense fills, 20 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 82 habitatges, 67 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 10 estaven desocupats. Tots els 80 habitatges eren cases. Dels 67 habitatges principals, 59 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 2 en tenien dues, 10 en tenien tres, 21 en tenien quatre i 32 en tenien cinc o més. 46 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 28 habitatges hi havia un automòbil i a 32 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Meigneux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 8 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 12 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 12 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 8 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 12 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 103 persones, 71 eren actives i 32 eren inactives. De les 71 persones actives 63 estaven ocupades (35 homes i 28 dones) i 8 estaven aturades (4 homes i 4 dones). De les 32 persones inactives 12 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Meigneux hi havia 69 unitats fiscals que integraven 166 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.641 €.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Meigneux hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Meigneux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Meigneux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Melosaure

El melosaure (Melosaurus) és un gènere d'amfibi temnospòndil estingit que va viure al període Permià, fa uns 245 milions d'anys. Les seves restes fòssils s'han trobat a Rússia.
Els seus fòssils dataven de les etapes Asselià-Oleniokià (fa 299-245 milions d'anys). Es van trobar fòssils de Melosaurus uralensis al jaciment de Sterlitamak a Baixkiria a Rússia. Segons l'envergadura dels estrats podem identificar aquesta espècie dins l'estatge Wordià (fa 268–265,8 milions d'anys).
Melosaurus feia 2,5–3 m (8,2–9,8 peus) de llargada. Vivia al voltant d'estanys, llacs, rius i aiguamolls. La dieta del Melosaurus consistia en peixos i tetràpodes més petits. Melosaurus era un poderós depredador. És molt probable que fos presa de Discosauriscus (un batrachosaure aquàtic).

## Referències

* ↑ «Melosaurus von Meyer 1857 (tetrapod)». Paleobiology Database. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ Owen «Evidences of Theriodonts in Permian Deposits elsewhere than in South Africa» (en anglès). Quarterly Journal of the Geological Society of London, 32, 1-4, 01-02-1876, pàg. 352–363. DOI: 10.1144/GSL.JGS.1876.032.01-04.41. ISSN: 0370-291X.
* ↑ Eltink, Estevan; Schoch, Rainer R.; Langer, Max C. «Interrelationships, palaeobiogeography and early evolution of Stereospondylomorpha (Tetrapoda: Temnospondyli)» (en anglès). Journal of Iberian Geology, 45, 2, 01-06-2019, pàg. 251–267. DOI: 10.1007/s41513-019-00105-z. ISSN: 1886-7995.
* ↑ Sanchez, Sophie; Klembara, Jozef; Castanet, Jacques; Steyer, J. Sébastien «Salamander-like development in a seymouriamorph revealed by palaeohistology» (en anglès). Biology Letters, 4, 4, 23-08-2008, pàg. 411–414. DOI: 10.1098/rsbl.2008.0159. ISSN: 1744-9561. PMC: PMC2610144. PMID: 18460423.