OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Marquesà del nord

El marquesà del nord és una llengua austronèsia parlada a les illes del nord-oest de l'arxipèlag de les Illes Marqueses, a la Polinèsia Francesa. És una llengua que forma part de la família de llengües polinèsies, dins el subgrup marquèsic, del qual n'és una de les llengües nuclears, juntament amb el marquesà del sud. Igualment, el marquesà del nord forma part del reo mā’ohi el grup de llengües parlades a la Polinèsia Francesa que reben aquesta denominació. El marquesà del nord s'originà amb les primeres onades migratòries polinèsies que ocuparen les illes Marqueses vers el 300 aC, després d'haver passat per les illes Tuamotu, Tahití i les Illes Cook.

## Enllaços externs

* Fitxa de l'Ethnologue sobre el marquesà del nord (anglès)
# Kirrberg

Kirrberg (en alsacià Kirbrich) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 151 habitants.
Forma part del cantó d'Ingwiller, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes de l'Alsace Bossue.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 196 | 197 | 179 | 168 | 166 | 151 |
# Gabriel Coll i Mulet

Gabriel Coll i Mulet (Santa Eugènia, 1897 - 23 d'abril del 1972) fou un pedagog mallorquí. El Consell Escolar de l'escola pública de Santa Eugènia, el 29 d'octubre de 1996, proposà el nom de Mestre Guillemet com a nom de l'escola, i l'Ajuntament, el 27 de novembre de 1996, acordà per unanimitat acceptar-lo com a nom del col·legi.

## Bibliografia

* Coll i Canyelles, Miquel. Gabriel Coll i Mulet: mestre Guillemet. Ajuntament de Santa Eugènia, 2000. ISBN 8460629341.
# Rignano sull'Arno

Rignano sull'Arno és un municipi situat al territori de la ciutat metropolitana de Florència, a la regió de Toscana, (Itàlia).
Rignano sull'Arno limita amb els municipis de Bagno a Ripoli, Greve in Chianti, Incisa in Val d'Arno, Pelago, Pontassieve i Reggello.

## Galeria

* Ajuntament
* Pieve di Sant Leolino
# Subordinació

La subordinació és, en sintaxi, relació d'inclusió que s'estableix entre dos components, de manera que un depèn de l'altre. Pot produir-se entre un predicat i els seus arguments (per exemple el complement directe en "Maria veu la pel·lícula" està subordinat al verb) o bé entre oracions, l'ús més habitual. En aquest segon cas, la gramàtica tradicional distingeix entre tres tipus de relacions entre oracions: la juxtaposició, la coordinació i la subordinació.
La subordinació es pot marcar amb diferents procediments, o bé per la flexió dels elements afectats (com el cas gramatical, que a més d'indicar la funció sintàctica expressa la relació entre els elements de la frase) o bé amb l'addició de nexes o connectors, com a l'exemple "Vull que vinguis", on la conjunció "que" uneix i subordina una oració subordinada a la principal. De vegades la subordinació no té cap marca externa, sinó que és la relació semàntica i sintàctica entre els mots la que revela les seves dependències.
En sociologia, s'entén per subordinació al fet d’estar sotmès a l’autoritat o dominació d’una pessona, grup social o institució superior. En el sistema patriarcal, es refereix a la consideració de les dones com a éssers inferiors i com a objectes segons la definició de l’universal masculí, que és el subjecte.

## Referències

* ↑ IEC. «Subordinació». GEIEC. [Consulta: 14 març 2021].
* ↑ Grevisse, Maurice et Goosse, André, Le bon usage. Grammaire française, 14 ed, De Boeck Université, 2007, (ISBN 978-2-8011-1404-9)
* ↑ Iribarren, Teresa; Gatell Perez, Montserrat; Serrano-Muñoz, Jordi; CLUA i FAINÉ, Montserrat. «Literatura i violències masclistes. Guia per a treballs acadèmics». Edizioni Ca' Foscari (CC-BY), 2024. DOI: 10.30687/978-88-6969-747-0. [Consulta: 8 gener 2024].
# Barranc de Cal Cabot

El Barranc de Cal Cabot és un torrent afluent per l'esquerra del Barranc de Cal Xonic, al Solsonès.

## Municipis per on passa

El curs del Barranc de Cal Cabot transcorre íntegrament pel terme municipal de Pinós.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Barranc de Cal Cabot està constituïda per 51 cursos fluvials que sumen una longitud total de 15.872 m.

### Afluents

    ⊙ El Barranc de la Font del Borràs
    ⊙ El Barranc de Vallmanya

### Distribució municipal

El conjunt de la seva xarxa hidrogràfica transcorre íntegrament pel terme municipal de Pinós.

## Enllaços externs

   * Taula amb les dades detallades de la xarxa del Barranc de Cal Cabot full de càlcul

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Manuel Pineda Cuenca

Manuel Pineda Cuenca (Coix, 2 d'agost de 1958) és un metge i polític valencià, diputat a les Corts Valencianes en la IX legislatura.
El 1981 es llicencià en Medicina i Cirurgia per la Universitat de València i doctor per la Universitat d'Alacant en 1995. S'especialitzà en medicina familiar i comunitària i en medicina del treball. De 2002 a 2014 fou professor a l'Escola d'Infermeria a la Universitat d'Alacant i ha treballat al Centre de Salud d'Almoradí
El 1990 ingressà al PSPV-PSOE, del que en fou secretari d'organització a Rafal de 2007 a 2010 i secretari general del Baix Segura des de 2012. Fou escollit alcalde de Rafal a les eleccions municipals espanyoles de 2011, i fou reescollit a les de 2015.
Fou elegit diputat a les eleccions a les Corts Valencianes de 2015.

## Referències

* ↑ Web de l'ajuntament de Rafal
* ↑ «Fitxa de les Corts Valencianes». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 15 setembre 2015].

## Enllaços externs

* Bloc de Manuel Pineda
# Marquesà

El marquesà és una col·lecció de dialectes de la Polinèsia est i central, dins del grup de les llengües marquèsiques, parlat a les Illes Marqueses de la Polinèsia Francesa.
Generalment se subdivideix en dos grups, el marquesà del nord (ʻEo ʻenana) i el marquesà del sud (ʻEo ʻenata).

## Varietats dialectals

El marquesà del nord s'estén bàsicament per les illes del nord, mentre que el marquesà del sud ho fa per les illes del sud, a més de l'illa d'Ua Huka, al nord.
La diferència més clara entre les varietats és que el marquesà del nord empra el so /k/ on el del sud utilitza /n/ o /ʔ/ (oclusiva glotal sorda); així com /h/ on el sud usa /f/. Per exemple:
| M. del nord | M. del sud | |
| haka | fana | "badia" |
| haʻe | faʻe | "casa" |
| koe | ʻoe | "tu" (singular) |
| Ua Huka | Ua Huna | (nom de l'illa) |
Els dialectes del nord es divideixen més o menys en quatre grups:
* Tai Pi, parlat al terç oriental de Nuku Hiva, i segons alguns lingüistes, una llengua diferent.
* Teiʻi, parlat a la Nuku Hiva occidental.
* Ua Pou oriental.
* Ua Pou occidental.
Els dialectes del sud es divideixen més o menys en tres grups:
* Pepane: a la Hiva Oa oriental i a Ua Huka.
* Fatu Hiva.
* Nuku: a la Hiva Oa occidental i a Tahuata.

## Referències

* ↑ Charpentier, Jean-Michel; François, Alexandre. Atlas Linguistique de Polynésie Française — Linguistic Atlas of French Polynesia (en francès i anglès). Mouton de Gruyter & Université de la Polynésie Française, 2015. ISBN 978-3-11-026035-9.
# Ksénia Godunova de Rússia

Ksénia Boríssovna Godunova de Rússia (en rus Ксения Борисовна Годунова) (1582 - 1622) fou una tsarina de Rússia. Filla del tsar Borís Godunov i de Maria Grigórievna Skuràtova-Bélskaia, i germana de Teodor II de Rússia.

## Compromisos

Fou compromesa en matrimoni amb el príncep Gustau de Suècia, fill del rei Eric XIV i de Karin Månsdotter. Gustau arribà a Moscou el 1600, però el compromís es trencà a causa del seu estil de vida dissipat. Per ordres del tsar, Gustau fou enviat fora de Moscou, però com a compensació rebé el principat d'Úglitx, on hagué de viure en el desterrament.
El 1602 fou compromesa amb el príncep Joan de Dinamarca, però l'octubre d'aquell mateix any Joan emmalaltí de febres i morí abans que es pogués realitzar el matrimoni.

## Cop d'estat

Amb la sobtada mort del seu pare, el seu germà fou proclamat tsar amb setze anys. Tot i que el seu pare havia preparat la successió perquè el seu fill estigués envoltat de poderosos i lleials amics, des del primer moment del regnat es trobà envoltat en una atmosfera de traïció. L'1 de juliol de 1605, els enviats de l'impostor Demetri I el Fals arribaren a Moscou per derrocar-lo, i la seva mare i el seu germà foren assassinats.
Ksénia se'n salvà, però fou violada per Demetri el Fals, i la mantingué al seu palau com a concubina durant cinc mesos, abans que arribés la seva dona Marina Mniszech. Fou enviada al monestir Voskressenski de Belozersk, i fou obligada a prendre els vots monàstics, amb els quals prengué el nom d'Olga. Posteriorment fou traslladada al Monestir Principesc de la Dormició a Vladímir.
Morí el 1622 al Laura de la Santíssima Trinitat i Sant Sergi, als 40 anys.

## Referències

* ↑ Pushkareva, Natalia. Women in Russian History: From the Tenth to the Twentieth Century (New Russian History). M. E. Sharpe, Inc., 1997, p. 319. ISBN 1-56324-798-4.
# Genalguacil

Genalguacil és un poble de la província de Màlaga (Andalusia), que pertany a la comarca de la Serranía de Ronda.

## Història

Dintre del seu terme municipal, en els Reales Chicos, s'han trobat molinets de mà (per a metalls), pertanyents a les cultures fenícia i hel·lénica. Aquí va haver, en altre temps, valuoses mines d'or i de plata, avui esquilmades. El nom actual prové de l'àrab Genna-Alwacir que vol dir Jardins del Visir. Després de l'arribada dels Reis Catòlics, la població musulmana continuà residint en aquesta vila, encara que aquesta convivència es va trencar a mitjan segle xvi, després d'una sagnant rebel·lió. Després de l'expulsió dels musulmans, Genalguacil va ser repoblat amb cristians vinguts d'altres zones properes. Ja el 1856, la vila va ser lliurada en senyoria al duc d'Arcos, fins que una llei va suprimir aquests privilegis medievals.

## Enllaços externs

* genalguacil.org Arxivat 2007-10-09 a Wayback Machine.
* genalguacil.info Arxivat 2009-02-27 a Wayback Machine.
# Ritana

Ritana (italià Rittana, piemontès Ritan-a) és un municipi italià, situat a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 137 habitants. Està situat a la Val d'Estura, dins de les Valls Occitanes. Limita amb els municipis de Bernès, Gaiòla, Montrós, Roccasparvera, Valgrana i Valloriate.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Italo Fantino | Llista cívica |
# Subotica

Subotica (en serbi: Суботица o Subotica, en hongarès: Szabadka, en alemany: Maria-Theresiopel o Theresiopel, en eslovac: Subotica) és una ciutat i municipi del nord de Sèrbia. És al districte de Bačka del Nord, a la província de Voivodina, a deu km de la frontera amb Hongria. És la segona ciutat més important de la província, rere la capital Novi Sad. La població és de 99.981 habitants segons el cens de 2002. El municipi desagregat té 148.401 habitants. És el centre administratiu del districte de Bačka del Nord. La majoria de la seva població és magiar, i fins al 1918 va formar part de l'Imperi Austrohongarès, període en el qual la ciutat va tenir més puixança. En el període entre 1918 i 1941 formà part del Regne dels Serbis, Croats i Eslovens, quan era la tercera ciutat més poblada, rere Belgrad i Zagreb.

## Llengües

La llengua sèrbia és la més emprada en la vida quotidiana. La llengua hongaresa també és utilitzada per gairebé un terç de la població en les seves converses diàries. Les dues llengües també són àmpliament emprades en senyalització comercial i oficial

## Persones il·lustres

* Péter Lékó, (1979): Gran Mestre Internacional d'escacs.
* Jenö Léner, (1894-1948), violinista.

## Ciutats agermanades

* Elx, País Valencià
* Odorheiu Secuiesc, Romania
* Akron, Estats Units
* Baja, Hongria
* Budapest, Hongria
* Dunajská Streda, Eslovàquia
* Izola, Eslovènia
* Kanjiža, Sèrbia
* Kecskemét, Hongria
* Kiskunhalas, Hongria
* Múnic, Alemanya
* Namur, Bèlgica
* Olomouc, República Txeca
* Osijek, Croàcia
* Szeged, Hongria
* Tilburg, Països Baixos
* Turku, Finlàndia
* Ulm, Alemanya
* Wolverhampton, Anglaterra
* Zirc, Hongria

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de Subotica Arxivat 2009-03-12 a Wayback Machine.
* JP Subotica Trans Arxivat 2009-09-18 a Wayback Machine. – Lloc web oficial dedicat al transport.
* Subotica.com Subotica.com Informació general.
* Història de Subotica Arxivat 2016-01-07 a Wayback Machine.
* Ferdinand, S. and F. Komlosi. 2017. The Use of Hungarian and Serbian in the City of Szabadka/Subotica: An Empirical Study, Hungarian Cultural Studies, Volume 10. Accessed 08 September 2017.

## Referències

* ↑ «The Use of Hungarian and Serbian in the City of Szabadka/Subotica: An Empirical Study». [Consulta: 8 setembre 2017].
# Basílica Opímia

La Basílica Opímia (en llatí: Basilica Opimia) era una de les tres construccions per a reunions civils que hi havia a l'antiga Roma republicana.

## Localització

La basílica Opímia estava al fòrum Romà, al costat del Temple de la Concòrdia. Els textos antics no precisen a quin costat d'aquest temples estava la basílica, però se suposa que estaria al sud-oest i així quedaria espai per accedir a la Gradus Monetae, l'escala que menava a l'Arx (la ciutadella del turó Capitolí). Altres la situen al nord del temple, entre aquest i el Tullianum.

## Història

La seva construcció va ser probablement manada pel cònsol romà Luci Opimi l'any 121 aC, al mateix temps que s'encarregava de les obres de reconstrucció del Temple de la Concòrdia, per ordre del senat romà després de la mort de Gai Semproni Grac. La basílica va ser destruïda quan el cònsol i futur emperador Tiberi va fer reconstruir i eixamplar el temple, entre els anys 7 aC i el 10 dC.
No queda cap vestigi de la basílica. Només és coneguda per la menció que en va fer Varró i per dues inscripcions que s'han trobat dels esclaus que hi van treballar. És possible que la basílica de la qual parlava Ciceró en un discurs es tractés de la basílica Opímia.

## Referències

* ↑ Marc Terenci Varró, "De Lingua Latina", V, 156
* ↑ L. Richardson, "A New Topographical Dictionary of Ancient Rome", Baltimore - Londres, 1992, p.54
* ↑ Samuel Ball Platner, Thomas Ashby, "A topographical dictionary of Ancient Rome", ed.Oxford University Press, 1929, p. 81-82
* ↑ Filippo Coarelli, "Rome and environs, an archaelogical guide", ed.University of California Press, Londres, 2007, p. 67
* ↑ Catàleg CIL:Corpus Inscriptionum Latinarum, VI 2338
* ↑ Catàleg CIL:Corpus Inscriptionum Latinarum VI 2339 = ILS 1969.4,5
* ↑ Ciceró, "Pro P. Sestio oratio", volum III, 47
# Manipulació vertebral

La manipulació vertebral (o manipulació de columna vertebral o, senzillament manipulació de columna) és una intervenció realitzada en articulacions de la columna vertebral, que s'afirma que és terapèutica. Aquestes articulacions a la columna vertebral susceptibles de ser tractades amb la manipulació són les articulacions atlantooccipital, atlantoaxial, lumbosacra, sacroilíaca, costotransversa i costovertebral. Les directrius dels EUA arriben a conclusions diferents respecte a la manipulació de la columna vertebral, algunes no ho recomanen i d'altres ho recomanen en aquells que no milloren amb altres tractaments durant poc temps.
Una revisió de Cochrane del 2004 va trobar que la manipulació de la columna vertebral no era ni més ni menys eficaç que altres teràpies d'ús com els medicaments contra el dolor, la fisioteràpia (amb els exercicis, l'escola a l'esquena, ...) o l'atenció d'un metge de capçalera. No hi ha prou dades per establir la seguretat de les manipulacions de la columna vertebral.

## Referències

* ↑ «An updated overview of clinical guidelines for the management of non-specific low back pain in primary care.». European Spine Journal, vol. 19, 12, December 2010, pàg. 2075–94. DOI: 10.1007/s00586-010-1502-y. PMC: 2997201. PMID: 20602122.
* ↑ Assendelft, WJJ «Spinal manipulative therapy for low-back pain». Cochrane Database of Systematic Reviews, vol. 2004, 1, 2004, pàg. CD000447. DOI: 10.1002/14651858.CD000447.pub2. PMID: 14973958 [Consulta: 19 març 2009]. (Retractat, vegeu doi:10.1002/14651858.cd000447.pub3. Si es tracta d'una cita intencionada d'un document retret, substituïu {{Retractat}} amb {{Retractat|intentional=yes}}.)
* ↑ «Safety of chiropractic interventions: a systematic review». Spine, vol. 34, 11, 2009, pàg. E405–13. DOI: 10.1097/BRS.0b013e3181a16d63. PMID: 19444054. «Safety in chiropractic manipulation is far from being achieved. Further investigations are urgent to assess definite conclusions regarding this issue. ... There is insufficient data to produce a robust conclusion on safety of chiropractic interventions.» Arxivat 2016-09-19 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-09-19. [Consulta: 11 octubre 2020].
* ↑ Gross, Anita; Langevin, Pierre; Burnie, Stephen J.; Bédard-Brochu, Marie-Sophie; Empey, Brian; Dugas, Estelle; Faber-Dobrescu, Michael; Andres, Cristy; Graham, Nadine «Manipulation and mobilisation for neck pain contrasted against an inactive control or another active treatment». The Cochrane Database of Systematic Reviews, 9, 23-09-2015, pàg. CD004249. DOI: 10.1002/14651858.CD004249.pub4. ISSN: 1469-493X. PMID: 26397370.
* ↑ Ernst E «Adverse effects of spinal manipulation: a systematic review». J R Soc Med, vol. 100, 7, 2007, pàg. 330–8. DOI: 10.1258/jrsm.100.7.330. PMC: 1905885. PMID: 17606755.
# Suon-Tit

Suon-Tit (en rus: Суон-Тит) és un poble de la república de Sakhà, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 131 habitants, pertany al districte de Khonuu.

## Referències

* ↑ «offen: Предки Эльгетских якутов». Arxivat de l'original el 2013-10-07. [Consulta: 19 novembre 2018].
# Martirià Font i Coll

Martirià Font i Coll (Bordils, Gironès, 1923 - Banyoles, 3 de febrer de 2011) fou instrumentista de tible, compositor de sardanes i director de cobla, que va estar vinculat durant gairebé 30 anys a la cobla Els Montgrins.
Iniciat en la música pel seu pare, Josep Font i Grau, també músic de cobla, fou un dels fundadors l'any 1943 de la cobla-orquestra La Caravana, de Torroella de Montgrí, encara que abans ja havia actuat amb la cobla Victòria de Verges (1939-1940), amb l'Emporitana (1940-1941) i amb La Principal de l'Escala (1941-1942). La major part de la seva vida artística però l'ha dedicat a la cobla-orquestra Els Montgrins, en dues etapes: del 1946 al 1963 i del 1978 fins a la seva jubilació l'any 1988. També n'esdevingué director.

## Obra
### Sardanes

* Dolç record (1945)
* Mercè (1947)
* Fina (1949)
* Esvalotada (1950)
* Cercant brega (1951)
* Dalt la carena (1953)
* Mà i manetes (1954)
* Tot petit petit (1955)
* Núria d'Avinyó (1956)
* Regal de Reis (1959)
* La Mª Teresa i en Josep (1960)
* Sardanes al casino (1960)
* Ciutat de l'Hospitalet (1960)
* Ireneta (1963)

## Referències

* ↑ «Martirià Font i Coll». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Llista de sardanes a Sardanista.cat
# Ksénia Sobtxak

Ksénia Anatólievna Sobtxak (en rus, Ксения Анатольевна Собчак; Leningrad, 5 de novembre de 1981) és una política, periodista i actriu russa. Sobtxak es va donar a conèixer al gran públic com a presentadora del programa de telerealitat Dom-2 al canal rus TNT. També és presentadora del canal de televisió independent Dozhd. És filla del primer alcalde elegit democràticament de Sant Petersburg, Anatoli Sobtxak, i de la senadora russa Liudmila Nàrussova.
Sobtxak va ser la candidata d'Iniciativa Cívica per a les eleccions presidencials russes de 2018.

## Referències

* ↑ «Ксения Собчак зарегистрирована кандидатом в Президенты России» (en ru-ru). Rossiyskaya Gazeta [Consulta: 8 febrer 2018].

## Enllaços externs

* The Guardian: She has a TV show and a Porsche. Now Moscow's Paris Hilton wants a party too
* Candidates for Space Tourists
* Ksenia Sobchak, the Stiletto in Putin's Side 3 July 2012 New York Times
* Ksenia Sobchak at the Forbes
# Genappe

Genappe (en való Djinape) és un municipi belga del Brabant Való a la regió valona. Comprèn les viles fusionades de Genappe, Baisy-Thy, Bousval, Glabais, Houtain-le-Val, Loupoigne, Vieux-Genappe i Ways. L'1 de gener del 2024 tenia 16.051 habitants.

## Referències

* ↑ «La fusion des communes en Brabant Wallon: Genappe» (en francès). ECHARP. [Consulta: 22 setembre 2024].
* ↑ «BEVOLKINGSCIJFERS PER PROVINCIE EN PER GEMEENTE OP 1 JANUARI 2024 / CHIFFRES DE LA POPULATION PAR PROVINCE ET PAR COMMUNE, A LA DATE DU 1er JANVIER 2024» (en francès i neerlandès). Ministeri d'Interior de Bèlgica, 27-01-2024. [Consulta: 21 setembre 2024].
# Martin Valjent

Martin Valjent (Dubnica nad Váhom, 11 de desembre de 1995) és un futbolista eslovac que juga com a defensa, i actualment és jugador del RCD Mallorca de la Primera Divisió espanyola.

## Trajectòria

El defensa posseeix una gran experiència en la categoria de plata del futbol italià en haver disputat 138 partits en quatre temporades amb el Ternana Calcio. A la temporada 2012-13, amb disset anys, va començar la seva carrera futbolística professional jugant al F. K. Dubnica, i a la temporada 2014/15 fins a la 2016/17 va jugar en el Ternana Calcio.
A la temporada 2017-18 va jugar en l'Chievo Verona, que el va tornar a cedir al mateix Ternana Calcio. El 4 de juny de 2018, va debutar amb la selecció absoluta del seu país, Jan Kolzac, va alinear a Valjent en el partit amistós contra el Marroc i abans, havia jugat de forma regular amb la seva selecció en les categories internacional sub-19 i sub-21.
L'agost de 2018 va signar pel RCD Mallorca per a reforçar al conjunt balear en el seu retorn a la Segona Divisió, incorporant-se al club l'1 de setembre de 2019 cedit pel Chievo Verona de la Sèrie A italiana. El 26 de juny de 2019 el club mallorquí va exercir l'opció de compra del jugador per 1,50 M €.

## Referències

* ↑ Martin Valjent ficha por el RCD Mallorca
* ↑ El Mallorca ficha al defensa eslovaco Martin Valjent
* ↑ El Mallorca ejecuta la opción de compra de Valjent

## Enllaços externs

* Perfil en Transfermarkt
* Fitxa en Eu-football.info