OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vicent Palatsí Armero

Vicent Palatsí Armero (Castelló de la Plana, 1960) és un professor i escriptor valencià. La seua faceta d'escriptor s'enceta amb la publicació del llibre infantil Olaia es desmaia i altres contes, editat per Tàndem el 1996. El 2002, Edelvives li publica Curteatre, un recull de textos teatrals adreçat al públic juvenil. El 2011 apareix el seu primer llibre per a adults, Vitis vinifera cataloniae, d'Onada Edicions, un conjunt de contes eròtics maridats amb vins dels Països Catalans.
Retorna a la literatura juvenil amb l'obra El cas de les paraules inaudites, publicat l'any 2014, també per Onada. Aquesta obra va ser seleccionada per a la campanya "Literatura Km 0" a Castelló de la Plana i a Vinaròs.
El 2023 publica Vitis vinifera amatoria, que amplia i modifica les històries de l'anterior llibre eròtic, i actualitza i incrementa notablement la quantitat de referències de vins, dels 35 de la primera edició, a 59 en l'actual, tots ells dels territoris catalanoparlants. L'Associació Enològica de Castelló va organitzar una presentació exclusiva per als associats, on l'autor va estar acompanyat a la taula pel membre de la junta directiva, Paco Prades.
Actualment investiga sobre el plaer i la voluptuositat en el mon grecollatí, i està enllestint uns relats ficcionals basats en les vides amoroses de Safo, Horaci, Ovidi, Catul...

## Obres

* Olaia es desmaia i altres contes, 1996, Tàndem.
* Curteatre, 2002, Edelvives.
* Vitis vinifera cataloniae, 2011. Onada Edicions.
* El cas de les paraules inaudites, 2014, Onada Edicions.
* Vitis vinifera amatoria, 2023, Onada Edicions

## Referències

* ↑ Cupatges «Vitis vinifera cataloniae». Nació Digital.
* ↑ París, Òscar. «Onada edicions llança un llibre sobre vi i erotisme - 30 ago 2011». [Consulta: 7 febrer 2024].
* ↑ «Vicent Palatsí parla del Vitis vinifera cataloniae, 22 juliol 2011». [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ «Entrevista a Vicent Palatsí - El cas de les paraules inaudites. Fira del Llibre de València 7 maig 2015». [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ «Presentació al Menador "El cas de les paraules inaudites" per Vicent Palatsí. Literatura juvenil Km 0 a Castelló 9 maig 2017». [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ «Presentació a Vinaròs del llibre "El cas de les paraules inaudites" per Vicent Palatsí. Literatura juvenil Km 0 10 maig de 2017». [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ «Presentació a l'AEC del llibre VITIS VINIFERA AMATORIA, de Vicent Palatsí, el 25 de gener de 2024, a l'Hotel CS Center» (en castellà). [Consulta: 31 març 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a l'Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* Entrevista a Cornabou
* Entrevista de Maria de la Pau Janer a Vicent Palatsí, Catalunya Ràdio (a partir del minut 27:00) 2013/10/02
* Entrevista La Veu 2014-10-20
* Entrevista a Ràdio Benicarló 2024-01-16
# LP (cantant)

* No s'ha de confondre amb LP.
Laura Pergolizzi (Long Island, 18 de març de 1981), coneguda com a LP, és una cantant i compositora estatunidenca. Es va traslladar a Los Angeles el 2010. Ha publicat cinc àlbums i un elapé. Ha escrit cançons per a altres artistes inclosos Cher, Backstreet Boys, Rihanna, Mylène Farmer i Christina Aguilera.

## Referències

* ↑ Elle.
* ↑ «AfterEllen.com - Review of L.P.'s Suburban Sprawl & Alcohol», 04-04-2007. Arxivat de l'original el 2007-04-04. [Consulta: 3 agost 2019].
* ↑ Graff, Gary. «LP focuses on LP with First Album in a Decade». Billboard, 03-06-2014.

## Enllaços externs

* LP - Lloc web oficial
* LP discografia a Discogs
# Vicent Pascual Pastor

Vicent Pascual Pastor (Alcoi, 3 de juny de 1865 - 2 de febrer de 1941) va ser un arquitecte valencià.

## Biografia

Es va formar a l'Escola d'Arquitectura de Barcelona, i de nou a la seua ciutat natal, el 1891 esdevé Arquitecte Municipal d'Alcoi. Alterna eixe càrrec amb la docència a l'Escola d'Arts i Oficis d'Alcoi, de la qual seria director el 1903.
Entre 1909 i 1913 és alcalde de la capital de l'Alcoià. Dins la vida social i industrial de la ciutat, va estar present a la Caixa d'Estalvis i al Cercle Industrial locals.

## Projectes

Gairebé tots els projectes realitzats per Vicent Pascual van edificar-se a Alcoi. Entre la seua obra cal destacar:
* Gruta del Cercle Industrial (1896)
* Casa d'Escaló (1906-1908) Estil art déco
* "Casa del Pavo" (1908-1909) Edifici privat modernista.
* Mont de Pietat (1908-1910) Edifici bancari d'estil modernista
* Parc de Bombers (1915) Estil art nouveau

## Enllaços externs

* Biografia i projectes
# La Morana

La Morana és una entitat de població del municipi de Torrefeta i Florejacs, a la comarca de la Segarra.

## Situació

Està situat a l'oest de Guissona, prop del límit del terme municipal. Tenia 69 habitants l'any 2006. Té una extensió de 545Ha. i està situat a una altitud de 495., el poble està creuat d'est a oest pel torrent del Passerell.
És un poble bastit entorn del primitiu castell, i té algunes ramificacions cap a l'exterior com Can Torra i edificacions de nova construcció a l'entrada de la població.

## Història

L'any 1038 pertanyia al Bisbe d'Urgell i és esmentada a l'acta de consagració de l'església de Guissona, de l'any 1099. El 1564 estava en poder de Jaume Joan de Cortés i posteriorment passa a Rafael d'Amat (Baró de Maldà). L'any 1837 va ser centre d'importants combats dins la batalla de Gra durant la Primera Guerra Carlina.

## Economia

L'economia es basa principalment en l'agricultura de secà (Ordi, Blat, etc.), queden petites superfícies d'ametllers i oliveres i diverses granges de porcí, vacu i aviram. A l'encreuament amb la carretera L-310 està ubicada una indústria metal·lúrgica.

## Llocs d'interès

* Muralles i portalada.
* Casa senyorial
* L'església parroquial de Sant Esteve
* La torre (torre de defensa o antic molí de vent)
* Cal Giralt

## Referències

* 1 2 «La Morana». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ La Morana Arxivat 2016-05-17 a Wayback Machine. a lasegarra.org
* ↑ Com promoure el turisme a la Segarra, p. 131
* ↑ «Fotos de La Morana». Arxivat de l'original el 2016-11-07. [Consulta: 6 novembre 2016].
# Veliki Perevoz

Veliki Perevoz - Великий Перевоз (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 45 habitants. Pertany al districte (raion) de Stari Oskol.

## Referències

* ↑ Летопись населённых пунктов Белгородской области: Село Котово Старооскольского городского округа Белгородской области: история [села Котово, села Терехово] / Котовская библиотека; сост. Рудакова Тамара Ивановна. — Котово: Котовская библиотека, 1996. — 75 с.
* ↑ «Храм в честь Покрова Пресвятой Богородицы (с. Федосеевка)». ИМЦ «Православное Осколье», 11-10-2012. Arxivat de l'original el 2018-06-12. [Consulta: 9 juny 2018].
# Kundriútxenski

Kundriútxenski (en rus: Кундрюченский) és un poble (un khútor) de l'óblast de Rostov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 375 habitants, pertany al municipi de Bistrianski.

## Referències

* ↑ Указ президиума ВС РСФСР от 22.12.1987 г. "О наименовании некоторых населенных пунктов в Ростовской области", 1987.
* ↑ «Карты Генштаба L-38 (А) 1:100000. Республика Калмыкия и Ростовская область.». Arxivat de l'original el 2015-09-24.
# La Vale

La Vale és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 4.613 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, La Vale tenia 4.613 habitants, 1.924 habitatges, i 1.377 famílies. La densitat de població era de 219,3 habitants/km².
Dels 1.924 habitatges en un 26,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,7% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 28,4% no eren unitats familiars. En el 25,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,6% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 27,6% de 45 a 60 i un 20,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.911 $ i la renda mediana per família de 48.494 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.125 $ mentre que les dones 23.179 $. La renda per capita de la població era de 20.989 $. Entorn del 4,8% de les famílies i el 7,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- La Vale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- La Vale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lada Kozlíková

Lada Kozlíková (Vyškov, Regió de Moràvia Meridional, 8 d'octubre de 1979) és una ciclista txeca. En pista, s'ha proclamat Campiona del món en scratch, i en ruta ha guanyat diferents campionats nacionals.

## Palmarès en ruta

* 1998
** Campiona de Txèquia en contrarellotge
* 1999
** Campiona de Txèquia en ruta
** Campiona de Txèquia en contrarellotge
* 2000
** Campiona d'Europa sub-23 en Contrarellotge
** Campiona de Txèquia en ruta
** Campiona de Txèquia en contrarellotge
** 1a a l'Eko Tour Dookola Polski i vencedora d'una etapa
* 2001
** Campiona de Txèquia en ruta
** Campiona de Txèquia en contrarellotge
** 1a a la Ster van Walcheren i vencedora d'una etapa
** Vencedora d'una etapa a l'Eko Tour Dookola Polski
** Vencedora d'una etapa a la Gracia ČEZ-EDĚ
* 2002
** Campiona de Txèquia en contrarellotge
** Vencedora d'una etapa a l'Eko Tour Dookola Polski
* 2003
** Vencedora d'una etapa al Tour de Feminin-Krásná Lípa
* 2005
** Campiona de Txèquia en ruta
** Campiona de Txèquia en contrarellotge
* 2006
** Campiona de Txèquia en ruta
** Campiona de Txèquia en contrarellotge
** Vencedora d'una etapa al Tour de Feminin-Krásná Lípa

## Palmarès en pista

* 2001
** Campiona d'Europa sub-23 en Persecució
** Campiona d'Europa sub-23 en Puntuació
* 2002
** Campiona del món en Scratch
* 2006
** Campiona d'Europa en Òmnium Endurance

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Valencia Open 500 2014

El Torneig de València 2014, oficialment conegut com a Valencia Open 500 2014, és un esdeveniment de tennis masculí disputat sobre pista dura que pertany a les sèries 500 de l'ATP. La 20a edició del torneig es va celebrar entre el 18 i el 26 d'octubre del 2014 a la Ciutat de les Arts i les Ciències de València.
El tennista escocès Andy Murray va guanyar el segon títol a València (2009) i el tercer de la temporada, tots tres en poc més d'un mes. Amb 3 hores i 20 minuts, aquest partit va esdevenir el més llarg del circuit dels disputats a tres sets. La parella formada pel neerlandès Jean-Julien Rojer i el romanès Horia Tecău van guanyar el vuitè títol de l'any.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | D. Ferrer | 6 | 6 | |
| | F. Verdasco | 3 | 2 | | 1 | D. Ferrer | 6 | 6 | |
| Q | T. Bellucci | w/o | | | Q | T. Bellucci | 1 | 2 | |
| 6 | R. Bautista Agut | | | | | | | | | 1 | D. Ferrer | 4 | 5 |
| 3/WC | A. Murray | 6 | 6 | | | | | | | 3/WC | A. Murray | 6 | 7 |
| | F. Fognini | 2 | 4 | | 3/WC | A. Murray | 6$^3$ | 6 | 6 | | | | |
| | M. Kližan | | | | 7 | K. Anderson | 7 | 4 | 4 | | | | |
| 7 | K. Anderson | w/o | | | | | | | | | | | | 3/WC | A. Murray | 3 | 7 | 7 |
| | A. Dolgopòlov | 6 | 6$^4$ | 5 | | | | | | | | | | | T. Robredo | 6 | 6$^7$ | 6$^8$ |
| | J. Chardy | 3 | 7 | 7 | | J. Chardy | 6 | 6 | | | | | |
| WC | Carreño Busta | 6 | 6 | | WC | Carreño Busta | 1 | 2 | | | | | |
| 4 | F. López | 4 | 4 | | | | | | | | J. Chardy | 6$^7$ | 6² |
| | T. Robredo | 6 | 6 | | | | | | | | T. Robredo | 7 | 7 |
| | Y-h. Lu | 2 | 4 | | | T. Robredo | 7 | 6 | | | | | |
| | D. Lajović | 3 | 2 | | | P. Andújar | 6$^4$ | 4 | |
| | P. Andújar | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| | Leonardo Mayer João Sousa | 7 | 6 |
| | Fabio Fognini Andreas Seppi | 5 | 1 | | Leonardo Mayer João Sousa | 4 | 6$^3$ |
| 4 | Jean-Julien Rojer Horia Tecău | 6 | 7 | 4 | Jean-Julien Rojer Horia Tecău | 6 | 7 |
| Q | Austin Krajicek Nicholas Monroe | 3 | 5 | | | | | 4 | Jean-Julien Rojer Horia Tecău | 6 | 6 |
| | Kevin Anderson Jérémy Chardy | 6 | 6 | | | | | | Kevin Anderson Jérémy Chardy | 4 | 2 |
| 3 | David Marrero Fernando Verdasco | 2 | 4 | | Kevin Anderson Jérémy Chardy | 6 | 6 |
| WC | Pablo Carreño Busta Guillermo García López | 7 | 6 | WC | Pablo Carreño Busta Guillermo García López | 3 | 4 |
| LL | Iñigo Cervantes Pere Riba | 6$^3$ | 3 | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (català) (castellà) (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre dobles masculins PDF
València / Mallorca :
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015 :
ATP World Tour 2014
< 2013
2015 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Kunstareal

El Districte de l'Art de Múnic o Kunstareal en alemany, és un barri al centre de la capital bavaresa que està conformat per les tres pinacoteques de la ciutat (Alte Pinakothek, Neue Pinakothek i Pinakothek der Moderne), la Gliptoteca, la Staatliche Antikensammlungen o Col·lecció estatal d'antiguitats (ambdós museus especialitzats en art grec, etrusc i romà), la Lenbachhaus, el Museu Brandhorst (una col·lecció privada d'art modern) i diverses galeries d'art dels voltants. A més d'aquests edificis, es planegen construir un Museu estatal d'art egipci ( Ägyptische Staatssammlung ) i l'ampliació de la Lenbachhaus (planejada per concloure el 2012).
Al sud de la Pinakothek der Moderne es troba el palau neoclàssic Palais Dürckheim (construït entre 1842-1844) utilitzat per apropar els visitants al món de l'art. La Türkentor (1826) era la porta d'una caserna militar i és el seu únic resta existent. Allà es planegen exhibir mustras temporals d'art contemporani. Al Kunstareal també es troben altres museus de ciències naturals com el Paläontologisches Museum (Museu paleontològic), l' Museum Reich der Kristall (Museu Regne dels Cristalls) i el Geologische Museum (Museu geològic).

## Museus

* Alte Pinakothek Pinacoteca antiga (Pintura europea del segle xiii al XVIII)
* Neue Pinakothek Pinacoteca nova (Pintura i escultura europea del segle xviii al XIX)
* Pinakothek der Moderne Pinacoteca moderna (Pintura, escultura i fotografia internacional del segle XX al XXI, Col·lecció de disseny, Gràfica i Arquitectura)
* Palais Dürckheim (Centre mediàtic)
* Türkentor (Exposicions temporals)
* Museum Brandhorst (Col·lecció privada de pintura moderna)
* Glyptothek München (Escultura grega, etrusca i romana)
* Staatliche Antikensammlungen Col·lecció estatal d'antiguitats (ceràmica grega, etrusca i romana, joieria i altres objectes)
* Lenbachhaus (Pintura de Múnic, Pintures del moviment Blaue Reiter i pintures i escultures dels segles XX i XXI)
* Staatliche Graphische Sammlung (Gràfica internacional del renaixement al present)
# Verb comodí

Un verb comodí o proverb és un verb que substitueix qualsevol altre verb i que, per tant, en principi no té significat per si mateix, sinó que s'interpreta a partir del context o del verb que substitueix. És el mateix concepte que el pronom aplicat als noms.
En català, el proverb per excel·lència és fer (per exemple: Quan menjava xocolata, ho feia d'amagat, on ho feia equival a menjava xocolata). En els registres col·loquials també pot ser fotre, fúmer (o fumbre) i cardar, els quals poden usar-se en molts contextos en què s'empra fer (fotre o cardar una hòstia a algú 'pegar un cop a algú', fotre o cardar fred 'fer molt de fred', fotre o cardar fora algú 'fer-lo fora', etc., a més d'altres contextos, com estar fotut o cardat 'sentir-se malament').
En espanyol el proverb és hacer, però també pot ser dar i echar (dar una película en la tele [català fer una pel·lícula per la tele], dar risa [català fer riure], dar un abrazo [català fer una abraçada], dar la mano [català encaixar], dar un beso [català fer un petó], echarse novio [català fer-se un amiguet], echar una siesta [català fer un cluclull, fer la migdiada, fer una becaina]).
En anglès és to get (Please get the door pot significa 'obrir la porta', 'tancar la porta', 'portar la porta', etc.).
La importància dels proverbs radica en la seva nul·litat semàntica, que permet que es pugui posar en gairebé tots els contextos. Les construccions verbonominals és el context on és més habitual que apareguin els proverbs (fer por, fer fred, fer calor, fer sol, fer bo, fer ganyotes, fer mal a algú, fer feredat, fer ràbia, fer confiança, etc.). Els proverbs també s'usen com a auxiliar de les perífrasis verbals: Feu per veure el director, Fes moure la taula, etc.
# Verb defectiu

En morfologia, un verb defectiu és un verb el paradigma flexiu o conjugació del qual manca d'algun temps, mode o persona (o diverses d'aquestes) en la seva conjugació regular.

## Exemples

* En català els verbs defectius són: caldre, dar, haver-hi, lleure, soler i els verbs de fenòmens meteorològics (ploure, nevar, etc.)
* En castellà són els següents: abolir, adir, acaecer, aguerrir, atañer, balbucir, blandir, concernir, desabrir, empedernir, fallir, garantir, guarnir, incoar, tomar, soler i usucapir.
* En llatí hi ha coepi / coepisse ("haver començat"), aio / aere ("afirmar"), memini / meminisse ("haver recordat").
* En anglès alguns auxiliars no tenen formes específiques per a passat o futur, com per exemple can ("poder", no té forma de futur) o must ("deure", no té forma de passat).

## Causes de la defectivitat

Les raons per les quals un verb és defectiu poden ser diverses: des de raons totalment contingents fins a basades en raons semàntiques.
Algunes llengües conserven com arcaismes algunes formes de cert verb, però deixen de ser productives altres formes, deixant un paradigma defectiu. A vegades els paradigmes defectius són la causa que existeixin verbs de conjugació heteròclits.

## Vegeu també

* Verb heteròclit
* Verb irregular

## Referències

* ↑ «Morfologia flexiva». IEC. Arxivat de l'original el 2011-09-02. [Consulta: 4 octubre 2011].
# Kunszentmárton

Kunszentmárton (Sant Martí dels cumans, en català) és una població hongaresa de la província de Jász-Nagykun-Szolnok.
L'any 2001 tenia 9.674 habitants. El terme municipal ocupa 143,65 km².
El riu Körös, afluent del Tisza passa per Kunszentmárton. L'abril del 2006, el riu Körös arribà a l'alçada de 1.041 cm al seu pas pel poble.

## Enllaços externs

* Web oficial
# Viktor Ponedelnik

Viktor Ponedelnik (rus: Виктор Владимирович Понедельник) (Rostov del Don, 22 de maig de 1937 - Moscou, 5 de desembre de 2020) fou un futbolista rus de les dècades de 1950 i 1960.
Fou 29 cops internacional amb la selecció soviètica amb la qual participà en la Copa del Món de Futbol de 1962.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Torpedo/Rostselmash, FC SKA Rostov-on-Don, PFC CSKA Moscou i FC Spartak Moscou.

## Referències

* ↑ Футбол. Разговор по пятницам. Виктор Понедельник: «Стукача „пробил" Лев Яшин», «Спорт-Экспресс», 11.11.2011
* ↑ Biography from the official website of the Russian national team (rus)
* ↑ Unofficial biography (rus)
* ↑ esport3. «Mor Víktor Ponedelnik, autor del gol de la victòria de l'URSS a l'Eurocopa de 1960», 06-12-2020. [Consulta: 6 desembre 2020].
* ↑ Понедельник: благодаря подвыпившему писарю я мог бы стать Понедилком
* ↑ Виктор Понедельник получил орден «За заслуги перед Ростовской областью» Arxivat 3 March 2013$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Viktor Ponedelnik a National-Football-Teams.com (anglès)
# La Chapelle-Lasson

La Chapelle-Lasson és un municipi francès, situat al departament del Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 88 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de La Chapelle-Lasson era de 88 persones. Hi havia 36 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 53 habitatges, 39 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 12 estaven desocupats. 52 eren cases i 1 era un apartament. Dels 39 habitatges principals, 33 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 5 en tenien tres, 6 en tenien quatre i 27 en tenien cinc o més. 28 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de La Chapelle-Lasson el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 8 | 70 a 74 | 12 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 12 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 53 persones, 35 eren actives i 18 eren inactives. De les 35 persones actives 32 estaven ocupades (19 homes i 13 dones) i 3 estaven aturades (3 dones i 3 dones). De les 18 persones inactives 8 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses extractives, 2 d'empreses financeres i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a La Chapelle-Lasson hi havia 14 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.080 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de La Chapelle-Lasson a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de La Chapelle-Lasson a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.