OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Proteïna transmembrana

Una proteïna transmembrana (TP) és un tipus de proteïna integral de membrana que abasta tota la membrana cel·lular. Moltes proteïnes transmembranes funcionen com a passarel·les per permetre el transport de substàncies específiques a través de la membrana. Sovint experimenten canvis conformacionals importants per moure una substància a través de la membrana. Solen ser molt hidròfobiques i precipiten a l'aigua. Necessiten detergents o dissolvents no polars per a l'extracció, tot i que algunes d'elles (botes beta) també es poden extreure amb agents desnaturalitzadors.
La seqüència de pèptids que abasta la membrana, o el segment de transmembrana, és en gran part hidrofòbica. Depenent del nombre de segments transmembrana, les proteïnes transmembranes poden classificar-se en unipàs (o bitòpiques) o multipàs (o politòpiques). Algunes altres proteïnes integrals de la membrana s'anomenen monotòpiques, el que significa que també estan permanentment unides a la membrana, però que no la traspassen.

## Referències

* ↑ Manor, Joshua; Feldblum, Esther S.; Arkin, Isaiah T. «Environment Polarity in Proteins Mapped Noninvasively by FTIR Spectroscopy». The Journal of Physical Chemistry Letters, 3, 7, 2012, pàg. 939–944. DOI: 10.1021/jz300150v. PMC: 3341589. PMID: 22563521.
* ↑ Steven R. Goodman. Medical cell biology. Academic Press, 2008, p. 37–. ISBN 978-0-12-370458-0 [Consulta: 24 novembre 2010].
# Pseudogobius avicennia

Pseudogobius avicennia és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 3,2 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix de clima tropical i bentopelàgic.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Indonèsia i Singapur.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Popta C. M. L., 1922. Vierte und letzte fortsetzung der Beschreibung von neuen Fischarten der Sunda-Expedition. Zool. Meded. (Leiden) v. 7. 27-39.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Herre, A. W. C. T., 1940. New species of fishes from the Malay Peninsula and Borneo. Bulletin of the Raffles Museum Núm. 16: 5-26, Pls. 1-20.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Larson, H.K., 2001. A revision of the gobiid fish genus Mugilogobius (Teleostei: Gobioidei), and its systematic placement. Rec. West. Aust. Mus. (Suppl. Núm. 62):1-233.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i A.J. Whitten, 1996. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi: additions and corrections. Periplus Editions, Hong Kong. 8 p.
* ↑ Randall, J.E. i K.K.P. Lim (eds.), 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667.

## Bibliografia

* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Public Health England

La Public Health England (abreujat PHE, o Sanitat pública d'Anglaterra) és una agència executiva del Departament de Salut i Atenció Social del Regne Unit que va començar a operar l'1 d'abril de 2013 per protegir i millorar la salut i el benestar i reduir les desigualtats en salut. La seva formació es va produir com a conseqüència de la reorganització del Servei Nacional de Salut (NHS) a Anglaterra descrit a la Health and Social Care Act 2012. Va assumir el paper de la Health Protection Agency (Agència de Protecció de la Salut), la National Treatment Agency for Substance Misuse (Agència Nacional de Tractament per a l'Ús Indegut de Substàncies) i d'altres cossos de salut. Va ser una agència executiva del Departament de Salut i Atenció Social i una organització de lliurament diferent amb autonomia operativa.
L'1 d'abril de 2021, la Public Health England va ser substituïda per la UK Health Security Agency (Agència de Seguretat Sanitària del Regne Unit), un nou organisme creat per fer front a l'amenaça de malalties infeccioses combinant PHE amb l'operació NHS Test and Trace (Prova i rastreja del NHS). PHE continuarà tenint una existència transitòria fins a l'1 d'octubre de 2021. Al mateix temps es va crear l'Office for Health Promotion (Oficina de Promoció de la Salut).

## Referències

* ↑ «Structure of Public Health England». Department of Health.
* ↑ Agreement between the Department of Health and Social Care and Public Health England: February 2018
* ↑ «New health promotion unit to use Singapore-style rewards to prompt people to be healthier». Health Service Journal, 29-03-2021.
# Publicacions de l'Abadia de Montserrat

Publicacions de l'Abadia de Montserrat és una editorial catalana fundada el 1498, l'entitat editorial en funcionament més antiga del món.
Compta amb un fons editorial de més de 3.000 títols publicats. Les principals matèries que abasta són: la història, l'art, l'assaig, els estudis de llengua i literatura, la religió, la música per a escoles, els cursos de català per a no-catalanoparlants, l'excursionisme i el llibre infantil i juvenil.
Ha tingut activitat des que l'abat García Jiménez de Cisneros, conegut com a abat Cisneros, va instal·lar una impremta pròpia al monestir, que va treballar activament des del 1499 fins al 1524. L'entitat va funcionar fins a la desamortització de 1835, però reprengué l'activitat el 1844. Al segle xx, amb l'impuls de l'abat Antoni Maria Marcet l'activitat editorial del monestir augmentà amb la constitució empresarial, tant amb publicacions en llengua catalana, com també en castellà, llatí i en les diverses llengües d'Europa. Des de mitjans del segle xx, amb la direcció de Josep Massot i Muntaner, s'impulsaren diverses noves col·leccions d'espiritualitat i reflexió religiosa. El 2022, després de la mort del p.Massot, és nomenada Núria Mañé com a directora de l'editorial.
A més de l'edició de llibres, també publica de forma quinzenal i mensual les revistes Serra d'Or, Tretzevents, Documents d'Església, Qüestions de Vida Cristiana, Studia Monastica, Catalan Review i Caplletra.

## Referències

* 1 2 3 4 «Qui som. Informe de presentació». Publicacions de l'Abadia de Montserrat. Arxivat de l'original el 2019-08-06. [Consulta: 11 setembre 2019].
* 1 2 Aguiló, Francesc Xavier Altés i. Cinc-cents anys de Publicacions de l'Abadia de Montserrat. L'Abadia de Montserrat, 2005, p. 5-6. ISBN 978-84-8415-725-0.
* ↑ josepmengu. «La entidad editorial en activo más antigua del mundo*» (en castellà), 05-01-2018. [Consulta: 3 novembre 2023].
* ↑ «Publicacions de l'Abadia de Montserrat». Biblioteca de Catalunya. Patrimoni d'Editors i Editats de Catalunya.
* ↑ Coll-Vinent, Sílvia; Eisner, Cornèlia; Gallén, Enric. La traducció i el món editorial de postguerra. Punctum, 2011, p. 274. ISBN 978-84-937371-9-1.
* ↑ «Núria Mañé, nova directora de Publicacions de l’Abadia de Montserrat». Abadia de Montserrat, 01-07-2022. [Consulta: 3 novembre 2023].
# Pritanis

«Pritanis» té aquests significats:
* Biografies:
** Pritanis d'Esparta, rei d'Esparta
** Pritanis del Bòsfor, rei del Bòsfor
** Pritanis (escriptor)
* Toponímia: Riu Pritanis, a la Regió del Pont
# Pseudoligostigma

Pseudoligostigma és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Pseudoligostigma argyractalis
* Pseudoligostigma boliviensis Munroe, 1964
* Pseudoligostigma enalassalis
* Pseudoligostigma enantialis
* Pseudoligostigma enareralis
* Pseudoligostigma heptopalis
* Pseudoligostigma incisa Strand, 1920
* Pseudoligostigma odulphalis (Schaus, 1924)
* Pseudoligostigma phaeomeralis
* Pseudoligostigma punctissimalis

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 10 febrer 2011].

## Enllaços externs

* Natural History Museum Lepidoptera genus database
# Puja a l'autobús

Puja a l'autobús (títol original: Get on the Bus) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Spike Lee, estrenada l'any 1996. Ha estat doblada al català.

## Argument

L'octubre de 1995, 15 negres estatunidencs d'orígens diferents agafen el bus a Los Angeles per anar a la "Milió Man March" organitzat pel líder de Nació of Islam, Louis Farrakhan, a Washington. Durant aquest viatge, cadascun aprendrà a conèixer-se millor i a comprendre perquè fa aquest viatge.

## Repartiment

* Richard Belzer: Rick
* De'aundre Bonds: Junyr
* Andre Braugher: Flip
* Thomas Jefferson Byrd: Evan Thomas Sr.
* Gabriel Casseus: Jamal
* Albert Hall: Craig
* Hill Harper: Xavier
* Harry Lennix: Randall
* Bernie Mac: Jay
* Wendell Pierce: Wendell
* Roger Guenveur Smith: Gary
* Isaiah Washington: Kyle
* Steve White: Mike
* Ossie Davis: Jeremiah
* Charles S. Dutton: George
* Randy Quaid: Tennessee State Trooper (no surt als crèdits)

## Premis i nominacions
### Premis

* Berlinale 1997: esment especial a Spike Lee pel seu càsting exemplar
* Acapulco Black Film Festival 1997: millor actor per Ossie Davis

### Nominacions

* Berlinale 1997: en competició per l'Ós d'or
* Premi GLAAD Media 1997: millor film
* NAACP Imatge Awards 1997: millor film, millor actor per Ossie Davis

## Crítica

* "Spike Lee aconsegueix la seva millor pel·lícula. (...) És porosa, solta, brillant. I és també generosa amb totes les opcions ideològiques"
* "Spike Lee recupera la frescor, aconsegueix divertir i emocionar"

## Referències

* ↑ «Puja a l'autobús». esadir.cat.
* ↑ «Get on the Bus». The New York Times.
* ↑ (anglès) Awards - Internet Movie Database
* ↑ Fdez. Santos, Ángel «Get on the Bus (La marcha del millón de hombres)». El País.
* ↑ Rioyo, Javier «Get on the Bus (La marcha del millón de hombres)». Cinemanía.
# Privilegium Magnum

Privilegim Magnum (privilegi major) són unes disposicions de les Constitucions catalanes de les Corts de Barcelona de desembre de 1283 que, entre altres coses, estableixen que el rei no podrà imposar nous impostos sense aprovació de les Corts.
Després de confirmar els Furs de València, pel rei Pere el Gran, fill de Jaume I va concedir el mateix any el Privilegium Major com a resposta de la confirmació general dels furs dels aragonesos a València.
És així com van néixer l'equivalent dels ajuntaments actuals amb la seva organització administrativa.

## Referències

* ↑ stbest
* ↑ Rabadé La Dinàmica política
* ↑ Llibre de la Cort del Justícia de València
# Privilegi de Pere III del port de Tarragona

El Privilegi de Pere III del port de Tarragona és un pergamí amb butlla de plom corresponent a un privilegi que Pere III el Cerimoniós va concedir al Port de Tarragona el 22 de juliol de 1372.

## Contingut

El document donava permís a perpetuïtat als cònsols, ciutadans i prohoms de Tarragona -qualificada com a ciutat antiga, notable i insigne, protegida al seu voltant amb notables muralles- que es pugui carregar i descarregar vitualles, mercaderies i béns de qualsevol classe al seu port -un dels carregadors autoritzats per al cobrament de les generalitats o drets del General i lleudes, junt amb Cotlliure, Roses, Torroella de Montgrí, Palamós, Canet [de Rosselló?], Sant Llorenç [de la Salanca?], Sant Feliu de Guíxols, Barcelona, Sitges, Cubelles, Cambrils i Tortosa-, com a Barcelona. Amb la signatura del monarca, fou redactat pel seu protonotari, Jaume Conesa.

## Conservació

L'Arxiu Històric de Tarragona custodia prop de 2.100 pergamins, datats entre 1056 i 1783, pertanyents a diferents tipus de fons i procedències: Ajuntament de Tarragona, Comtes de Santa Coloma, famílies Castellarnau i Moragas, Cartoixa d'Escaladei, Tardajos (Burgos), Companyia d'Aragó, amb el subfons de la Quadra de Su (Riner, Solsonès), Cruïlles, Olvan (Berguedà)... Quant a la col·lecció del fons municipal de Tarragona, consta de 653 exemplars, d'entre 1214 i 1708 -amb trasllats de documents anteriors, a partir de 1091-, 72 dels quals segellats -a més de 4 segells de cera vermella solts-, relatius a les principals qüestions que afectaven la ciutat i el seu govern: franqueses, jurisdicció, assistència a corts, el terme i el Territori de Tarragona, els Mangons, les imposicions, el vi, les muralles, la fira, les aigües, els molins, la presó, l'escola, el pes de la farina, l'elecció de càrrecs locals… Hi distingim privilegis, butlles papals, concessions d'imposicions, absolucions de penes, nomenaments de veguers, establiments, salvaguardes, sentències, vendes i lluicions de censals, trasllats de capítols de cort..., entre 519 originals i trasllats, tan necessaris per raó dels nombrosos plets.

## Referències

* 1 2 3 «Privilegi de Pere III». Xac.gencat.cat. Gencat. [Consulta: 10 octubre 2015].
# Pujalt (la Coma i la Pedra)

* Aquest article tracta sobre l'indret situat entre Gósol i la Coma i la Pedra. Vegeu-ne altres significats a «Pujalt (desambiguació)».
Pujalt és un turó de la Serra del Verd de 2.108,8 metres, ubicat a la carena que, cap al sud, es desprèn del Cap d'Urdet fins a la Creu de Jovells, tancant per l'est la capçalera del riu Mosoll (Vall de Lord). Està situat al sud del Coll de Pradell.
El cordal és partió entre els municipis de Gòsol (Berguedà) a llevant, i de la Coma i la Pedra (Solsonès) a ponent.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Quadra de Can Font de Cirerencs

La quadra de Can Font de Cirerencs va ser una jurisdicció feudal localitzada a Dosrius (entre el Cardener i el Llobregat), a l'actual terme de Castellgalí. Era una quadra d'origen baixmedieval dependent del Senyoriu de Castellgalí que va passar a ser una entitat autònoma l'any 1661 i que estava administrada per un senyor aloidal des de la casa pairal de Can Font de Cirerencs. El molí vell era també propietat d'aquests senyors de la quadra i els proporcionava unes bones rendes.
Els pagesos de Can Font dels Cirerencs (també anomenat mas Calafell) havien estat sovint personatges benestants i influents dins del poble com ens ho demostra el fogatge de 1378 on Ramon Calafell era l'únic pagès lliure (o aloer) del terme, el fet que varis d'aquests pagesos de can font havien també estat batlles del poble com al 1397 amb Berenguer de Calafell, als anys 1473 i 1506 amb Pere Cirerencs i altre cop l'any 1649 amb Marià Font de Cirerencs. També havien estat jurats municipals al 1636 amb Macià Font dels Cirerencs. Així l'any 1661 el senyor de Castellgalí Jeroni de Miquel vengué el domini i la jurisdicció civil i criminal, els censos, delmes, i altres drets que tenia sobre el mas Cirerencs a Matias Font i Cirerencs per 1.649 lliures catalanes. La quadra es devia abolir juntament amb el senyoriu al voltant de 1837 amb l'abolició dels senyorius a Espanya.

## Senyors de Can Font dels Cirerencs

* Matias Font i Cirerencs (1661 - 1670)
* Valentí Font i Cirerencs (1670 - ?)
* Anton Font de Cirerencs (? - 1810)

## Referències

* ↑ Piñero i Subirana, Jordi; Serra i Rial, Ramon «Dos territoris, dues vil·les». El camí romà de la Torre del Breny i la vil·la de can Font de Cirerencs, 2008, pàg. 9, 10.
* 1 2 Suades Marigot, Jordi. Castellgalí, més de mil anys d'història. Castellgalí: Ajuntament de Castellgalí, Farell Editors, maig 2018. ISBN 9788417116026.
* ↑ «Cirerencs | enciclopedia.cat». [Consulta: 10 agost 2023].
* ↑ Marigot, Jordi Suades «El capbreu de Castellgalí de l’any 1636. Segons els apunts de l’historiador Dr. Antoni Vila i Sala.». Dovella, 131, 2021, pàg. 13–15. ISSN: 2385-3417.
* ↑ «Patrimoni arquitectònic». [Consulta: 10 agost 2023].
# Qardho

Qardho (també Gardo) és una ciutat de Somàlia, a l'estat autònom de Puntland, capital de la regió de Karkaar. Ha tingut un notable desenvolupament al passar per la ciutat la carretera construïda pel règim de Siad Barre que enllaça el port de Bosaso amb Garowe (capital administrativa de Puntland) i amb Mogadiscio. Anteriorment fou un extens districte rural de la regió de Bari. La ciutat i rodalia està poblada pels clans cisman mahmoud i abdi rahiim ibrahiim, subclans dels majeerteen, pel clan midgan, i pel clan arap, sub clan dels mohamud salah. La ciutat té prop de 50.000, i uns 10.000 més viuen al districte.
A finals del 2001 Abdullahi Yussuf Ahmed, va ocupar Qardho, base principal del seu rival Jama Ali Jama, en la lluita que va enfrontar als dos homes pel poder a Puntland. Ali Jama, una vegada Yusuf va entrar a Bosaso (8 de maig del 2002) va fugir cap a la comarca de Qardho. A finals de l'any 2002 Yusuf fou objecte d'un atemptat prop de Qardho, quan el seu vehicle fou atacat. Des de 2002 els enfrontaments entre els dos clans principals són freqüents (els cisman mahmud, seguidors de Jama, s'oposen a Yusuf). El 2008 el president del país va fer una mediació a la ciutat entre els dos clans.
# Qareh Khawoserre

Qareh Khawoserre fou probablement el tercer faraó de la dinastia XIV d'Egipte. Va succeir a Yaammu Nubwoserre. El seu regnat va durar uns 10 anys. El seu nom Qareh o Qar o Qur, sembla indicar un origen asiàtic (hikse). El va succeir Ammu Ahotepre.
El seu nom és esmentat a un escarabat, única prova de la seva existència.

## Referències

* Qareh Khawoserre
# Puxieux

Puxieux és un municipi francès situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 243 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Puxieux era de 243 persones. Hi havia 75 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 20 parelles sense fills i 43 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 85 habitatges, 81 eren l'habitatge principal de la família i 3 estaven desocupats. 81 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 81 habitatges principals, 74 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 6 tenien tres cambres, 20 en tenien quatre i 56 en tenien cinc o més. 71 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 27 habitatges hi havia un automòbil i a 52 n'hi havia dos o més.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 163 persones, 123 eren actives i 40 eren inactives. De les 123 persones actives 111 estaven ocupades (63 homes i 48 dones) i 12 estaven aturades (5 homes i 7 dones). De les 40 persones inactives 14 estaven jubilades, 14 estaven estudiant i 12 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Puxieux hi havia 83 unitats fiscals que integraven 250 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.245 €.

### Activitats econòmiques

Dels 9 establiments que hi havia el 2007, 3 eren d'empreses de construcció, 3 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa immobiliària i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una fusteria i 1 lampisteria.
Dels 2 establiments comercials que hi havia el 2009, 1 era una fleca i 1 una botiga de material de revestiment de parets i terra.
L'any 2000 a Puxieux hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Equipaments sanitaris i escolars

El 2009 hi havia una escola elemental integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Nombre d'équipements et de services dans le domaine du commerce en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Puxieux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Puxieux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Puya venusta

Puya venusta és una espècie de planta de la família de les Bromeliàcies. És una planta que aconsegueix arribar a mesurar fins a 1,5 m d'alçada incloent-hi l'escap floral. Les fulles estan distribuïdes en forma de roseta i són linears, amb els marges espinosos, de color platejat. Les flors es distribueixen densament en espigues compostes terminals. Les flors tenen 6 tèpals blaus.
Aquesta és una planta rara trobada en algunes parts de Xile, incloses Zapallar, Los Molles, Los Vilos. Els inques feien teixits de Puya que eren multicolors. Per això el Camí Inca de la Costa era anomenat "los Puyeros" o "Polleros".

## Taxonomia

Puya venusta va ser descrita per (Baker) Phil. i publicada a Anales de la Universidad de Chile 91: 613. 1895.

### Etimologia

* Puya: nom genèric que ha estat pres del nom comú maputxe que significa "punt, pic".
* venusta: epítet llatí que significa "encantadora".

### Sinonímia

* Puya coquimbensis Mez
* Pitcairnia sphaerocephala Baker
* Pitcairnia venusta Baker
* Puya gaudichaudii Mez

## Referències

* ↑ Philip Wilson Rundel, Gloria Montenegro Rizzardini, G. Montenegro and Fabian M. Jaksic. 1998.
* ↑ «Puya venusta». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 7 octubre 2013].
* ↑ venusta a Epítetos Botánicos.
* ↑ «Puya venusta a EOL» (en anglès). [Consulta: 21 juliol 2014].

## Bibliografia

* C. Michael Hogan. 2008. Chilean Wine Palm: Jubaea chilensis, GlobalTwitcher.com, ed. N. Stromberg Arxivat 2012-10-17 a Wayback Machine.
* Philip Wilson Rundel, Gloria Montenegro Rizzardini, G. Montenegro and Fabian M. Jaksic. 1998. Landscape Disturbance and Biodiversity in Mediterranean-type Ecosystems, Published by Springer, 447 pages ISBN 3-540-64475-X, 9783540644750

## Enllaços externs

* Abundant iconografia a Google
# Quentin Thomas

Quentin Thomas és un jugador de bàsquet de la Universitat de Carolina del Nord. Ell i el seu equip van guanyar el campionat de bàsquet de la NCAA.
# Quentin Scott

Quentin Scott (31 de maig del 1988, Little Rock, Arkansas) és un linebacker de futbol americà que des del 30 de juliol de 2011 signà contracte amb els Oakland Raiders. El mateix any havia jugat com a agent lliure als Chicago Bears. Abans havia jugat, en la lliga estudiantil, amb l'equip de University of Northern Iowa.

## Referències

* ↑ «Oakland Raiders Sign Monster Safety Quentin Scott from Northern Iowa» (en anglès). Bleacher Report. [Consulta: 15 juliol 2013].

## Enllaços externs

* Oakland Raiders Arxivat 2011-02-17 a Wayback Machine.
* Northern Iowa Panthers Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine.
# Xams al-Din al-Xujai

Xams-ad-Din aix-Xujaí, Xams ibn aix-Xujaí o Xams-ad-Din ibn Xujai al-Misrí fou un historiador mameluc egipci del temps d'an-Nàssir Muhàmmad ibn Qalàwun (1293-1294) i successors. Va escriure una història del regnat titulada Tarikh al-Màlik an-Nàssir Muhàmmad b. Qalàwun as-Salihí wa-awladi-hi. Només se'n conserva un fragment.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, IX, 512-513