# Asmaa Aouattah

Asmaa Aouattah (Al Hoceima, 2 d'octubre de 1970) (amazic: ⴰⵙⵎⴰⴰ ⴰⵓⵟⵟⴰⵁ) és una escriptora catalanoamaziga d'origen rifeny, agent d'igualtat, professora, filòsofa i membre activa del Moviment Popular Rifeny (Hirak Rif). És llicenciada en Filosofia per la Universitat Mohamed ben Abdellah de Fes, al Marroc, màster en Construcció i Representació d'Identitats Culturals per la Universitat de Barcelona i màster en Agents d'Igualtat d'Oportunitats per la Universitat de Lleida. Actualment treballa com a agent d'igualtat al Consell Comarcal del Maresme, a Mataró, i dedica el temps lliure a l'activisme i l'escriptura.
Ha publicat un llibre de contes i un poemari, tots dos protagonitzats majoritàriament pel Rif i les històries i lluites del seu poble, centrant-se especialment en la dona amaziga.

## Trajectòria

Tot i ser llicenciada en Filosofia per la Universitat Mohamed ben Abdellah de Fes i haver exercit com a professora de francès en un institut marroquí, Aouattah va començar la seva carrera com a escriptora amb la publicació de L'etern retorn, el febrer del 2018. Aquest llibre de contes, que va tenir un gran èxit, va marcar els lectors amb frases com: «El maleït dol migratori no ens deixa abraçar tot el que aquesta terra ens dona.»
El 2019, l'autora publica Entre cendra i foc. Poemes dedicats al Moviment Popular Rifeny (Hirak Rif) a Neret Edicions. Es tracta d'un poemari que relata les històries de les víctimes de la militarització, la colonització i l'opressió del poble rifeny. Inclou una traducció completa a l'amazic feta per ella mateixa en caràcters tifinag.
Aouattah també ha publicat Isfra n tmurt d yilel (Neret Edicions), una traducció completa d'Entre cendra i foc. Poemes dedicats al Moviment Popular Rifeny (Hirak Rif) a la llengua nativa de l'autora, l'amazic.

## Activisme

A més de ser escriptora i filòloga, Aouattah també és activista. Durant la seva joventut va participar activament en diferents lluites socials estudiantils al Marroc i quan va arribar a Catalunya va continuar la seva lluita. Va cofundar Totes Plegades dins de l'Associació de Veïns del Barri de Rocafonda, un espai per a dones nouvingudes. També forma part dels moviments feministes i independentistes i del moviment popular rifeny.

## Periodisme

L'activisme d'Aouattah no s'acaba al carrer i als centres cívics, sinó que dedica una part del temps lliure a escriure articles per a la revista Capgròs, que s'edita a Mataró, i altres diaris i revistes, majoritàriament sobre el Rif, i també forma part del programa Migrades/Amb veu de dona a Mataró Ràdio, amb Sílvia Llanto i Soraya el Farhi.

## Obres
### Llibres

* Aouattah, Asmaa. L'etern retorn. Voliana, 20-02-2018. ISBN 978-84-947511-5-8.
* Aouattah, Asmaa. Isfra n tmurt d yilel (en amazic). Neret edicions, 01-11-2019. ISBN 978-84-120352-3-0.
* Aouattah, Asmaa. Entre cendra i foc. Poemes dedicats al Moviment Popular Rifeny (Hirak Rif) (en català i amazic). Neret edicions, 01-12-2019. ISBN 978-84120352-4-7. Arxivat 2021-04-13 a Wayback Machine.

### Curtmetratges

* “D'immigrades a ciutadanes” (Consell Comarcal del Maresme, 2018).

## Referències

* 1 2 3 «Asmaa Aouattah: “L'Etern Retorn, recull de relats que evoquen un Rif immers en un estat de tristesa i immensa decepció”». [Consulta: 12 abril 2020].
* ↑ «Asmaa Aouattah visita l'escola El Turó de Mataró». [Consulta: 12 abril 2020].
* ↑ «Bon any Amazic» (en catalan). [Consulta: 12 abril 2020].
* 1 2 Tramullas, Gemma. «Asmaa Aouattah: "El duelo migratorio no se extingue nunca"» (en castellà), 13-06-2018. [Consulta: 12 abril 2020].
* ↑ «La mestra de català», 21-12-2018. [Consulta: 12 abril 2020].
* ↑ «Entre cendra i foc. Poemes dedicats al Moviment Popular Rifeny (Hirak Rif) | ASMAA AOUATTAH» (en castellà). Arxivat de l'original el 2021-04-13. [Consulta: 12 abril 2020].
* ↑ «Isfra N Tmurt D Yilel de Aouattah, Asmaa 978-84-120352-3-0» (en castellà). [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «El Rif entre la marginació i la repressió». [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «Migrades», 07-08-2017. Arxivat de l'original el 2020-08-06. [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «Curtmetratge “D'immigrades a ciutadanes” (2018)», 05-02-2018. [Consulta: 16 abril 2020].