OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 666 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 666 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada el 3 de setembre de 1990 després de recordar les resolucions 661 (1990) i 664 (1990) que van debatre sobre la situació humanitària a Iraq i a Kuwait, i la detenció de nacionals de països estrangers, el Consell va decidir preguntar al Comitè 661 per determinar si s'han suscitat les necessitats humanitàries i mantenir la situació en qüestió. Al mateix temps, esperava que l'Iraq complís les seves obligacions en virtut del dret internacional, inclòs el Quart Conveni de Ginebra, relatiu a la seguretat i detenció dels ciutadans de tercers països a l'Iraq i el Kuwait ocupat.
El Consell va demanar al Secretari General de les Nacions Unides que busqui amb urgència informació sobre la disponibilitat d'aliments a l'Iraq i Kuwait, així com prestar atenció a nens, ancians, mares i mares embarassades, comunicant tota la informació al Comitè. Si el Comitè troba una necessitat urgent humanitària dels productes alimentaris, ha d'informar immediatament al Consell amb la seva decisió sobre com s'hauria de complir la necessitat. A més, s'ha de tenir en compte el Comitè a l'hora de formular les seves decisions que els aliments s'haurien de proporcionar a través de les Nacions Unides en cooperació amb organismes humanitaris apropiats com el Comitè Internacional de la Creu Roja per assegurar que arribi als beneficiaris proposats. Finalment, la resolució va recomanar la supervisió estricta dels subministraments mèdics pels governs i organismes humanitaris que exporten a l'Iraq i Kuwait.
La resolució 666 es va aprovar amb 13 vots a favor; Cuba i el Iemen van votar en contra de la resolució, amb Cuba afirmant que, fins i tot mitjançant l'ús d'exempcions de responsabilitat, la resolució equivalia a «utilitzar la fam com a arma de guerra», prohibit en virtut del Protocol 1 de les Convencions de Ginebra.

## Referències

* ↑ Graham-Brown, Sarah; Middle East Research & Information Project. Sanctioning Saddam: the politics of intervention in Iraq. I.B.Tauris, 1999, p. 57. ISBN 978-1-86064-473-3.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 662 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 662 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 9 d'agost de 1990, fent una crida a les resolucions 660 (1990) i 661 (1990), el Consell va decidir que l'annexió de Kuwait per Iraq sota qualsevol forma és il·legal.
En acabar el Consell va demanar a tots els estats i organitzacions internacionals no reconèixer l'annexió, demanant als Estats per evitin qualsevol acció que pugui constituir un reconeixement indirecte de l'annexió. També exigeix Iraq de rescindir les seves accions a Kuwait després de la invasió, mantenint la situació en l'ordre del dia.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Guerra del Golf

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 668 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 668 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 20 de setembre de 1990 després d'assenyalar els debats i esforços polítics en curs sobre una situació pacífica justa i duradora a Cambodja, el Consell va donar suport al marc polític que permetria al poble cambodjà exercir el seu dret a l'autodeterminació a través d'eleccions organitzades per l'ONU.
El Consell havia estat examinant la qüestió de Cambodja i l'ocupació pel Vietnam durant gairebé una dècada, però el Consell no va poder actuar per falta d'acord entre els seus membres permanents. En lloc d'això, es va adreçar a l'Assemblea General. Després de la caiguda dels Khmers rojos el 1979, Vietnam hi va instal·lar un govern titella, al que s'hi van oposar diversos grups del país, com el Front Nacional Unit per a una Cambodja Independent, Neutral, Pacífica i Cooperativa, el Front de l'Alliberament Popular Khmer i el Partit de la Kamputxea Democràtica, però recolzat per Vietnam i la Unió Soviètica. Representants de cada partit es van reunir a la Conferència de París el 1989, però no es va arribar a un acord. Després de les discussions a Indonèsia i Japó el 1990, les parts van acordar un pla en el qual es guiaran per determinats principis per resoldre el problema cambodjà. El Consell de Seguretat, en la seva Resolució 668, va reconèixer i va donar la benvinguda a l'acord.
La resolució va donar la benvinguda a la creació d'un Consell Nacional Suprem com a font d'autoritat durant tot el període de transició. També va demanar que altres països i el Secretari General de les Nacions Unides continuïn assistint en l'acord de pau. També va ser aprovat un moviment a l'Assemblea General per donar suport al procés de pau en la Resolució 45/3 del 15 d'octubre de 1990.

## Referències

* 1 2 «Cambodia – UNAMIC Background». United Nations.
* ↑ Heder, Stephen R.; Ledgerwood, Judy Propaganda, politics, and violence in Cambodia: democratic transition under United Nations peace-keeping. M.E. Sharpe, 1996, p. 243. ISBN 978-1-56324-665-4.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Roca de Sant Isidre

La Roca de Sant Isidre és un cim de 930,4 metres d'altitud que es troba en el terme municipal de Senterada, al Pallars Jussà. És al sud del poble de Senterada, al sud-oest del de Puigcerver, al nord del de Lluçà, i a llevant, i al damunt, de la Presa de Senterada.
# Rodés (Avairon)

Rodés (en francès Rodez) és una ciutat i municipi francès, situat al departament de l'Avairon i a la regió d'Occitània. L'any 2014 tenia 24 088 habitants. La seva aglomeració té 56 000 habitants.
És centre de mercats i hi ha fabricació de guants i plàstics. Conserva algunes restes romanes (amfiteatre, aqüeducte) de l'antiga Segodunum, i belles mansions dels segles xv i xvi. La catedral gòtica, fou acabada al segle xvi. Fou centre del vescomtat de Rodés.

## Política i administració

La ciutat està governada per un consell municipal composta per 35 membres elegits cada sis anys. L'alcalde és Christian Teyssèdre, de La República en marxa!, des del 2008.

## Demografia

Evolució de la població Insee i EHESS :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 5 592 | 6 233 | 6 613 | 7 352 | 8 240 | 9 685 | 9 272 | 10 936 | 10 280 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 10 877 | 11 856 | 12 037 | 12 111 | 13 375 | 15 333 | 15 375 | 16 122 | 16 303 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 16 105 | 15 502 | 15 386 | 14 201 | 15 150 | 16 195 | 18 450 | 20 437 | 20 383 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 20 924 | 23 328 | 25 550 | 24 368 | 24 701 | 23 707 | 24 028 | 23 794 | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Museus

* Museu Fenaille
* Museu de les Belles Arts Denys-Puech
* Museu Soulages

## Personatges il·lustres

* Pierre Soulages, pintor i gravador
* Bernard Laporte, jugador i entrenador de rugbi, polític i empresari
* Gaëtan Roussel, cantant i compositor
* Alexandre Geniez, ciclista

## Referències

* ↑ «Rodés (Avairon)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Ripa

Ripa (en grec antic Ῥίπη) era una antiga ciutat d'Arcàdia que Homer menciona al «Catàleg de les naus» com una de les ciutats que van participar en la guerra de Troia en un contingent comandat pel rei Agapènor.
No es coneix la seva situació exacta. Pausànias diu que no era certa una localització que la situava en una illa del riu Ladó, perquè aquest riu no tenia illes prou grans per situar-hi una ciutat.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 1490. ISBN 9788441224223.
* ↑ Homer. Ilíada, II, 606.
* ↑ Smith, William (ed.). «Enispe». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 29 gener 2021].
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VIII, 25,12
# Ripieno

El ripieno és un grup nombrós d'instruments dintre del concerto grosso propi dels segles xvii i xviii. Aquest grup dialoga amb el concertino (conjunt d'instruments solistes). El ripieno és també anomenat tutti. L'alternança entre els solistes i tot el grup crea contrastos de plans sonors propis del barroc. A l'època barroca els esdeveniments històrics fan exaltar la vida i reflexionar sobre la mort; això en pintura es manifesta amb el clar-obscur, com a contrast i testimoni de la lluita entre la vida i la mort. En la música aquest efecte s'obté amb el concertino i el ripieno, com és també una forma de jugar amb la intensitat sonora i els blocs temàtics per fer més atractiva l'obra.
A la banda de música, el terme es fa servir de manera similar per designar els intèrprets que no estan a la taula principal, especialment els clarinets i cornetistes de les bandes militars.
L'expressió senza ripieni és una instrucció per jugar sense els ripienistes; aquesta instrucció es troba sovint a les obres de Händel.

## Referències

* ↑ «ripieno». Gran Enciclopèdia de la Música. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ The New Grove Dictionary of Music and Musicians (en anglès). 2a ed., 2001.
* 1 2 Ripieno (i) (en anglès). 1. Oxford University Press, 2001. DOI 10.1093/gmo/9781561592630.article.23501.
# Ripes

Ripes (grec antic: Ῥύπες o Ῥύπαι, en llatí: Rhypes; gentilici Ῥυπικός, català rípic) era una ciutat d'Acaia, a 30 estadis a l'oest d'Ègion. Va ser una de les dotze ciutats originals dels aqueus.
En temps de Polibi havia deixat de ser membre de la Lliga Aquea i Leòntion havia ocupat el seu lloc. La ciutat no va cessar d'existir si més no fins al temps d'August, qui va traslladar els seus habitants a Patres i el seu territori (la Rípide, Ῥυπίς) es va dividir entre Ègion i Fares. Pausànies va visitar les seves ruïnes. Segons Estrabó, Èsquil l'anomenà κεραυνίας Ῥύπας ('Ripes afectada pels llamps').
Hi va néixer Míscel, el fundador de Crotona, colònia aquea. Al seu territori hi havia les ciutats dependents de Lèuctron (Λεῦκτρον) i Eríneon (Ἐρινεόν o Ἐρινεὸς λιμήν), que segurament era el seu port. La seva situació correspondria a unes ruïnes a la vora del riu Tolos.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 1494. ISBN 9788441224223.
* 1 2 3 Smith, William (ed.). «Rhypes». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 27 desembre 2020].
# Romília

Romília (en llatí Romilia) va ser una de les 31 tribus anomenades rústiques a l'antiga Roma.
La tradició la situa entre les 21 primeres tribus rústiques o rurals, creades a principis del segle v aC1, però la seva creació havia de ser posterior perquè el territori que se li assignava encara no era romà en aquells moments. La seva abreviatura epigràfica és ROM2.

## Història

El seu nom prové molt probablement de la gens Romília, família poc coneguda, excepte per Tit Romili Roc Vaticà, cònsol l'any 455 aC i decemvir legibus scribundis el 451 aC. Aquest personatge porta el cognomen de Vaticanus, i precisament el territori d'aquesta tribu es trobava a la riba dreta del Tíber, al voltant de l'ager Vaticanus (que donà nom al Vaticà), entre la Via Campana i la Via Clòdia. Fins a mitjans del segle v aC, la riba dreta del Tíber (trans Tiberim), davant de Roma, no era romana, sinó etrusca. La conquesta d'aquesta riba (ripa Veiens) i la posterior constitució de la tribu va tenir lloc, sens dubte, poc després de mitjans del segle V. A l'oest, la tribu Romilia estava separada de la tribu Galèria per un rierol que porta el nom de Magliana.
Els romans no recordaven l'origen d'aquesta tribu, i van associar el seu nom amb el de Ròmul i la tribu també s'anomenava de vegades Romúlia. Probablement per aquesta creença, la tribu Romília tenia el privilegi, en els comicis tribunats, de votar la primera d'entre totes les tribus rústiques, just després de les tribus urbanes.
Més tard, alguns ciutadans romans de ciutats o províncies italianes com Sora, lloc de naixement de Marc Atili Règul, situada al sud del Laci, i els ciutadans d'Este (Ateste), al Vèneto, van ser inscrits a la tribu Romília.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 21, 7
* ↑ Cagnat, René. Cours d'épigraphie Latine. París: Thorin, 1914, p. 64.
* 1 2 Taylor, Lily Ross. The voting districts of the Roman republic: the thirty-five urban and rural tribes.. Roma: American Academy in Rome, 1961, p. 38-39.
* ↑ Alföldi, A. Early Rome and the Latins. Ann Arbor (Mich.): University of Michigan Press, 1963, p. 310.
# Riu Komoé

El riu Komoé o Comoé és un riu de l'Àfrica occidental.
El riu neix a l'altiplà de Sikasso de Burkina Faso, flueix a través de les Cascades de Karfiguéla, forma una petita secció de la frontera entre Burkina Faso i Costa d'Ivori fins que entra a Costa d'Ivori, on és el principal desguàs per a la part nord-est d'aquell país abans de desembocar a l'Atlàntic. Les ribes del Komoé estan ombrejades per boscos de ribera al llarg de la major part de la seva longitud, proporcionant un hàbitat important per a la vida salvatge i una font d'aigua agrícola. On es formen planes inundables fiables a Costa d'Ivori, es pot conrear arròs. Una part del riu al nord de Costa d'Ivori és la font de la riquesa vegetal que va fer que aquesta zona sigui declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, el Parc Nacional de Comoé.

## Curs

El riu Komoé té aproximadament 759 km de llargada. Neix a l'altiplà de Sikasso i als turons de Sindou fluint cap al sud sobre diverses cataractes amb diverses caigudes, incloses les "Chutes de la Komoé" i les cascades de Karifiguela. Riu amunt de les cascades de Karifiguéla es coneix localment com el riu Koba. A 09°42′11″N 004°35′10″W s'uneix per la dreta (oest) pel riu Léraba, després flueix al sud-est i forma la frontera entre Burkina Faso i Costa d'Ivori durant uns 60 quilòmetres, abans d'entrar a Costa d'Ivori quatre quilòmetres al sud-oest del poble de Balanfodougou.
A Costa d'Ivori, continua cap al sud-est, passant pel Parc Nacional de Comoé, formant la frontera entre el districte de Zanzan i el districte de Savanes. A 09°10′26″N 003°53′33″W gira cap al sud travessant l'est de Costa d'Ivori i desembocant a l'extrem oriental del complex de la llacuna Ébrié i, finalment, al golf de Guinea prop del port de Grand-Bassam.

## Referències

* ↑ «Sikasso Plateau». A: Historical Dictionary of Burkina Faso. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013. ISBN 978-0-8108-6770-3.
* 1 2 3 4 5 Mepham, Robert. IUCN Directory of African Wetlands. Pinter Pub. Ltd., 1991. ISBN 2-88032-949-3.
* 1 2 «Komoé». A: Historical Dictionary of Burkina Faso. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013. ISBN 978-0-8108-6770-3.
# Riu Tanana

* Per a altres significats sobre Tanana, vegeu «Tanana (desambiguació)».
El riu Tanana (en anglès Tanana River) és un afluent del riu Yukon que discurre íntegrament per Alaska (Estats Units). El mot Tanana significa riu de muntanya en atapascà.
El seu naixement es troba al vessant nord de les muntanyes Wrangell, al sud-est d'Alaska. El riu pren la direcció nord-est per després tornar cap al nord-oest fins a tocar de la frontera entre Alaska i el Yukon (Canadà). El riu segueix pel nord de la serralada d'Alaska, més o menys paral·lel a l'Alaska Highway. Després de travessar el centre d'Alaska el Tanana rep els principals afluents: el Nenana i el Kantishna. En aquesta zona el riu passa pel sud de Fairbanks i travessa Ester. La seva confluència amb el Yukon es troba a uns 110 km aigües avall de la vila de Manley Hot Springs, prop de la ciutat de Tanana.

## Principals afluents

| Chisana Nabesna Kalutna Tok Robertson Johnson Little Gerstle Healy Volkmar Gerstle | Clearwater Creek Goodpaster Delta Delta Creek Little Delta Salcha Little Salcha Chena Wood River Tatlanika | Nenana Teklanika Seventeen Mile Slough Tolovana Kantishna Zitziana Cosna Chitanana |

## Enllaços externs

* Riu Tanana a USGS GNIS (anglès)
# Riu Tartàs

El Tartàs - Тартас (rus) - és un riu de Rússia que passa per l'óblast de Novossibirsk. És un afluent de l'Om per la dreta. El riu, per tant, és un sub-afluent de l'Obi i després de l'Irtix.

## Geografia

La llargària del Tartàs és de 566 kilòmetres. La seva conca s'estén per una superfície de 16.200 km², neix d'una font a menys de 150 metres d'altitud, als aiguamolls de Vassiugan, al centre-sud de la plana de Sibèria Occidental, a la part nord de l'óblast de Novossibirsk, no gaire lluny de Tomsk. Neix prop del Kenga i del Pàrbuig. A continuació discorre en direcció oest, paral·lelament al riu Tara, però a 30-40 km més al sud. A mig recorregut vira cap al sud, i acaba desembocant a l'Om per la riba dreta, a uns 21 km després de la vila de Venguérovo.
# Riu Shapur

El riu Shapur és un curs fluvial principalment al Fars a l'Iran; alguna vegada apareix sota el nom de Bishawur o Bishavur, Bouschavir i Boschavir, i com a riu de Tawwaj. Es creu que és l'antic Granis, Dratinus o Ratinus esmentat per Arrià i Plini el Vell. El nom Tawwaj s'aplica més aviat al curs inferior format per la unió de dos rius, el Shapur i el Dalaki Rud. Els geògrafs àrabs anomenaren el curs superior com Nahr Ratin, relacionat amb el nom llatí. El mateix Shapur neix a les muntanyes de la comarca de l'antiga Bishapur i desaigua al golf Pèrsic entre Janabi i Mandistan, a poca distància al nord de Bushehr i front a l'illa de Kharik. Antigament a no gaire distància de la costa i a la vora del riu hi havia una residència reial anomenada Taoké que correspondria a la vila de Tawwaj o Tawwaz i hauria donat el nom al curs inferior del Shapur, possiblement a la moderna Dih Kuhna, cap del districte de Shabankara al comtat de Dashtistan (moderna província de Buixehr).

## Referències

* ↑ Houtsma, Martijn Theodoor. First Encyclopaedia of Islam (en anglès). Brill, 1993, p. 316. ISBN 9004097961.
* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, IX, 319 i 320.
# Roccavignale

Roccavignale (en lígur: Ròcavignâ; en piemontès: Rocavignâl) és un comune (municipi) de la província de Savona, a la regió italiana de la Ligúria, situat uns 60 km a l'oest de Gènova i uns 25 km al nord-oest de Savona.
Roccavignale limita amb els següents municipis: Castelnuovo di Ceva, Cengio, Millesimo, Montezemolo i Murialdo.
# Roccastrada

Roccastrada és un municipi situat al territori de la província de Grosseto, a la regió de la Toscana (Itàlia).
Limita amb els municipis de Campagnatico, Chiusdino, Civitella Paganico, Gavorrano, Grosseto, Massa Marittima, Monticiano i Montieri.
Pertanyen al municipi les frazioni de Montemassi, Piloni, Ribolla, Roccatederighi, Sassofortino, Sticciano i Torniella

## Galeria

* Vista del poble
* Església de S.Nicolau
* Roccatederighi
* Vista nocturna de Roccatederighi
* Montemassi
* Localització de Roccastrada a la província de Grosseto

## Referències

* ↑ Comune di Roccastrada - Statuto.
# Diasemiodes

Diasemiodes és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Diasemiodes eudamidasalis (Druce, 1899)
* Diasemiodes janassialis (Walker, 1859)
* Diasemiodes nigralis (Fernald, 1892)
* Diasemiodes picalis

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 21 febrer 2019].
# Policia del Pensament

La Policia del Pensament és una organització policíaca fictícia, inspirada en la Gestapo i en l'NKVD, a la novel·la de George Orwell 1984.
Aquesta organització es caracteritza per arrestar els "ciutadans" que "pensen" en coses que van en detriment de les consignes del Partit. El crim de pensament és lògicament el més greu de tots els crims sancionats pel Partit. La Policia del Pensament utilitza unes màquines anomenades Telepantalles similars a televisors proveïts d'un micròfon integrat, el qual permet els agents de la Policia del Pensament escoltar les converses realitzades entre les persones que es troben a una certa proximitat de la telepantalla. El Partit obliga els ciutadans (principalment a aquells que ocupen càrrecs dins del Partit, sent major el control com més s'ascendia en l'escalafó) a posseir telepantalles a casa i a les oficines. A part de les telepantalles, exerceixen el control mitjançant l'ús de micròfons al carrer i, fins i tot, en el camp. El càstig per "pensar malament" (delicte anomenat crimpensar) del Partit o el Gran Germà és ser segrestat i torturat i, en última instància, si el subjecte es resisteix, ser portat a l'Habitació 101, on se'l trenca definitivament.
Elsproles (terme amb què es designa el proletariat) són pràcticament lliures del control que exerceix la Policia del Pensament. La delinqüència és una cosa comuna i molt estesa entre ells, però ja que tot això no afecta el Partit, es permet: el control de la Policia es redueix a unes quantes telepantalles i a l'eliminació d'elements potencialment perillosos. Com s'afirma a la novel·la, "els proles posseïen llibertat intel·lectual, perquè estaven desproveïts d'intel·lecte". L'important era que el fervor al Gran Germà es mantingués en el Partit, a fi que aquest no perdés la confiança en si mateix i fos enderrocat.

## Referències

* ↑ http://www.netcharles.com/orwell/articles/1984-background-info.htm Arxivat 2016-03-14 a Wayback Machine. "Background information for George Orwell's Nineteen Eighty-Four": The world described in Nineteen Eighty-Four parallels the Stalinist Soviet Union and Hitler's Nazi Germany[...]Thought Police, a reference to the Gestapo or NKVD (anglès)
* ↑ Big Brother Is Watching You Una lectura de la novel·la <<1984>> de George Orwell
# Iñaki Muñoz Oroz

Iñaki Muñoz Oroz (nascut el 2 de juliol de 1978 a Pamplona) és un futbolista professional navarrès, que ocupa la posició de migcampista defensiu.

## Trajectòria

Tret d'una cessió al CD Toledo la temporada 00/01, el migcampista va militar durant deu campanyes al CA Osasuna, club on es va formar. Va fer la seua primera aparició a la màxima categoria al desembre de 2001, en partit contra l'Athletic Club. Va esdevindre un important membre de l'equip, tot arribant als 30 partits i cinc gols la temporada 05/06, en la qual els navarresos van acabar 4ts, assolint classificació per a la Champions.
El 2007 marxa a l'Athletic Club, on no ha comptat tant com a l'Osasuna.

## Internacional

Muñoz ha estat internacional amb la selecció d'Euskadi. També va jugar amb la selecció autonòmica navarresa.
# Dendropsophus rossalleni

Dendropsophus rossalleni és una espècie de granota que viu al Brasil, Colòmbia, l'Equador, Perú i, possiblement també, Bolívia.

## Referències

* Azevedo-Ramos, C., Coloma, L.A. & Ron, S. 2004. Dendropsophus rossalleni. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 11 de gener de 2008.
# Roureda d'Aulàs

La Roureda d'Aulàs és un bosc de roures del terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme d'Espluga de Serra.
Està situat davant i al sud del poble d'Aulàs, a l'esquerra del barranc dels Bancalons i a la dreta del de Sanaüja, al nord-est de lo Tossal.
# Irene de Grècia

Irene de Grècia és el nom dels següents personatges:
* Irene de Grècia (duquessa d'Aosta) (1905 - 1972)
* Irene de Grècia (princesa de Grècia). (1942)
# Diastema

«Diastema» té aquests significats:
* un gènere de la família Gesneriaceae
* diastema (odontologia), un espai entre dues dents