OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Quinzanas

Quinzanas és una parròquia del conceyu asturià de Pravia. Té una població de 77 habitants (INE Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. 2011) i ocupa una extensió de 2,61 km². Es troba a una distància de 5,1 quilòmetres de la capital del concejo, Pravia. El temple parroquial està dedicat a Santa Maria, encara que les festes se celebren en honor de Santa Anna.

## Geografia

El riu Narcea travssa Quinzanas de sud-oest a nord-est, quedant el poble al marge dret, confluint amb el Nalón en la rodalia del límit de la parròquia de Forcinas amb Quinzanas. Aquesta és una zona de les importants d'Europa per la pesca fluvial de salmó o truita
El Cordal de Quinzanas es troba a les espatlles del poble, amb cotes poc pronunciades entre les quals destaca el Picu Ramón.

## Monuments

La seua església, dedicada a Santa Maria, conserva importants frescos baixmedievals en la cúpula de l'altar major que representen el Judici Final. La pilastra fundacional, que conserva una relíquia pertanyent a una falange humana, data el temple al segle viii. A més a més, existeixen diverses imatges importants, com ara el Crist crucificat del segle xiv o la triple imatge de Santa Anna.
Disposa d'un palau anomenat Palacio de los Francos, utilitzat com a residència d'estiu pel Marquès de Valdecarnaza en temps passats. La carretera local AS-39 que comunica Forcinas amb San Tirso de Candamo travessa Quinzanas i fins a principis del present segle discorria a través d'un túnel per sota del palau, impedint l'accés a Quinzanas de camions, autobusos i vehicles de més de 2,5 metres. Actualment s'ha construït un desviament que evita la circulació pel tram cobert.

## Economia

L'economia de Quinzanas s'ha basat històricament en la ramaderia, principalment lletera, i l'agricultura gràcies a la seua fèrtil vega banyada pel riu Narcea. Actualment la ramaderia ha desaparegut, encara que la pagesia segueix present, essent de caràcter domèstic en els horts familiars. Posseeix importants plantacions de castanyer i roure, si més no actualment la tendència apunta al pi i l'eucaliptus.

## Barris

* Docina
* La Vallina
* Entrelaiglesia: es troba al costat de l'església parroquial.
* La Reguera
* La Brueva
* El Estornin
* Tranvaregueras
* La Xuiría
* La Cuesta
* El Xardín
* Serrapiu: deshabitat des de la segona meitat del segle xx.
* Vegañán: fins principis del segle actual pertanyia a Quinzanas, ara és un poble de Corias.
# Norrland

Norrland (Terra del nord) és una regió de Suècia corresponent al nord del país. Els seus límits són difusos, i depenen fins i tot del període històric que es consideri.

## Norrland actual

Norrland és una regió informal de Suècia, no reconeguda per a cap propòsit administratiu però tanmateix habitual en el llenguatge de cada dia. A vegades s'entén com tot allò que queda al nord de la ciutat de Gävle, o al nord del riu Dalälven.
Comprèn el territori de les antigues províncies de Gästrikland, Medelpad, Ångermanland, Hälsingland, Jämtland, Härjedalen, Västerbotten, Norrbotten i Lappland (noti's que aquestes són anteriors als actuals comtats). Això equival al 59% de l'àrea de Suècia. Tanmateix, la seva població és molt petita, i concentrada a la costa.

## Norrland històrica

Antiguament Norrland era una de les quatre regions històriques de Suècia. A l'oest (corresponent a l'estat suec actual) feia frontera amb Svealand mentre que a l'est (Finlàndia actual) limitava al sud amb Österland. Finlàndia era llavors part de l'estat suec.

### Províncies

Norrland comprenia les següents nou províncies:
* Ångermanland
* Gästrikland
* Hälsingland
* Härjedalen (conquerida a Noruega el 1645)
* Jämtland (conquerida a Noruega el 1645)
* Lappland (actualment dividia en una part pertanyent a Suècia i una altra a Finlàndia)
* Medelpad
* Österbotten (actualment pertanyent a Finlàndia)
* Västerbotten
Durant el segle xx la part septentrional de Västerbotten passà a ser vista a voltes com una província "tradicional" separada:
* Norrbotten

### Història

A mesura que el Regne de Suècia s'estenia cap al nord per ambdues ribes del golf de Bòtnia els territoris aconseguits eren organitzats en noves províncies. El 1645, i arran d'un tractat de pau, Noruega-Dinamarca cedí Jämtland i Härjedalen a Suècia, on esdevingueren noves províncies. Després de la separació de Suècia i Finlàndia el 1809 Norrland fou separada en dues meitats, tot deixant tot Österbotten i les parts orientals de Lappland i Västerbotten dins del Gran Ducat de Finlàndia (com a part de l'imperi Rus), mentre que l'occident romania sota sobirania sueca.
Hom pot dir que Norrland és aquella part de Suècia tradicionalment no poblada per escandinaus (que és el que són considerats habitualment els suecs) sinó per pobles de parla fino-úgrica, siguin lapons o finesos. A mesura que els escandinaus anaren bastint estats més organitzats procediren també a colonitzar àrees més al nord, si bé no fou fins al segle xix quan la suequització de Norrland prengué cos de debò, i encara, limitada a la costa. Avui en dia, l'àrea segueix estant molt poc poblada, i l'actual tendència a l'emigració vers el sud no sembla que ho hagi de fer variar.
# Tremont (Mississipi)

Tremont és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 390 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tremont tenia 390 habitants, 153 habitatges, i 111 famílies. La densitat de població era de 30,4 habitants per km².
Dels 153 habitatges en un 35,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,8% hi vivien parelles casades, en un 7,8% dones solteres, i en un 26,8% no eren unitats familiars. En el 24,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,1% tenia menys de 18 anys, un 10,5% entre 18 i 24, un 28,5% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 12,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.143 $ i la renda mediana per família de 35.341 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.042 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 13.348 $. Entorn del 14,3% de les famílies i el 16,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tremont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tremont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Elisabet Elionor de Brünsvic-Wolfenbüttel

Elisabet Elionor de Brünsvic-Wolfenbüttel (en alemany Elisabeth Eleonore von Braunschweig-Wolfenbüttel) va néixer a Wolfenbüttel (Alemanya) el 30 de setembre de 1658 i va morir a Meiningen el 15 de març de 1729. Era la filla gran del duc Antoni Ulric (1633-1714) i de Juliana de Holstein-Norburg (1634-1704).
Era una persona culta, interessada per les arts, i especialment per la música. En els darrers anys, ja mort el seu marit, va escriure diversos himnes i va incrementar el seu interès pels temes religiosos.

## Matrimoni i fills

El 2 de febrer de 1675 es va casar amb Joan Jordi de Mecklenburg-Schwerin, però aquest va morir cinc mesos després. El 25 de gener de 1681 es va casar a Schöningen amb el duc Bernat I de Saxònia-Meiningen, fill d'Ernest I de Saxònia-Gotha-Altenburg (1601-1675) i de la princesa Elisabet Sofia de Saxònia-Altenburg (1619-1680). El matrimoni va tenir cinc fills:
* Elisabet Ernestina (1681-1766), abadessa de Gandersheim.
* Elionor Frederica (1683-1739)
* Antoni August, nascut i mort el 1684.
* Guillemina Lluïsa (1686-1753), casada amb el duc Carles de Wurtemberg-Bernstadt, (1682-1745).
* Antoni Ulric (1687-1763), casat amb Carlota Amàlia de Hessen-Philippsthal (1730-1801)

## Enllaços externs

* Elisabet Elionor
# Sant Bernabé

«Sant Bernabé» té aquests significats:
* Sant Bernabé o Bernabé apòstol (illa de Xipre - Salamina, ~60), sant i predicador del cristianisme del segle I
* Sant Bernabé (Camprodon), muntanya entre els municipis de Camprodon i de Molló, a la comarca del Ripollès
* Sant Bernabé d'Aguilera, capella al Raval de l'Aguilera d'Òdena (Anoia)
* Sant Bernabé de l'Alzina d'Alinyà, església al municipi de Fígols i Alinyà (Alt Urgell)
* Sant Bernabé de les Tenes
* Sant Bernabé dels Molins, ermita a Tortosa (Baix Ebre)
* Puig de Sant Bernabé, muntanya al municipi d'Albanyà, a la comarca de l'Alt Empordà
* Serra de Sant Bernabé, serra al municipi de Vilallonga de Ter a la comarca del Ripollès
# Can Boixeres

«Can Boixeres» té aquests significats:
* Can Boixeres (Viladecavalls), masia del terme de Viladecavalls
* Estació de Can Boixeres del Metro de Barcelona (l'Hospitalet de Llobregat)
* Can Buxeres, parc municipal de l'Hospitalet de Llobregat
* Casa Buxeres, edifici modernista desaparegut al carrer de l'Hospital (Barcelona)
# Marquès de la Romana

Marquès de la Romana és un títol nobiliari atorgat pel rei Felip V a Josep Caro Maça de Liçana i Roca el 16 de juny de 1739 pels seus mèrits en la Guerra de Successió a favor de la causa del duc d'Anjou. El nom fa referència a la localitat valenciana de la Romana (Vinalopó Mitjà).
Aquest títol se sumava a altres d'anteriors, com ara el de baró de Moixent i Novelda, senyor del castell i feu de la Mola i vescomte de Benaesa.
L'origen d'aquests feus cal cercar-ho en l'arribada de les Companyies Blanques de Bertrand du Guesclin a la península en el context de la Guerra dels Cent Anys i l'enfrontament entre Pere I de Castella i Enric de Trastàmara. Pere el Cerimoniós concedí a du Guesclin el castell de la Mola el 1366 i un any després la plaça passà a mans sir Hugh de Calviley, al mateix temps que Novelda fou concedida a Matthieu de Gournay. L'any 1378 la reina Sibil·la de Fortià obtingué la fortalesa, juntament amb la jurisdicció civil i criminal. Una altra reina, Violant de Bar, que havia rebut els béns confiscats a Sibil·la, va vendre, el 1393, Novelda i la Mola a Pero Maça de Liçana, almirall d'Aragó i senyor de Moixent. L'any 1449 es formà la baronia de Novelda, que integrava els llocs de la Romana, Monòver i Xinorla.

## Marquesos de la Romana

* Josep Caro Maça de Liçana i Roca (segle xvii-1741), 1r marquès de la Romana
* Pere Caro i Fontes (segle xviii), 2n marquès de la Romana
* Pere Caro i Sureda (1761-1811), 3r marquès de la Romana
* Pere Caro i Salas (segle xviii-1855), 4t marquès de la Romana
* Pere Caro i Álvarez de Toledo (1827-1890), 5è marquès de la Romana
* Pere Caro i Széchényi (1849-1916), 6è marquès de la Romana
* Pedro Caro y Martinez de Irujo (1882-1935), 7è marquès de la Romana
* María de la Piedad Caro y Martínez de Irujo (1884-1965), 8a marquesa de la Romana
* Diego del Alcázar y Caro (1925-1994), 9è marquès de la Romana
* Diego del Alcázar y Silvela (1950-), 10è marquès de la Romana

## Bibliografia

* Bover, J. M., Nobiliario Mallorquín, Palma, José J. de Olañeta Editor, 1996.

## Enllaços externs

* Geneall: Marqueses de la Romana (castellà)
* Cronología de los Marqueses de la Romana Arxivat 2009-02-06 a Wayback Machine. (castellà)
* Informacion.es: Los Caro, marqueses de la Romana (castellà)
# Ral·li Regne de Lleó

El Ral·li Regne de Lleó (oficialment i en castellà Rallye Reino de León) és una prova de ral·li sobre trams de terra que es disputa anualment, des de l'any 2021, entorn de la ciutat de Lleó. Està organitzat per l'equip ATK Motorsport i forma habitualment part del Campionat d'Espanya de Ral·lis de Terra, entre d'altres campionats menors. A la seva primera edició de 2021, també va formar part del Super Campionat d'Espanya de Ral·lis.

## Palmarès

| Any | Pilot | Copilot | Cotxe |
| 2021 | Iván Ares | David Vázquez | Hyundai i20 R5 |
| 2022 | Oriol Gómez | José Murado | Volkswagen Polo GTI R5 |
| 2023 | Juan Carlos Quintana | Javi Martínez | Škoda Fabia Rally2 Evo |

## Referències

* ↑ «Horario, itinerario y lista de inscritos del III Rallye Reino de León» (en espanyol europeu), 01-06-2023. [Consulta: 4 juny 2023].
* ↑ «II Rallye Reino de León (CERT)» (en castellà), 02-06-2023. [Consulta: 4 juny 2023].
* ↑ «Victoria y título de Iván Ares en el Rally Reino de León 2021» (en espanyol europeu), 04-12-2021. [Consulta: 4 juny 2023].
* ↑ Durán, David. «Oriol Gómez vence en el Rally Reino de León 2022 tras 18 años» (en castellà), 11-06-2022. [Consulta: 4 juny 2023].
* ↑ «Victoria para Juan Carlos Quintana en el Rallye Reino de León 2023» (en castellà), 04-06-2023. Arxivat de l'original el 2023-06-04. [Consulta: 4 juny 2023].
# North Syracuse

North Syracuse és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 6.862 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, North Syracuse tenia 6.862 habitants, 2.999 habitatges, i 1.751 famílies. La densitat de població era de 1.351,8 habitants per km².
Dels 2.999 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,9% hi vivien parelles casades, en un 12,1% dones solteres, i en un 41,6% no eren unitats familiars. En el 34,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 30,9% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 17,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.031 $ i la renda mediana per família de 47.853 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.292 $ mentre que les dones 24.484 $. La renda per capita de la població era de 18.906 $. Entorn del 7% de les famílies i el 10,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- North Syracuse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- North Syracuse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Transferasa

Una transferasa és un enzim que catalitza la transferència d'un grup funcional, per exemple un metil o un grup fosfat, d'una molécula donadora a una altra acceptora. Per exemple, una reacció de transferència és:
    A–X + B → A + B–X
En l'exemple, A és el donador i B és l'acceptor; el donador és sovint un coenzim.

## Nomenclatura

La nomenclatura correcta, en sentit estricte, per les transferases és. donador:acceptor grup transferasa. Això no obstant, s'acostumen a usar els noms tradicinals dels enzims, com acceptor gruptransferasa o donador gruptransferasa; per exemple, l'ADN metiltransferasa catalitza la transferència d'un o més metils al DNA, el qual actua d'acceptor.

## Classificació

Corresponen a l'EC 2 en la catalogació mitjançant nombres EC. Les seves subclasses són:
* EC 2.1, inclou enzims que transfereixen grups d'un sol carboni (metiltransferasa)
* EC 2.2, inclou enzims que transfereixen grups aldehid o cetona
* EC 2.3, inclou aciltransferasa
* EC 2.4, inclou glicosiltransferasa
* EC 2.5, inclou enzims que transfereixen grups alquil o aril
* EC 2.6, inclou enzims que transfereixen grups amb nitrogen; (transaminasa)
* EC 2.7, inclou enzims que transfereixen un grup fosfat; (fosfotransferasa, incloent a polimerasa i cinasa)
* EC 2.8, inclou enzims que transfereixen un grupo sulfurat (sulfurotransferasa i sulfotransferasa)
* EC 2.9, inclou enzims que transfereixen grups que contenen seleni

## Vegeu també

* Beta-lisina 5,6-aminomutasa

## Enllaços externs

* EC 2 Introduction from the Department of Chemistry at Queen Mary University of London
# Ectòpia

Una ectòpia és un desplaçament o malposició d'un òrgan o una altra part del cos, que després es coneix com ectòpic o ectòpica (segons el gènere). La majoria de les ectòpies són congènites, però algunes poden aparèixer més tard en la vida.

## Referències

* ↑ Diccionari Enciclopèdic de Medicina

## Vegeu també

* Heterotòpia
# Ectropi

L'ectropi és un trastorn en què la parpella inferior es gira cap enfora. És un dels aspectes notables dels nounats que presenten ictiosi de tipus arlequí congènita, però l'ectropi es pot produir a causa de qualsevol debilitament del teixit de la parpella inferior. Aquest trastorn es pot reparar quirúrgicament. L'ectropi també es troba als gossos com a trastorn hereditari del desenvolupament.

## Referències

* ↑ «Ectropion». Elements of Morphology. National Human Genome Research Institute. [Consulta: 30 octubre 2022].
* ↑ Gelatt, Kirk N. Veterinary Ophthalmology. Gainesville, Florida: Blackwell Publishing, 2007, p. 378. ISBN 978-0-7817-6657-9.

## Vegeu també

* Entropi
# Ectrosia

Ectrosia és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Ectrosia agrostoides Benth.
* Ectrosia anomala C.E. Hubb.
* Ectrosia appressa S.T. Blake
* Ectrosia blakei C.E. Hubb.
* Ectrosia confusa C.E. Hubb.
* Ectrosia danesii Domin
* Ectrosia eragrostoides Domin
* Ectrosia gulliveri F. Muell.
** Ectrosia gulliveri var. gulliveri
** Ectrosia gulliveri var. squarrulosa (Domin) C.E. Hubb.
* Ectrosia lasioclada (Merr.) S.T. Blake
* Ectrosia laxa S.T. Blake
* Ectrosia leporina R. Br.
** Ectrosia leporina var. leporina
** Ectrosia leporina var. longiglumis C.E. Hubb.
** Ectrosia leporina var. micrantha Benth.
** Ectrosia leporina var. pauciflora C.E. Hubb.
** Ectrosia leporina var. spadicea (R. Br.) Domin
* Ectrosia scabrida C.E. Hubb.
* Ectrosia schultzii Benth.
** Ectrosia schultzii var. annua C.E. Hubb.
** Ectrosia schultzii var. schultzii
* Ectrosia spadicea R. Br.
* Ectrosia squarrulosa Domin
* Ectrosia subtriflora Ohwi
# En presència d'un clown

En presència d'un clown (títol original en suec: Larmar och gör sig till) és un telefilm suec dirigit per Ingmar Bergman, difós l'1 de novembre de 1997 i doblat al català.

## Argument

Karl Åkerblom, inventor, té 54 anys i és un gran admirador de Franz Schubert. Un dia, veu un pacient de l'hospital psiquiàtric d'Akademiska a Upsal·la que intenta matar la seva promesa, Pauline Thibautinent. Junts, així com amb el professor Osvald Vogler, tiraran endavant el projecte de rodar una pel·lícula sonora en viu. El rodatge pren aspectes alegres, d'excursió desenfrenada. Es dirà L'alegria de la noia alegre.

## Repartiment

* Börje Ahlstedt: Oncle Carl Åkerblom
* Marie Richardson: Pauline Thibualt
* Erland Josephson: Osvald Vogler
* Pernilla August: Karin Bergman
* Anita Björk: Anna Åkerblom
* Agneta Ekmanner: Klovnen Rigmor
* Lena Endre: Märta Lundberg
* Gunnel Fred: Emma Vogler
* Gerthi Kulle: Germana de Stella
* Johan Lindell: Johan Egerman
* Peter Stormare: Petrus Landahl
* Folke Asplund: Fredrik Blom
* Anna Björk: Mia Falk
* Inga Landgré: Alma Berglund
* Alf Nilsson: Stefan Larsson
* Harriet Nordlund: Karin Persson
* Tord Peterson: Algot Frövik
* Birgitta Pettersson: Hanna Apelblad
* Ingmar Bergman: Malalt

## Referències

* ↑ «En presència d'un clown». esadir.cat.
* ↑ «[IN THE PRESENCE OF A CLOWN http://www.nytimes.com/movie/review?res=9B03E3DE1338F930A35753C1A96E958260]». The New York Times.
# Ennevelin

Ennevelin és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 2.181 habitants. Limita al nord amb Fretin, a l'oest amb Avelin, a l'est amb Templeuve-en-Pévèle, al sud-oest amb Pont-à-Marcq i al sud amb Mérignies.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 1.071 | 1.078 | 1.210 | 1.474 | 1.792 | 1.973 | 2.181 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1984-2004 | Daniel Devendeville |
| 2004-2008 | Michel Dupont |
| 2008- | Alain Vallaeys |
# Els Verds Ecopacifistes

Els Verds Ecopacifistes, oficialment Los Verdes-Ecopacifistas i acrònim LV-E, és un partit polític ecologista amb seu a València i fundat el 1988.
L'any 2010 es fusionà amb Verds - Greens - Verdes del Mediterráneo. A les eleccions a les Corts Valencianes de 2011 es presentaren conjuntament amb la coalició Verds i Ecopacifistes.

## Enllaços externs

* Los Verdes-Ecopacifistas Arxivat 2015-03-01 a Wayback Machine.
# El Guijo

El Guijo és un municipi de la província de Còrdova a la comunitat autònoma d'Andalusia, a la comarca de Valle de los Pedroches.
Es va fundar en el segle xiii, i el 1293 es va integrar en el Senyoriu de Santa Eufemia.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 416 | 413 | 412 | 394 | 389 | 406 | 405 | 392 | 395 | 404 |

## Enllaços externs

* El Guijo - Sistema d'Informació Multiterritorial d'Andalusia
# El Guixer

el Guixer és una masia al terme de les Llosses (al Ripollès). És una casa pairal de planta quadrada, amb la façana principal al sud. Té una planta, destinada a les dependències pròpies d'una casa de pagès, pis i golfes. La coberta és a dues vessants i de teula àrab, que es conserva en bon estat. A migjorn hi ha cinc contraforts adossats amb posterioritat a la data de construcció. Al davant de la casa es troba un era de batre enllosada. La construcció originària s'ha ampliat amb un seguit d'anexos afegits en etapes successives.
Malgrat que en cap façana no trobem llindes o altres referències que ens aportin informacions sobre les dates de construcció, per l'estructura haurien de datar-la a mitjan segle xviii. La construcció sofrí importants reformes l'any 1929, quan fou adquirida per Joan Prat, l'antecessor dels actuals propietaris. Cal destacar dues pedres treballades que formarien part d'una porta o finestra i que actualment estan reaprofitades i que es troben l'una a l'era i l'altra en un galliner. Una duu inscrit l'any de 1872 i en l'altra hi podem llegir "Dominica".

## Referències

* 1 2 «Mas el Guixer». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 agost 2014].
# Emporion

«Emporion» té aquests significats:
* Empórion (grec antic) o Empúries (català), població grecoromana, al nord-est de la vila de l'Escala (Alt Empordà).
* Emporion (revista), publicació periòdica de l'Ateneu del Montgrí.
* Batalla d'Empórion, batalla durant la revolta de 197 aC dels pobles ibers contra la dominació romana al segle ii aC.
# Empori

«Empori» té aquests significats:
* Empori (comerç), ciutat amb molt de comerç o lloc de gran riquesa o importància
* Empori (colònia comercial), centre de comerç establert a l'estranger
* Empori (retòric), retòric llatí
* Empori (1907-1908)
# Encarna Abellaneda

Encarna Abellaneda, més coneguda com la Castiza, encapçala la barricada del carrer de Migdia, al Raval de Barcelona, el 27 de juliol de 1909, segon dia de la Setmana Tràgica. Una altra de les participants en aquest fet és la Rosa Curto Mascarell, àlies la Tortosina, que serà jutjada i condemnada per insultar les forces de l'ordre des d'un terrat.