OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fourneaux (Manche)

Fourneaux és un municipi francès situat al departament de la Manche i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 81 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Fourneaux era de 81 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 16 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 42 habitatges, 35 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 41 eren cases i 1 era un apartament. Dels 35 habitatges principals, 29 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 2 en tenien tres, 8 en tenien quatre i 24 en tenien cinc o més. 31 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 14 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Fourneaux el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 12 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 8 |
| 0 | 15 a 19 | 12 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 50 persones, 29 eren actives i 21 eren inactives. De les 29 persones actives 29 estaven ocupades (13 homes i 16 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 21 persones inactives 13 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Fourneaux hi havia 13 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 318 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Fourneaux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Fourneaux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Frisco City

Frisco City és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 1.460 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Frisco City tenia 1.460 habitants, 589 habitatges, i 405 famílies. La densitat de població era de 139,9 habitants/km².
Dels 589 habitatges en un 35,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45% hi vivien parelles casades, en un 19,5% dones solteres, i en un 31,1% no eren unitats familiars. En el 30,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,3% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 13,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones hi havia 84,3 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.176 $ i la renda mediana per família de 32.663 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.898 $ mentre que les dones 19.464 $. La renda per capita de la població era de 12.170 $. Aproximadament el 19,5% de les famílies i el 25,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Fris

En arquitectura clàssica s'anomena fris a l'element central de l'entaulament. L'entaulament, en ordre descendent, està integrat per: la cornisa, el fris i l'arquitrau (biga principal); per sota hi hauria el capitell de la columna. El fris pot ser llis o (en els ordres jònic i corinti) estar decorat amb baixos relleus. En l'ordre dòric el fris acostuma a estar decorat amb mètopes i tríglifs. En interiors, el fris d'una habitació és la part de la paret sobre la motllura per a quadres i sota les motllures del sostre o la cornisa. Per extensió, un fris és una llarga banda decorativa pintada, esculpida o fins i tot cal·ligrafiada, per sobre del nivell dels ulls. Els frisos decoratius poden representar escenes en una seqüència de plafons separats. El material de construcció del fris pot ser escaiola, fusta tallada o algun altre material decoratiu. S'anomena pulvino al fris de secció convexa. Aquests frisos van ser característics del manierisme nòrdic del segle xvi, especialment en l'arquitectura d'interiors i el mobiliari.
* Entre el frontó i les columnes veiem l'entaulament.
* Detall del fris dòric del Partenó on s'observen les mètopes i els tríglifs.
* Cacera a Calidònia, fris romà, Ashmolean Museum, Oxford.
* Fris d'estàtues de la catedral Notre Dame de París.

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.242. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 30 novembre 2014].
# Front d'Alliberament Nacional Bru

El Front d'Alliberament Nacional Bru (Bru National Liberation Front, BNLF) és un moviment d'alliberament de l'Índia que representa a l'ènia bru (reang) de Mizoram, Tripura i Assam.
Fou creat el 1996 per Thang Masha, després de violents incidents entre mizos i reang a la subdivisió administrativa de Mamith a Mizoram. 32000 persones van ser desplaçades i es van refugiar a Tripura. Té un centenar de combatents. El seu objectiu és la defensa de la nació reang (incloent el rebuig de la imposició de la religió cristiana) i l'establiment d'un estat separat reang.
El seu secretari general, Hambai Mshoy, i el cap militar, Sheing Molshoy, van morir en un combat amn el Front Nacional d'Alliberament de Twipra (National Liberation Front of Twipra NLFT) el 9 de juliol del 2000, a un camp a Bangladesh. Actualment el seu president és Surajmani Reang i el comandant Hmunsiama, que van estar presoners del Front Nacional d'Alliberament de Tripura el gener del 2001.
La seva àrea d'actuació són els districtes Mamit i Lunglei de Mizoram, el districte Hailakandi d'Assam i la subdivisió de Kanchanpur del districte de North Tripura. Les seves bases són als Chittagong Hills Tracts (CHT).
Inicialment fou un aliat del Front Nacional d'Alliberament de Twipra (Tripura) que li va donar armes però el 1999 les dues organitzacions es van enfrontar per causa dels suposats contactes dels bru amb l'exèrcit i pel segrest de cristians a lo que el FNLT s'oposava. En les lluites entre les dues organitzacions el 2000 van morir uns 75 militants bru; després del 2000 no hi va haver contactes entre les dues organitzacions. Llavors va entrar en contacte amb el Consell Nacional Socialista de Nagalim i amb el Front Unit d'Alliberament d'Assam.
El 7 de setembre del 2001 va començar negociacions amb el govern de Mizoram; s'han celebrat 11 reunions i la dotzena es va suspendre (abril del 2004). Alguns partits mizos s'oposen a concessions als bru. El 2005 l'organització va acceptar rebaixar la seva demanda de consell autònom i el 2006 s'estava preparant la rendició dels quadres de l'organització i la repatriació dels milers de refugiats.
# Furth

«Furth o Fürth» té aquests significats:
* Fürth, ciutat independent de la regierungsbezirk de Mittelfranken, a l'estat federat de Baviera (Alemanya).
* Furth (Landshut), municipi del districte de Landshut (Alemanya, Baviera)
* Furth im Wald, ciutat del districte de Cham (Alemanya, Baviera)
* Chemnitz-Furth, un barri de Chemnitz (Saxònia)
* Furth (Langenfeld), nucli de Langenfeld al districte de Mettmann, (Alemanya, Renània del Nord - Westfàlia)
* Furth (Neuss), nucli de la ciutat de Neuss (Alemanya, Renània del Nord – Westfàlia)
* Furth (Schwanstetten), nucli del municipi de Schwanstetten al districte Roth (Baviera)
* Furth (Ampfing), nucli del municipi d'Ampfing al districte Mühldorf am Inn (Alemanya, Baviera)
* Furth (Kürten), nucli de Kürten (Alemanya, Renània del Nord – Westfàlia)
* Furth (Oberhaching), nucli d'Oberhaching al districte de Múnic (Alemanya, Baviera)
* Furth an der Triesting, municipi del Bezirk de Baden, Àustria, Baixa Àustria)
* Furth bei Göttweig, municipi de Baixa Àustria
* Furth (Göllersdorf), municipi de Baixa Àustria
* Furth (Kirnberg), municipi de Baixa Àustria
* Furth (Böheimkirchen), municipi de Baixa Àustria
* Furth (Senftenbach), nucli del municipi Senftenbach (Alta Àustria)
* Furth (Schalchen), municipi d'Alta Àustria
* Furth (Bad Gams), poble d'Estíria
* Furth (Sankt Peter), nucli del municipi Sankt Peter ob Judenburg (Estíria)
* Furth (Treglwang), nucli de Treglwang (Estíria)
* Biografies:
** George Furth (1932–2008), un actor estatunidenc
** Hans G. Furth (1929–2007), psicòleg austríac
** Harold Furth (1930–2002), físic nuclear americà, nascut a Viena
** Peter Furth (1930-), filòsof alemany
# Furupaghes

Els furupaghes són els membres d'un petit clan ijaw que viuen al voltant del riu Siluko, al sud-oest de l'estat d'Edo, al sud de Nigèria. Els furupaghes parlen el dialecte furupagha de la llengua izon. La ciutat de Zide és la capital tradicional de la tribu furupagha.
Els furupaghes tracen els seus orígens des de la població bassan de Furupagha, situada al centre del delta del Níger.

## Història i orígens

Els furupaghes provenen originàriament de la zona Bassan, al centre del delta del Níger. Furupa és la ciutat en què visqueren els primers avantpassats de la tribu furupagha. Des d'aquí primer van migrar cap a l'oest del delta, a Ologbo i des d'aquí a Ofiniama, l'assentament mare dels egbemes. Després van anar cap a la població de Ukomu, dels apois occidentals. Finalment, liderats per Dauyoumo van fundar la ciutat de Zide.
Degut a les seves activitats de capturadors d'esclaus del regne de Benín i del sud de la zona occidental izon, els ancestres dels actuals furupaghes van migrar cap a la zona en la qual viuen avui en dia. Per tant, les seves migracions foren posteriors al segle xiv.

## Referències

* ↑ llengua izon a l'ethnologue
* ↑ Alagoa, Ebiegberi Joe (2005). A History of the Niger Delta, Port Harcourt: Onyoma Research Publications. ISBN 978-37314-5-9
* 1 2 furupaghes a ijawland

## Bibliografia

* Alagoa E J. - A History of the Niger Delta - An historical interpretation of Ijo oral traditions. (1972 University of Ibadan Press).
* Owonaro S K - The History of Ijo and her Neighbouring tribes in Nigeria. (1949 Niger printing Press Lagos)
# Galar

* Per a altres significats, vegeu «Galar (Pokémon)».
Galar és un municipi de Navarra, a la comarca de Cuenca de Pamplona, dins la merindad de Pamplona. Limita al nord amb Pamplona a l'est amb Aranguren, Noain, Beriain i Tiebas-Muru Artederreta al sud amb Ukar i Biurrun-Olcoz i a l'est amb Zizur Zendea i Zizur Nagusia.

## Composició

Està format pels concejos d'Arlegi, Cordovilla, Esquiroz/Eskirotz, Esparza de Galar, Salinas de Pamplona, Galar, Olaz-Subiza i Subiza i l'indret de Barbatain.
| Entitat de Població | Pob. (2006) |
| Arlegui/Arlegi | 85 |
| Cordovilla | 238 |
| Esquiroz/Eskirotz | 388 |
| Esparza de Galar | 244 |
| Salinas de Pamplona | 173 |
| Galar | 121 |
| Olaz-Subiza | 30 |
| Subiza | 161 |
| Barbatáin | 7 |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 1 032 | 1 066 | 1 102 | 1 154 | 1 233 | 1 256 | 1 306 | 1 342 | 1 408 | 1 456 | 1 515 |
| Fonts: Galar i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||

## Topònim

El més probable és que el nom Galar designés originalment al poble de Galar i que fos aquest el qual prestés al seu torn el nom a la cendea, quan aquesta es va constituir cap al segle xv, a la fi de l'edat mitjana. La veritat és que en el segle xv la cendea és esmentada com a Esparza i els seus llogarets i és Esparza, no Galar, la qual ha exercit la capitalitat de la cendea durant molts anys. Dels pobles que formen la cendea, Galar no és el més proper a Pamplona, però si el qual més prop queda del Camí de Santiago al seu pas per la zona, sent aquesta una via de comunicació de vital importància en l'antiguitat.
L'origen del topònim sembla clarament basc. La paraula galar té dues accepcions en euskera: tronc mort en l'arbre i carbó de castanyer. A més d'aquest municipi de Galar i del concejo de Galar a Navarra, existeixen altres topònims bascos formats per la paraula galar i sufixos que indiquen abundància com Galarreta, Galarraga, Galarza o Galardia. El nom galar sembla indicar l'existència en el lloc d'abundant brancatge sec, sent potser un lloc utilitzat per a aprovisionar-se de llenya. L'altra accepció podria relacionar-se amb l'existència d'alguna galarra en el lloc, forns que s'utilitzaven per a la fabricació de carbó vegetal a partir de fusta de castanyer.

## Enllaços externs

* Galar Arxivat 2021-01-20 a Wayback Machine. - Web Municipal
* Galar - Govern de Navarra - Informació del Municipi
# Futebol Clube Paços de Ferreira

El FC Paços de Ferreira és un club de futbol de la ciutat de Paços de Ferreira, a Portugal. Juga a la Primera Divisió de Portugal.

## Uniforme

* Uniforme titular: Samarreta, pantalons i mitges grogues.
* Uniforme alternatiu: Samarreta, pantalons i mitges negres.

## Palmarès

* Subcampió de la Copa de Portugal:
** 2008-09
* Subcampió de la Supercopa de Portugal:
** 2009
* Subcampió de la Copa de la Lliga portuguesa:
** 2010-11
* Segona divisió portuguesa de futbol:
** 1990-91, 1999-00, 2004-05
* Tercera divisió portuguesa de futbol:
** 1973-74

## Referències

* ↑ «Portugal - List of Cup Finals». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].

## Enllaços externs

* Futebol Clube Paços de Ferreira - Lloc web oficial (en portuguès)
# Futebol Clube Barreirense

* No s'ha de confondre amb Barreirense FC.
El Futebol Clube Barreirense és un club de futbol portuguès de la ciutat de Barreiro.

## Història

El club va ser fundat l'11 d'abril de 1911. Ha estat finalista del Campionat de Portugal dos cops, els anys 1929-30 i 1933-34. Fins al 2005 ha jugat 24 cops a la primera divisió portuguesa.

## Palmarès

* Segona divisió portuguesa de futbol:
** 1942-43, 1950-51, 1959-60, 1961-62, 1966-67, 1968-69, 2004-05
* Taça Federação Portuguesa de Futebol:
** 1976-77
* Taça Ribeiro dos Reis:
** 1967-68

## Basquetbol

La secció de basquetbol començà el 1927 i històricament ha estat un equip important al país, amb dues lligues, sis copes i diverses participacions en competicions europees.

### Palmarès

* Lliga portuguesa de basquetbol:
** 1956/1957; 1957/1958
* Copa portuguesa de basquetbol:
** 1956/1957; 1959/1960; 1962/1963; 1981/1982; 1983/1984; 1984/1985

## Referències

* ↑ «Portugal - List of Cup Finals». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «Portugal All-Time Table 1ªLiga/1ªDivisão 1934-2005». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].

## Enllaços externs

* Web oficial of FC Barreirense
* Blog Barreirense-Futebol. Contributo para a sua história
* Blog Barreirense-Velhas Glórias
* ForaDeJogo.net - FC Barreirense Arxivat 2017-09-09 a Wayback Machine.
* zerozero.pt - FC Barreirense
# Unitarietat

En la física quàntica, la unitarietat és una restricció sobre l'evolució permesa de sistemes quàntics que assegura que la suma de les probabilitats de tots els possibles resultats de qualsevol esdeveniment sempre és 1.
Més precisament, l'operador que descriu el progrés d'un sistema físic en el temps ha de ser un operador unitari. Quan el hamiltonià és independent del temps l'operador unitari és $e^{-i{\hat {H}}t}$.
De la mateixa manera, la matriu S que descriu com els canvis en el sistema físic en un procés de dispersió han de ser un operador unitari, això implica el teorema òptic.
En teoria quàntica de camps generalment s'utilitza una descripció matemàtica que inclou partícules fonamentals no físiques, tals com a fotons longitudinals. Aquestes partícules no han d'aparèixer com els estats finals d'un procés de dispersió. La unitarietat de la matriu S i el teorema òptic en particular implica que aquestes partícules no físiques no han d'aparèixer com a partícules virtuals en estats intermedis. La maquinària matemàtica que és utilitzada per assegurar això inclou simetria gauge i de vegades també els fantasmes de Faddeev–Popov.
La unitarietat d'una teoria és necessària per a la seva consistència, el terme és de vegades també usat com a sinònim per a la consistència i de vegades és usat per a altres condicions necessàries per a la consistència, en particular la condició que el hamiltonià està delimitat des de baix. Això significa que hi ha un estat de mínima energia (anomenat l'estat fonamental o estat de buit). Això és necessari perquè es mantinga el segon principi de la termodinàmica.
En la física teòrica, una unitarietat lligada és qualsevol desigualtat que segueix de la unitarietat de l'operador d'evolució, és a dir, des de la declaració que les probabilitats són nombres entre 0 i 1, que la seva suma es conserva.
Segons el teorema òptic, la part imaginària d'una amplitud de probabilitat Im(M) d'una dispersió cap endavant de 2 cossos està relacionada amb la secció eficaç total de dispersió, llevat de factors numèrics. Com el valor de $|M|^{2}$ per al procés de dispersió cap endavant és un dels termes que contribueix a la secció eficaç total, no pot excedir la secció eficaç total, és a dir Im(M). La desigualtat $|M|^{2}\leq {\mbox{Im}}(M)$ implica que el nombre complex M ha de pertànyer a un determinat disc en el pla complex. Límits similars d'unitarietat impliquen que les amplituds i seccions eficaces no poden augmentar massa ràpid en funció de l'energia o han de disminuir tan ràpid d'acord amb una certa fórmula.
# Universitat de Lund

Universitat de Lund, o Lunds universitet en suec, és una universitat fundada el 1666 a Lund, Suècia. La universitat té més de 45.700 persones estudiant en 50 diferents programes i en més de 80 cursos.
# Tórtoles

* No s'ha de confondre amb tórtora.
Tórtoles és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2007 |
| 121 | 133 | 120 | 99 | 92 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].
# Tórtola de Henares

Tórtola de Henares és un municipi d'Espanya pertanyent a la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-la Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 401 | 399 | 451 | 475 |
# Valeri Catulí

Valeri Catulí (en llatí Valerius Catulinus) va ser un militar romà del segle ii. Formava part de la gens Valèria, una antiga família romana d'origen sabí.
L'any 193 l'emperador Didi Julià el va enviar a Il·líria per substituir en el govern a Septimi Sever, que s'havia proclamat emperador. Valeri va ser posteriorment mort per Sever segons assenyala Espartià.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 1218.
# Valeri Bulixev

Valeri Bulixev (Nijnegorski, 15 de juny de 1939 - Vsevolojsk, 15 d'agost de 2013) fou un atleta rus, especialista en curses de mig fons, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant les dècades de 1950 i 1960.
En el seu palmarès destaca una medalla de plata en els 800 metres del Campionat d'Europa d'atletisme de 1962. També guanyà tres campionats nacionals, dos dels 800 metres (1963 i 1964) i un del 4x400 metres (1959), i va millorar en dues ocasions el rècord nacional dels 800 metres. Una vegada retirat va treballar com a entrenador.
Durant la seva carrera va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1960 i 1964, on quedà eliminat en sèries en la cursa dels 800 metres del programa d'atletisme.

## Millors marques

* 800 metres. 1' 46.9" (1964)

## Referències

* ↑ «Булышев Валерий». [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ «Ушел из жизни Валерий Павлович Булышев | Спортивная федерация легкой атлетики». [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 2020-10-26. [Consulta: 1r juliol 2020].
* ↑ «Булышев Валерий Павлович | Спорт-страна.ру» (en rus). [Consulta: 8 gener 2022].
* 1 2 «Olympedia – Valery Bulyshev». [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ Fitxa a trackfield.brinkster.net
# Valparaíso (municipi de Zacatecas)

Valparaíso és un municipi de l'estat de Zacatecas. Valaparaíso és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part sud de l'estat de Zacatecas. Limita al nord amb els municipis de Valparaíso, al sud amb Trancoso, a l'oest amb Riva Palacio i a l'est amb Cuencamé.

## Referències

* ↑ Monografia municipal de Valparaíso Arxivat 2016-06-12 a Wayback Machine.INAFED, 2015. (castellà)
# Universitat de Reykjavík

Universitat de Reykjavík és la universitat privada més gran d'Islàndia amb aproximadament 3.300 estudiants. Està constituïda per la Cambra de Comerç, la Federació d'Indústries Islandeses i la Confederació d'Empresariat Islandès.
La universitat consta de set departaments acadèmics organitzats en dues escoles. Dins de l'Escola de Ciències Socials hi ha: Dret, Administració d'Empreses, Ciències de l'Esport i Psicologia. Dins de l'Escola de Tecnologia hi ha: Informàtica, Enginyeria i Enginyeria Aplicada. La universitat és bilingüe (anglès i islandès).

## Història

La Universitat de Reykjavík té els seus orígens al l'School of Computer Science (TVÍ), que es va fundar el gener de 1988 i va funcionar a les instal·lacions del Commercial College of Iceland (VÍ) durant deu anys.
La Universitat de Reykjavík va començar el seu primer semestre l'1 de setembre de 1998, en un nou edifici amb el nom de Reykjavík School of Business, i TVÍ es va convertir en un dels dos departaments de la institució. El gener de 2000, es va adoptar el nom d'Universitat de Reykjavík. A la tardor de 2002 es va establir la Facultat de Dret, i el 2005 la Universitat de Reykjavík es va fusionar amb la Universitat Tècnica d'Islàndia (THÍ).

## Referències

* ↑ «Reykjavik University 2020 Annual Report». Reykjavik University. [Consulta: 5 juny 2022].
* ↑ «Nýir útreikningar gagnast HR - RÚV.is», 07-11-2012. [Consulta: 3 juny 2024].
* ↑ «Stjórnun og skipulag Háskólans í Reykjavík». Háskólinn í Reykjavík. Arxivat de l'original el 14 de maig 2016. [Consulta: 29 juny 2015].
* ↑ «Double Degree Programme Computer Science – RU and The University of Camerino». Reykjavik University. [Consulta: 10 setembre 2023].