OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Comtat de Santa Maria de Formiguera

El Comtat de Santa Maria de Formiguera, o simplement Comtat de Formiguera, és un títol nobiliari espanyol creat el 1632 i atorgat a favor de Ramon de Safortesa i de Villalonga sobre el seu feu a Santa Maria de Formiguera, al Capcir, una possessió que havia adquirit l'any anterior. A la mort del seu fill passà als Rocafull de Rocabertí i al segle xviii als Ferrer de Sant Jordi, que encara n'ostenten el títol. Perdé la vinculació amb Santa Maria de Formiguera el 1671, quan Ramon Burgues-Safortesa Pacs-Fuster de Vilallonga i Nét perdé la propietat d'aquelles terres, i de llavors ençà es vincula a les terres que la família posseïa a Mallorca, principalment a les cavalleries de Muro i Santa Margalida i altres possessions, entre les quals Galatzó.
La casa pairal dels comtes de Formiguera es troba al carrer de Can Formiguera de Mallorca.

## Història

L'any 1631 Pere Ramon Safortesa i de Villalonga adquirí les possessions a Santa Maria de Formiguera al cavaller principatí Lluís Descatlar, i l'any següent rebé el títol de Comte de Santa Maria de Formiguera de Felip IV. A la seva mort el 1639 passà al seu fill Ramon, conegut pels seus abusos de poder com el Comte Mal. El 1671, Narcís Descatlar recuperà les propietats paternes de Santa Maria de Formiguera en un plet perquè no havia rebut íntegrament el preu de venda, però tot i perdudes les propietats, Ramon mantengué el títol. Morí el 1694 sense descendència, i els seus títols i propietats passaren a Guillem Rocafull de Rocabertí, vescomte de Rocabertí, el qual també morí, el 1728, sense descendència, i així les seves propietats i títols de Mallorca passaren als Ferrer de Sant Jordi. El 1995, Vicenç Antoni Ferrer de Sant Jordi i Fuster heretà el títol de Comte de Formiguera.

## Referències

* ↑ «Santa Maria de Formiguera, comtat de». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 15. Palma: Promomallorca, p. 194. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ «Comtat de Santa Maria de Formiguera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Can Formiguera». Ajuntament de Palma. [Consulta: 11 maig 2020].
* ↑ Geneall
# Comtat d'Orange (Nova York)

El comtat d'Orange de Nova York (en anglès: Orange County, New York) és un comtat administratiu localitzat a l'estat de Nova York als Estats Units. És al nord de l'àrea metropolitana de la ciutat de Nova York, a la vall del riu Hudson. La seu del comtat d'Orange és la vila de Goshen i la ciutat més poblada és Newburgh. El nom d'Orange és en honor del rei britànic Guillem III d'Orange. El comtat va ser fundat l'any 1683. Segons el cens del 2000 tenia 341.367 habitants. Al comtat d'Orange hi ha la coneguda acadèmia militar de West Point.

## Geografia

El comtat d'Orange és al sud-est del l'estat de Nova York, directament al nord de Nova Jersey i al nord-oest de la ciutat de Nova York confronta amb els rius Hudson i Delaware. Es troba just on acaba la Gran Vall de les muntanyes Apalatxianes. El punt més alt és la muntanya Schunemunk a 507 msnm i el més baix a nivell del mar a la vora del riu Hudson. La seva superfície és 2.173 km² (el 2,7% són d'aigua). Compta amb l'aeroport internacional de Stewart a 3 km a l'oest de Newburgh. Hi ha ferrocarril i línies d'autobusos. Podeu veure una relació d'entitats de població del comtat al final de l'article.

### Comtats adjacents

* Comtat d'Ulster, Nova York - nord
* Comtat de Dutchess, Nova York – nord-est
* Comtat de Putnam, Nova York - est
* Comtat de Rockland, Nova York – sud-oest
* Comtat de Passaic, Nova Jersey - sud
* Comtat de Sussex, Nova Jersey - sud
* Comtat de Pike (Pennsilvània) – sud-oest
* Comtat de Sullivan, Nova York – nord-oest

## Galeria fotogràfica

* Middletown
* Newburgh
* Port Jervis
* Florida
* Goshen
* Maybrook
* Monroe
* Montgomery
* Walden
* Warwick
* Washingtonville
* Woodbury

## Referències

* ↑ http://www.census.gov/geo/www/cenpop/statecenters.txt

## Enllaços externs

* Govern del Comtat d'Orange.
* Comtat d'Orange, information and website directory (anglès)
* Informació turística del Comtat d'Orange (anglès)
* Cambra de comerç del Comtat d'Orange. (anglès)
* Comtat d'Orange a Curlie
# Comunitat d'aglomeració

Una comunitat d'aglomeració (communauté d'agglomération en francès) és una estructura intercomunal francesa amb fiscalitat pròpia que preveu una important integració de les comunes membres. Aquesta figura va ser instituïda el 1999 per la “Llei Chevènement” relativa al reforçament i simplificació de la cooperació intercomunal. La cooperació intercomunal (EPCI: Établissements publics intercommunaux) pot prendre diferents estructures segons el grau d'integració, reflectit pel seu règim fiscal: amb fiscalitat pròpia o sense. Segons criteris de la població i grau de cooperació la comunitat d'aglomeració (CA) es troba entre la comunitat de comunes (CC) i la comunitat urbana (CU).
Per poder crear una comunitat d'aglomeració calen generalment, tres condicions:
* reunir un mínim de 50.000 habitants
* comptar amb un municipi que almenys tingui 15.000 habitants, o que sigui capital de departament
* continuïtat geogràfica i sense enclavaments.
La llei obliga a les comunitats d'aglomeració exercir certes competències com ara el desenvolupament econòmic, l'administració de l'espai comunitari, polítiques d'habitatge social, polítiques socials en els municipis i transport urbà. A més, les comunitats d'aglomeració han d'exercir també tres de les competències entre les sis següents: circulació viària, sanejament, aigua potable, medi ambient i acció social o equipaments culturals i esportius.
El gener de 2014, 222 comunitats d'aglomeració reunien 4.851 comunes i 27,1 milions d'habitants

## Referències

* ↑ «Llei n 99-586 de 12 de juliol 1999 relativa al reforçament i simplificació de la cooperació intercomunal» (en francès). Legifrance [Consulta: 29 juliol 2014].
* ↑ «Les differentes formes de cooperation intercommunale». La documentation française [Consulta: 29 juliol 2014 (francès)].
* ↑ «Code géneral des collectivités territoriales» (en francès). Legifrance [Consulta: 29 juliol 2014].
* ↑ «Code général des collectivités territoriales - Article L5216-6» (en francès). Legifrance [Consulta: 29 juliol 2014].
* ↑ «Bilan 2014 de l'intercommunalité de la DGCL» ( PDF) (en francès). [Consulta: 29 juliol 2014].

## Enllaços externs

* Assemblée des Communautés de France Arxivat 2011-02-22 a Wayback Machine. (francès)
# Comunitat d'aglomeració Cœur d'Essonne

La Comunitat d'aglomeració Cœur d'Essonne (en francès: communauté d'agglomération Cœur d'Essonne Agglomération) és una intercomunalitat francesa del departament de l'Essonne, a la regió de l'Illa de França.
Creada al 2016, està formada per 21 municipis i la seu es troba a Sainte-Geneviève-des-Bois.

## Municipis

* Arpajon
* Avrainville
* Brétigny-sur-Orge
* Breuillet
* Bruyères-le-Châtel
* Cheptainville
* Égly
* Fleury-Mérogis
* Guibeville
* Leuville-sur-Orge
* Longpont-sur-Orge
* Marolles-en-Hurepoix
* Morsang-sur-Orge
* La Norville
* Ollainville
* Le Plessis-Pâté
* Sainte-Geneviève-des-Bois
* Saint-Germain-lès-Arpajon
* Saint-Michel-sur-Orge
* Villemoisson-sur-Orge
* Villiers-sur-Orge

## Referències

* ↑ CA Coeur d'Essonne Agglomération

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Comtat de Dillingen

El comtat de Dillingen fou una jurisdicció feudal sorgida amb centre al castell de Dillingen (a l'est d'Ulm) testimoniada vers 1111.
Els Dillingen, per raons onomàstiques, s'han relacionat amb el bisbe d'Augsburg Ulric (890-973) i el clan dels Hupaldings. Els ancestres dels comtes haurien tingut possessions al nord de la moderna Suïssa on es van establir definitivament vers 1065/1070. Com altres senyors de la zona es van fer independents aprofitant la debilitat del poder rodolfià i imperial. El 1111 són testimoniats com a comtes. El 1121 va morir el comte Hartman de Dillingen que s'havia casat amb Adeleida de Winterthur (a vegades dita de Kyburg), una rica dama aristocràtica de la zona que posseïa dominis senyorials a Turgòvia, i drets (o almenys pretensions) sobre terres de la rodalia de Winterthur i sobre el castell de Kyburg. El fonament de les pretensions d'Adelaida i el seu propi origen divideixen als historiadors (vegeu comtat de Kyburg i comtat de Winterthur).

## Referències

* Història
# Club-Mate

El Club-Mate és una beguda gasosa amb cafeïna amb extractes de mate produïda por Brauerei Loscher prop de Münchsteinach a Alemanya. La seva creació es remunta al 1924. En comparació amb altres begudes energètiques, el Club-Mate conté una dosi prou elevada de cafeïna (20 mg per 100 ml), poc sucre (50 g/kg) i poques calories (20 per 100 ml de beguda).
El Club-Mate es ven en ampolles de 0,33 (des de 2005) i 0,5 litres.

## Història

Geola Beverages, empresa procedent de Dietenhofen (Alemanya), crea el Club-Mate i el comercialitza inicialment sota el nom de Sekt-Bronte. La beguda al principi va ser poc coneguda, fins al seu rescat per Loscher i la seva posterior venda sota el nom de Club-Mate l'any 1994. Comença a utilitzar-se en diferents còctels, sobretot amb vodka, rom (per donar a lloc el «Tschunk»), o de Jägermeister (per donar lloc al «Jaeger-Mate», freqüent a Berlín). Existeix igualment una variant a base de te, el « Club-Mate IceT Kraftstoff», que conté un poc més de cafeïna (22 mg per 100 ml) i de sucre que l'original.
En desembre 2007 Loscher llança una versió hivernal de la beguda, que conté de la cardamom, canyella, anís estrellat i extractes de llimona. Des de llavors aquesta versió es ven cada any a la mateixa estació.
El 2009 s'introdueix un tipus de Cola amb extractes de mate.
El novembre 2011 la companyia comercialitza a 32 països, principalment a Europa però també al Canadà, Austràlia, Israel, Turquia i Sud-àfrica.
El Club-Mate deu gran part del seu èxit i popularitat a l'entorn hacker europeu: Bruce Sterling comenta per exemple a Wired que és la beguda preferida del Caos Computer Club. Se la troba també a HOPE i Noisebridge als Estats Units i al Canadà. No obstant això, la recepta del Club-Mate és secreta contravenint la tradició de la cultura codi obert del DIY.

## Composició

* Aigua
* Sucre invertit
* Sucre
* Extractes de mate
* Àcid cítric
* Cafeïna
* Aromes naturals
* Àcid carbònic
* Caramel (colorant)

## Referències

* ↑ Loscher, Brauerei. «Brauerei Loscher - Die Traditionsbrauerei aus Münchsteinach -». Arxivat de l'original el 2013-06-05. [Consulta: 18 maig 2017].
* ↑ Sterling, Bruce «Club-Mate, favorite drink of the Chaos Computer Club» (en anglès). WIRED.
* ↑ «Club-Mate». Arxivat de l'original el 2015-08-15. [Consulta: 18 maig 2017].
# Conferència de l'ONU sobre el Canvi Climàtic 2014

La Conferència de l'ONU sobre el canvi climàtic 2014, o XX Conferència de l'ONU sobre el canvi climàtic, es va celebrar a Lima, el Perú, entre l'1 i el 12 de desembre de 2014. Aquesta fou la 20a sessió anual de la Conferència de les parts (COP 20) de la Convenció Marc sobre el Canvi Climàtic de 1992, i la 10a sessió de la Trobada de les parts (CMP 10) del Protocol de Kyoto de 1997. Els delegats de la conferència van emprendre negociacions per aconseguir un acord climàtic.

## Antecedents

Tot i que era una conferència de les sessions anuals, la major part de l'atenció es va dirigir cap a l'edició de l'any següent a París. Una declaració feta pel secretari general de les Nacions Unides, Ban Ki-moon, declarava que l'acord pel canvi climàtic s'havia d'aconseguir el setembre de 2014, tot i no realitzar cap declaració sobre l'apartat organitzatiu de la conferència de 2014 o la del 2015.

## Negociacions

El principal objectiu de la conferència era reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle (GEH) per limitar l'increment de la temperatura global del planeta en 2 graus menys dels actuals.

### Unió Europea

La Unió Europea buscava una baixada jurídicament vinculant pels estats membres del 40% de les emissions de cara a l'any 2030, agafant com a línia base les emissions del 1990.

## Països productors de petroli

Just abans de la Conferència sobre Canvi Climàtic, els països productors de petroli van incrementar-ne la producció, provocant una baixada en el preu del petroli com no s'havia vist en molts anys.

## Referències

* ↑ Rio Conventions Calendar. Accessed: April 17, 2014.
* ↑ «19th Session of the Conference of the Parties to the UNFCCC». International Institute for Sustainable Development. Arxivat de l'original el 13 de febrer 2013. [Consulta: 20 febrer 2013].
* ↑ «Statement by Ban Ki-moon at World Economic Forum in Davos». United Nations New Centre. [Consulta: 31 gener 2014].
* ↑ «Schedule of Events». United Nations Framework Convention on Climate Change. [Consulta: 12 novembre 2013].
* ↑ UN climate change deal must have legally binding targets, says EU The Guardian 27.11. 2014
* ↑ Falling oil prices offer the west a great chance to refashion itself. Let’s seize it, With the black stuff cheaper than it has been in years, Europe’s governments must invest in their infrastructure The Guardian 30.11. 2014

## Vegeu també

* Acord de París
* Canvi climàtic
* Escalfament global
* Gas amb efecte d'hivernacle
* Protocol de Kyoto

## Enllaços externs

* Conferència de l'ONU sobre el Canvi Climàtic 2014 - Lloc web oficial
* IPCC Arxivat 2011-02-27 a Wayback Machine. (anglès)
* Cimera dels Pobles COP20 Arxivat 2014-11-04 a Wayback Machine. (castellà)
# Club Social y Deportivo Defensa y Justicia

El Club Social y Deportivo Defensa y Justicia és un club de futbol argentí de la ciutat de Florencio Varela.

## Història

El club va ser fundat el 20 de març de 1935. No obstat no participà en competicions oficials fins al 1978, quan debutà a Primera D derrotant el Cañuelas. Rep el sobrenom de Los Halcones de Varela.

## Palmarès

* CONMEBOL Sud-americana (1): 2020
* Recopa Sud-americana (1): 2021
* Primera B (2): 1996-97, 2013-14
* Primera C (1): 1985
* Primera D (1): 1982

## Referències

* ↑ «Defensa y Justicia squad». Soccerway, 09-08-2017 [Consulta: 9 agost 2017].
* 1 2 3 El Nacimiento de una Pasión, Alejandro Fabbri, CI editores, Buenos Aires (2006)

## Enllaços externs

* Web oficial
* Defensa Pasión
* Defensa al Día Arxivat 2022-03-07 a Wayback Machine.
# Club Social y Deportivo Macará

El Club Social y Deportivo Macará és un club de futbol de la ciutat d'Ambato (Equador).
Va ser fundat el 1939. Disputa els seus partits a l'Estadio Bellavista. El seu rival ciutadà és el Técnico Universitario amb qui disputa el Clásico Ambateño. Amb el Centro Deportivo Olmedo disputa el Clásico Interandino.

## Palmarès

* Segona Divisió de l'Equador:
** 1971, 1998, 2005 Clausura, 2016
* Campeonato Profesional Interandino
** 1959

## Referències

* ↑ «Stadiums in Ecuador». Arxivat de l'original el 2018-06-21. [Consulta: 19 gener 2019].
* ↑ http://www.infocancha.com/es/Contenido/Noticia/1-8506-macara-se-llevo-el-clasico-ambateno-ante-tecnico-universitario Arxivat 2018-12-15 a Wayback Machine.
* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2016-05-13. [Consulta: 3 maig 2016].
# Congo

«Congo o Kongo» té aquests significats:
* Toponímia:
** Congo (regió)
** Riu Congo, riu africà
** Conca del Congo, conca hidrogràfica i sedimentària del riu Congo, a l'Àfrica equatorial occidental
** Estat Lliure del Congo, antic domini colonial africà, propietat privada del rei Leopold II de Bèlgica entre 1885 i 1908, les fronteres del qual coincideixen amb l'actual República Democràtica del Congo
** Regne del Congo, estat africà que va existir en territori dels actuals Angola, Cabinda, República del Congo i República Democràtica del Congo fins al final del segle xix, en què fou dividit entre Portugal, França i Bèlgica
** República del Congo o Congo Brazzaville, estat africà, anteriorment colònia francesa
** República Democràtica del Congo o Congo Kinshasa, estat africà, conegut entre 1971 i 1997 com el Zaire
** Mont Kongō, muntanya a la prefectura d'Osaka (Japó)
* Lingüística:
** Llengües kongo, família de llengües bantu parlada a la República Democràtica del Congo, República del Congo i Angola
** Kongo, congo o koongo, llengua bantu de la família de les llengües kongo parlada a la República Democràtica del Congo, Angola i la República del Congo
** Kongo, San Salvador, llengua bantu de la família de les llengües kongo parlada a la República Democràtica del Congo i Angola
* Miscel·lània:
** Kongo (ètnia), grup humà establert a la costa atlàntica d'Àfrica (República del Congo, Angola, República Democràtica del Congo)
** Kongō Gumi, empresa japonesa amb més de mil quatre-cents anys d'història
** Edwin Arturo Congo Murillo (Bogotà, 1976), futbolista internacional colombià
Viccionari
# Cold Brook

Cold Brook és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 336 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cold Brook tenia 336 habitants, 123 habitatges, i 93 famílies. La densitat de població era de 294,8 habitants/km².
Dels 123 habitatges en un 39,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,3% hi vivien parelles casades, en un 14,6% dones solteres, i en un 23,6% no eren unitats familiars. En el 19,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,73 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,5% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 25,6% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 13,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.455 $ i la renda mediana per família de 33.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.500 $ mentre que les dones 18.542 $. La renda per capita de la població era de 13.674 $. Entorn del 12% de les famílies i el 10,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cold Brook». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cold Brook». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Contributions from the Texas Research Foundation, Botanical Studies

Contributions from the Texas Research Foundation, Botanical Studies, (abreujat Contr. Texas Res. Found., Bot. Stud.), és una revista científica amb il·lustracions i descripcions botàniques que és publicada als Estats Units des de l'any 1951.

## Referències

* ↑ A Tropicos

## Enllaços externs

* Descripción a IPNI
# Copa Carlsberg de Malawi

La Copa Carlsberg de Malawi fou una competició futbolística de Malawi.

## Historial

Font:
* 2000: Telecom Wanderers 2-1 Bata Bullets [gol d'or]
* 2001: Moyale Barracks 1-0 Super ESCOM
* 2002: Big Bullets 1-0 MTL Wanderers
* 2003: trofeu retirat pels patrocinadors després d'una farsa al voltant de la repetició de la final
* 2004-11: no es diputà
* 2012: Blue Eagles 1-0 ESCOM
* 2013: Kamuzu Barracks 1-0 Moyale Barracks
* 2014: Big Bullets 2-0 Zomba United
* 2015: Be Forward Wanderers 2-1 Big Bullets
* 2016: Be Forward Wanderers 1-1 Silver Strikers [5-4 pen]
* 2017: Big Bullets 2-2 Be Forward Wanderers [4-3 pen]
* 2018: Masters Security 1-1 Be Forward Wanderers [5-4 pen]
* 2019: cancel·lat

## Referències

* ↑ «Malawi - List of Cup Winners». RSSSF. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Cova de Las Lechuzas

La cova de Las Lechuzas es troba a 4 km de la ciutat de Villena (Alt Vinalopó, País Valencià), al Cabezo de Las Cuevas, separada de l'important jaciment del Cabezo Redondo per un estret tàlveg. Es tracta d'un enterrament col·lectiu propi del calcolític llevantí, en què s'han trobat més de 18 cadàvers.
Les peces trobades van ser: dos bols, dues destrals, tres atifells llisos, tretze fletxes de sílex, alguns fragments de nacre, dos granadures en forma d'oliva, una dent perforada, tres granadures d'os, sis vèrtebres de peix i al voltant de 2000 petxines perforades. No es va trobar la més mínima quantitat de metall.
Els materials apareguts es conserven al Museu Arqueològic de Villena.

## Vegeu també

* Història de Villena

## Referències

* 1 2 «Cueva de las Lechuzas». A: Gran Enciclopedia Temática de la Comunidad Valenciana. Historia. Editorial Prensa Valenciana, 2009.
# Cova de La Candelaria

La Candelaria és un jaciment arqueològic a l'estat de Coahuila de Zaragoza (Mèxic). Aquesta cova fou emprada pels pobladors nòmades del lloc com a cementeri. Les primeres recerques a la cova de La Candelaria s'efectuaren al 1953 i va haver-n'hi una temporada posterior al 1954. Com a resultat d'aquestes expedicions, se'n recuperaren molts materials que han estat protegits per l'Institut Nacional d'Antropologia i Història (INAH).
Les troballes de la cova de La Candelaria són interessants per la gran quantitat de tèxtils que s'hi trobaren, que constitueixen una de les fonts de dades més importants que es coneixen sobre les cultures nòmades d'Aridoamèrica. D'acord amb els investigadors del jaciment, l'estil dels teixits és molt semblant a les produccions dels basketmakers, tot i que l'absència d'eines com el propulsor dificulten la identificació dels ocupants de la La Candelaria amb aquestes tribus.
Els ocupants de la cova tenien per costum enterrar els morts en embalums que contenien no sols el cadàver, sinó adorns corporals fets amb fibres naturals, cuir, petxines i plomes, així com altres peces de vestit i calçat. Tot s'embolcallava en una manta teixida de cotó o iuca, i lligada amb cordills. La major part dels embalums de la cova de la Candelaria es trobaren incomplets, havien estat oberts temps abans, potser per saquejadors.
Un dels cranis adornats trobats al lloc es troba en exposició a la sala Nord de Mèxic del Museu Nacional d'Antropologia de la ciutat de Mèxic.

## Fonts

* Pijoan Aguadé, Carmen Dt.. i Josefina Mansilla Lory (2000), "La Cova de la Candelaria: embalums mortuoris i materials", en Chungará. Revista d'Antropologia Xilena, v.32, n.

## Enllaços externs

* Cova de la Candelaria. Localitzen cadàvers del segle xiii a Coahuila.
* RAÚL CRUZ DE JESÚS, Troben a Coahuila enterraments del segle xiii. Arxivat 2019-08-07 a Wayback Machine. dijous 28 de juliol de 2005.
* Temples a cel obert.
# Corvo (desambiguació)

«Corvo» té aquests significats:
A Xile
A Portugal
* Illa de Corvo , pertanyent a l'arxipèlag de les Açores.
* Corvo , municipi de les Açores (Portugal), a l'illa de Corvo.
* Miranda do Corvo , localitat portuguesa.
Viccionari