OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Dolores (pel·lícula de 1940)

La Dolores és una pel·lícula espanyola de 1940 dirigida per Florián Rey, glossant per enèsima vegada el mite de “La Dolores”.

## Sinopsi

Una jove maca i d'una veu preciosa treballa servint en una fonda. El barber del poble i el llaurador més ric de la comarca li fan la cort però un dia es presenta en la fonda Lázaro, un jove estudiant que s'enamora de la noia i és correspost. El barber rebutjat li treu una cobla que taca el seu honor i tots ja la canten.

## Repartiment

* Concha Piquer ... Dolores
* Manuel Luna Baños... Melchor
* Ricardo Merino ... Lázaro
* Ana Adamuz ... Gaspara
* Juan Calvo ... Fede, funcionari d'Hisenda
* María Luisa Gerona ... Catalina
* Manuel Gonzalo ...
* Manuel González ... Patricio
* Pablo Hidalgo ... Mayoral
* Guadalupe Muñoz Sampedro... Senyora Sánchez
* Nicolás D. Perchicot ... Profesdor
* Fernando Rey ... Extra

## Premis

Va rebre el premi a la millor pel·lícula als Premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1941.

## Referències

* ↑ La Dolores (1940) de Florián Rey, estudio crítico per María del Carmen Baliñas Pérez. A: Dos décadas de cultura artística en el franquismo (1936-1956): actas del congreso / coord. por Ignacio Luis Henares Cuéllar, José Castillo Ruiz, Gemma Pérez Zalduondo, María Isabel Cabrera García, Vol. 2, 2001 (Dos décadas de cultura artística en el franquismo (1936-1956)), ISBN 84-699-6914-5, págs. 105-114
* ↑ La Dolores a sensacine.com
* ↑ Premios de Cinematografía 1940, ABC, 2 d'abril de 1940

## Enllaços externs

* La Dolores a Historia de nuestro cine, rtve.es
# Hidròxid de cesi

L'Hidròxid de cesi (${\ce {CsOH}}$) és un compost químic que consta d'un ió de cesi i un ió d'hidròxid. És una base forta (pKb = -1,76), igual que els altres hidròxids de metall alcalí tal com l'hidròxid de sodi i l'hidròxid de potassi. De fet, l'hidròxid de cesi és prou potent com per rosegar ràpidament el vidre.
A causa de la seva alta reactivitat, l'hidròxid de cesi és extremadament higroscòpic. L'hidròxid de cesi de laboratori sol ser un hidrat.
És un reactiu d'atac anisotròpic de silici, que forma plànols octaèdrics. Aquesta tècnica pot formar piràmides i pous de gravat de forma regular per a usos com ara sistemes microelectromecànics. És conegut per tenir una major selectivitat per gravar silici que l'hidròxid de potassi que s'utilitza més comunament.
Aquest compost no s'utilitza comunament en experiments a causa de l'alt cost d'extracció del cesi i pel seu comportament reactiu. Actua de manera similar a la d'hidròxid de rubidi i hidròxid de potassi, encara que és més reactiu.
# Peter Persyn

Peter Persyn (nascut a Brasschaat el 2 de desembre del 1962) és un polític belga flamenc del partit de la Nova Aliança Flamenca (N-VA) i membre flamenc del parlament belga. Va estudiar medicina i antropologia a la KU Leuven de Lovaina i malalties tropicals a la Universitat d'Anvers. En acabar, va fer investigació de camp al Congo. Després es va establir de metge generalista a Lovaina. El 2009 va entrar com a membre actiu al N-VA del departament de Tervuren i el 2011 va presidir el partit al departament de Lovaina. El 2014 va substituir Ben Andyts al parlament flamenc.

## Referències

* ↑ «Peter Persyn» (en flamenc). https://www.peterpersyn.be. Arxivat de l'original el 2018-12-24. [Consulta: 23 desembre 2018].
* ↑ «Peter Persyn» (en flamenc). https://www.n-va.be,+24-07-2014. Arxivat de l'original el 2018-12-24. [Consulta: 23 desembre 2018].
# L'escàndol Blaze

L'escàndol Blaze (títol original:Blaze) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Ron Shelton i estrenada l'any 1989. És la biografia de Blaze Starr. Ha estat doblada al català.

## Argument

La història d'un idil·li discutit entre un polític i una stripper als anys cinquanta.
El film està inspirat en la vida del governador de Luisiana Earl Kemp Long a partir del llibre Blaze Starr: My Life as Told to Huey Perry, una biografia de Blaze Starr, antiga stripper i companya de Earl Long, interpretada en aquest film per Lolita Davidovich. A finals dels anys 50, en l'estat de Luisiana, el governador progressista Earl Long no compta amb les simpaties de una societat conservadora que no tolera la conducta d'un home capaç de demanar el vot pel carrer i de considerar als negres tan capacitats com els blancs.

## Repartiment

* Paul Newman: Gov. Earl K. Long
* Lolita Davidovich: Blaze Starr
* Jerry Hardin: Thibodeaux
* Gailard Sartain: LaGrange
* Jeffrey DeMunn: Eldon Tuck
* Garland Bunting: Doc Ferriday
* Richard Jenkins: Picayune
* Brandon Smith: Arvin Deeter
* Jay Chevalier: Wiley Braden
* Robert Wuhl: Red Snyder
* James Harper: Willie Rainach
* Blaze Starr: Lily

## Nominacions

1989: Nominada a l'Oscar a la millor fotografia

## Crítica

"Una petita tragedia americana en clau de farsa, que acaba amb un brillant moment de cinema"

## Referències

* ↑ «L'escàndol Blaze». esadir.cat.
* ↑ «Blaze». The New York Times.
* ↑ Guarner, José Luis «Blaze». Fotogramas.
# Rampura

«Rampura» té aquests significats:
* Rampura (Mahi Kantha), estat tributari protegit de l'agència de Mahi Kantha a la presidència de Bombai
* Rampura (Rewa Kantha), estat tributari protegit a l'agència de Rewa Kantha (presidència de Bombai, divisió de Sankhera Mehwas)
* Rampura (jagir), jagir feudatari al districte de Jalaun a les Províncies Centrals avui Madhya Pradesh
* Rampura (Madhya Pradesh), ciutat i nagar panchayat al districte de Nimuch) a Madhya Pradesh
* Rampura (Uttar Pradesh), al districte de Jalaun a Uttar Pradesh
* Rampura Phul al districte de Bathinda al Panjab
* Rampura o Aligarh Rampura, districte i ciutat al principat de Tonk
* Rampura-Bhanpura, antic districte del principat d'Indore
# Laura a la ciutat dels sants (1986)

Laura a la ciutat dels sants és una pel·lícula de ficció del 1986 dirigida per Gonzalo Herralde Grau que dura 103 minuts. En castellà s'anomena Laura, del cielo llega la noche.
El director adapta la novel·la de Miquel Llor del 1931 i converteix Laura i la seva història d'amor, de passió i de mort en elements metafòrics, en forces alliberadores que lluiten contra el conservadorisme de la Catalunya rural del començament del segle xx. D'aquesta manera, Herralde lliga les relacions sentimentals de Laura i la seva decadència personal amb la història del país, mitjançant l'estructura d'un melodrama clàssic.

## Argument

Laura, nascuda en una família barcelonina de classe mitjana, es casa el 1927 amb l'amo d'una important explotació rural a Vic. Viuen a la masia de la germana de l'hisendat, la qual se sent gelosa de la seva cunyada. Laura es va allunyant del seu marit, un dèspota que també fa la vida impossible a un germanastre seu no reconegut a l'herència de qui Laura acaba enamorant-se.

## Referències

* Romaguera i Ramió, Joaquim. Diccionari del cinema a Catalunya. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2005, p. 359. ISBN 84-412-1379-8 [Consulta: 10 març 2017].
# Roderigo Lopez

Roderigo Lopez també citat com Rodrigo Lopez (Crato, Regne de Portugal, c. 1525 - Tyburn, 7 de juny de 1594) fou metge de la reina Elisabet I d'Anglaterra i espia al servei d'aquesta, de Felip II d'Espanya i d'Antoni, prior de Crato.
Nascut a Portugal d'ascendència jueva, el 1559 es va assentar a Anglaterra, on ràpidament va aconseguir prestigi en l'exercici de la medicina, malgrat els prejudicis racials i la gelosia professional dels seus col·legues de professió; va treballar a l'Hospital de Saint Bartholomew de Londres, col·legiat des de 1570 i metge d'alguns importants personatges de la noblesa anglesa, entre ells Francis Walsingham i Robert Dudley. El 1586 va ser nomenat cap mèdic de la reina Elisabet d'Anglaterra, de qui el 1589 va aconseguir l'exclusivitat en la importació d'anís i sumac.
En els seus anys al servei d'Elisabet I es va veure embolicat en una trama d'espionatge en la qual Felip II d'Espanya va intentar assassinar la reina anglesa, en el transcurs de la guerra angloespanyola de 1585-1604. La conspiració fou descoberta pels serveis d'intel·ligència de Robert Devereux, II comte d'Essex i López va ser arrestat, sentenciat a mort al febrer de 1594, i executat penjat de la forca i esquarterat al juny del mateix any. Alguns erudits consideren que el seu judici i execució va inspirar William Shakespeare en El mercader de Venècia.

## Referències

* ↑ Margaret Pelling, Frances White: Physicians and Irregular Medical Practitioners in London 1550-1640.
* ↑ Leslie Stephen: Dictionary of national biography (1885), vol. XXXIV, pàgs. 132-134.
* ↑ Arthur Dimock: The conspiration of Dr. Lopez (1894), inclòs a The English historical review, vol. IX, pàgs. 440-472.
* ↑ David S. Katz: The Jews in the history of England, 1485-1850 (1997), pàgs. 71-106.
* ↑ William Camden, Annals.
* ↑ Faye Kellerman, The Quality of Mercy (historical novel), "Historical Summary", pp. 606-607, New York, Morrow, 1989.

## Enllaços externs

* A true report of sundry horrible conspiracies of late time detected to haue (by barbarous murders) taken away the life of the Queenes Most Excellent Maiestie Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine., relació oficial de la conspiració (1594).
* A true report of the detestable treason intended by Dr. Roderigo Lopez, relació de Francis Bacon sobre la conspiració (1657).
# Hannó el Blanc

Hannó el Blanc (en grec antic Λεῦκορ) fou un oficial cartaginès que va estar sota comandament d'Himilcó Famees durant la Tercera Guerra Púnica. Quan el general, convençut per Publi Corneli Escipió Nasica Serapió es va passar als romans, va impedir que part de l'exèrcit seguís el seu exemple, segons Appià.

## Referències

* ↑ 25.Hanno a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 346
# El fantasma del carrer de la Morgue

El fantasma del carrer de la Morgue (títol original en anglès: Phantom of the Rue Morgue) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Roy Del Ruth, estrenada el 1954. Ha estat doblada al català.

## Argument

A París, durant una tranquil·la nit d'estiu, els terrorífics crits d'una dona desperten els veïns del carrer Morgue. Quan arriba la policia, ha de forçar la porta de la casa d'on han sortit aquests crits.
Després que unes quantes dones siguin assassinades, la policia està desconcerta pel que fa a l'autoria. Tota l'evidència porta a Dupin, però aviat és evident que hi ha alguna cosa que és més forta i més mortal que l'home.

## Repartiment

* Karl Malden: Dr. Marais
* Claude Dauphin: Inspector Bonnard
* Patricia Medina: Jeanette
* Steve Forrest: Professor Paul Dupin
* Allyn Ann McLerie: Yvonne
* Anthony Caruso: Jacques
* Merv Griffin: Georges Brevert
* Paul Richards: René, El llançador de ganivets

## Referències

* ↑ esadir.cat. El fantasma del carrer de la Morgue. esadir.cat.
* ↑ «Phantom of the Rue Morgue». The New York Times.
# Lady of the Pavements

Lady of the Pavements és un pel·lícula dramàtica romàntica muda dirigida per D. W. Griffith el 1929. Els protagonistes foren Lupe Vélez, William Boyd i Jetta Goudal. Griffith va modificar la pel·lícula per incloure un parell de números musicals i així fou una pel·lícula amb una part sonora.

## Argument

Disgustat perquè la seva núvia, Diane (Jetta Goudal), l'ha estat enganyant, impulsa a Karl (William Boyd) a dir-li que preferiria casar-se amb una dona de carrer abans que amb ella. Per recuperar la seva estima, Diane organitza amb Nanoni ("Little One") (Lupe Vélez), una cantant en un bar de mala reputació, per fer-se passar per una noia espanyola que ve d'un convent, per enganyar-lo.

## Repartiment

* Lupe Vélez com a Nanon del Rayon
* William Boyd com a Comte Karl Von Arnim
* Jetta Goudal com a Comtessa Diane des Granges
* Albert Conti com a Baró Finot
* George Fawcett com a Baró Haussmann
* Henry Armetta com a Papa Pierre
* William Bakewell com a Pianista
* Franklin Pangborn com a M'sieu Dubrey, Mestre de Ball

## Preservació

El sistema Vitaphone sound-on-disc va ser emprat per les seqüències de so. Els discos 6 i 8 estan en l'arxiu de la UCLA (UCLA Film and Television Archive). Altres discos sonors d'aquesta pel·lícula van ser donats per Arthur Lennig a la George Eastman House Motion Picture Collection, a Rochester, Nova York.

## Referències

* ↑ Progressive Silent Film List: Lady of the Pavements a silentera.com
* ↑ Internet Movie Database

## Enllaços externs

* Cartell de Lady of the Pavements
* Stills Arxivat 2018-07-11 a Wayback Machine. a moviessilently.com
* Encara a silentfilm.org
# Reiderland

Reiderland és un antic municipi de la província de Groningen, al nord dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 6.971 habitants repartits sobre una superfície de 156,72 km² (dels quals 58,28 km² corresponen a aigua). L'u de gener de 2010 es va fusionar amb els municipis de Winschoten, i Scheemda en el nou municipi d'Oldambt.

## Nuclis de població

Centre de població 1 de gener de 2006 :
| Centre | Població |
| Beerta | 2.060 |
| Finsterwolde | 1.760 |
| Bad Nieuweschans | 1.500 |
| Drieborg | 330 |
| Ganzedijk | 180 |
| Nieuw-Beerta | 130 |
| Font: CBS ||
Altres nuclis són:
| Beersterhoogen Booneschans Ekamp Finsterwolderhamrik Goldhoorn Hamdijk Hongerige Wolf | Kostverloren Kromme-Elleboog Nieuwe Statenzijl Oude Statenzijl Oudedijk Oudezijl Ulsda |

## Administració i eleccions

Municipals 2006 :
| Partiit | % | Regidors |
| PvdA | 38,1 | 5 |
| Gemeentebelangen | 20,4 | 3 |
| SP | 19,0 | 3 |
| NCPN | 18,3 | 2 |
| GroenLinks | 4,3 | - |
| Total | 60,3 | 13 |
Tweede Kamerverkiezingen :
| Partit | 2003 | 2006 |
| vots en % ||
| PvdA | 53,1 | 42,7 |
| SP | 11,6 | 30,4 |
| VVD | 8,6 | 7,9 |
| CDA | 6,6 | 6,4 |
| PVV | - | 3,9 |
| GroenLinks | 3,9 | 3,3 |
| Partit pels Animals | 0,4 | 2,5 |
| ChristenUnie | 0,5 | 1,2 |
| D66 | 1,2 | 0,5 |
| LPF | 5,1 | 0,3 |
| SGP | 0,0 | 0,2 |
| NCPN | 8,4 | - |
| Total | 76,0 | 77,5 |

## Enllaços externs

* www.reiderland.nl Arxivat 2014-11-03 a Wayback Machine.
# Rodern

Rodern (en alsacià Rodre) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 1999 tenia 313 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 277 | 279 | 264 | 264 | 266 | 313 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Raymond Salber | |
# Hedegaardita

La hedegaardita és un mineral de la classe dels fosfats que pertany al grup de la merrillita.

## Característiques

La hedegaardita és un fosfat de fórmula química (Ca,Na)₉(Ca,Na)Mg(PO₄)₆(PO₃OH). Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2014. Cristal·litza en el sistema trigonal.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions mineralògiques de la Universitat de Mineria i Tecnologia de Freiberg, a Alemanya, amb els números de catàleg: 83808 (Punta de Lobos) i 83809 (Cerro Mejillones).

## Formació i jaciments

Va ser descrita a partir dels exemplars recollits a dues localitats xilenes: Cerro Mejillones, a la província d'Antofagasta (Antofagasta), i a la mina Lobos, situada a la localitat de Punta de Lobos, a la província d'Iquique (Tarapacá).

## Referències

* ↑ «Hedegaardite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 16 novembre 2021].
# Elisabet Dorotea de Saxònia-Gotha-Altenburg

Elisabet Dorotea de Saxònia-Gotha-Altenburg - Elisabeth Dorothea von Sachsen-Gotha-Altenburg (alemany) - (Coburg, Alemanya, 8 de gener de 1640 - Butzbach, 24 d'agost de 1709) fou una noble alemanya, filla d'Ernest I de Saxònia-Gotha-Altenburg (1601-1675) i d'Elisabet Sofia de Saxònia-Altenburg (1619-1680).
El 1675 Elisabet Dorotea s'ocupà de la regència de Hesse-Darmstadt, primer en nom del seu fillastre Lluís VII i després de la mort d'aquest, el 1678, en nom del seu propi fill Ernest Lluís. Per a l'exercici d'aquesta funció disposava d'un consell de regència, que presidia ella mateixa de forma enèrgica i intel·ligent. Durant el ser regnat, que durà fins al 1688, el país experimentà un creixement important. Acabat el període de regència es retirà a Butzbach, des d'on va procurar continuar influint positivament en el seu fill en els afers polítics.
El 5 de desembre de 1666 es casà al castell de Friedenstein, a Gotha, amb Lluís VI de Hessen-Darmstadt (1630-1678), fill del landgravi Jordi II (1605-1661) i de Sofia Elionor de Saxònia (1609-1671). El matrimoni va tenir vuit fills:
* Ernest Lluis (1667-1739), casat primer amb la princesa Dorotea Carlota de Brandenburg-Ansbach (1661-1705), i després amb la comtessa Lluïsa Sofia de Spiegel (1690-1751).
* Jordi (1669-1705).
* Sofia Lluïsa (1670-1758), casada amb Ernest Albert II d'Oettingen-Oettingen (1669-1731).
* Felip (1671-1736),casat amb Maria Teresa de Croy (1673-1714).
* Joan (1672-1673).
* Enric (1674-1741).
* Elisabet Dorotea (1676-1721), casada amb Frederic III de Hessen-Homburg (1673-1746).
* Frederic (1677-1708), casat amb Petronella de Stockhausen Mans (1677-1751).

## Bibliografia

* Pauline Puppel: Die Regentin S. 279 ff.
* Michael Conrad Curtius: Geschichte ... von Hessen S. 257
* Hans Gert Roloff (hrsg.): Chloe - Beihefte zum Daphnis Bd. 25 Editiondesiderate der frühen Neuzeit Editions Rodopi B. V., Amsterdam
# L'Àngel (Molins de Rei)

L'Àngel és un barri de Molins de Rei (Baix Llobregat) que es va construir a partir d'un disseminat existent als anys 20 del segle passat. El barri està situat al vessant est del turó de Castellciuró i s'estén cap a l'oest fins les vies del FFCC (R-1;R-14).
El nom del barri prové nom del propietari de la finca, Joan Àngel Genís. Les primeres llicències d'obres són dels anys 20 (s.XX). Els importants desnivells de la zona fan que sigui un barri esglaonat.
Al barri hi ha l'escola Castell Ciuró, l'escola Estel i l'IES Bernat el Ferrer i equipaments com són el Centre cívic, L'associació de veïns, el casal d'avis i el club de petanca. El creixement demogràfic de la primera meitat de segle xx, que va generar nous barris, s'estancà fins acabada la Guerra Civil. Les posteriors onades migratòries, que s'assentaren en zones de nova construcció, van implantar una trama de barris com Can Graner, Riera de Bonet, l’Àngel i el Canal, en una etapa de fort creixement urbà.

## Referències

* ↑ «l'Àngel». enciclopèdia.cat, GEC, 2021. [Consulta: 20 octubre 2021].
* ↑ «Mapa topogràfic, base 1:5.000». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, ICGC, 2021. [Consulta: 20 octubre 2021].
* ↑ «Història. Guia de Molins de Rei. Els Barris de Molins», 2021. [Consulta: 20 octubre 2021].
* ↑ «Història». Ajuntament de Molins de Rei, 2021. [Consulta: 20 octubre 2021].
# Xir Ghazi

Xir Ghazi fou un possible kan de Bukharà, net d'Abu l-Faiz Muhammad Khan (+1747). Probablement és el mateix personatge que el kan Abu l-Ghazi Khan. Hauria estat proclamat el 1758 al pujar al poder Daniyal Biy però com a kan cerimonial sense cap poder poder polític.
Pels fets del seu regnat vegeu Daniyal Biy.
# Laura de Bigorra

Laura de Chabanès († 1316) fou comtessa de Bigorra de 1283 a 1292. Era filla de Jordà Esquivat III, senyor de Chabanès i de Confolens, i d'Alícia o Alix de Montfort, comtessa de Bigorra.

## Biografia

El seu germà Esquivat de Chabanès va morir el 1283, deixant-li el comtat de Bigorra, que Gastó VII de Bearn, vidu de la seva tia Mata de Matha li va discutir immediatament. A més, la seva àvia la comtessa Peronella de Bigorra al final de la seva vida havia el govern del comtat al seu cunyat Simó V de Montfort, comte de Leicester i governador de Gascunya o Guiena i aquest pas havia estat interpretat pel beneficiari com una donació; Alix de Montfort, i després Esquivat havien aconseguit fer fracassar les pretensions del comte de Leicester; el 1265, Simó V de Montfort s'havia revoltat contra el rei Enric III d'Anglaterra i havia estat vençut i mort el 1265 a la batalla d'Evesham. El rei d'Anglaterra havia confiscat llavors els seus béns, i va decidir el 1283 reprendre les pretensions de Simó de Montfort sobre Bigorra. Enfront d'ell, Laura no podia fer res i va veure com el seu comtat era reunit als dominis del rei d'Anglaterra.
Laura va intentar llavors un procés i demana l'ajuda de Felip IV el Bell, tei de França, inquiet d'aquesta annexió pel seu rival. Però el rei de França invoca un acte d'un antic comte de Bigorra, Bernat II de Bigorra, que havia posat el comtat el 1062 sota la protecció de Notre-Dame du Velay, interpretant aquesta protecció com una donació, i com el Velay estava unit a la corona francesa, Felip IV va posar la Bigorra sota segrest el 1292 i en va prendre possessió el 1302. Fou llavors el seu fill Carles IV de França que el va reunir a la Corona el 1322.

## Matrimonis i fills

Es casa en primeres noces amb Simó de Rochechouart, senyors d'Availles, i va donar llum a:
* Aimeric de Rochechouart († 1304)
* Adelais
* Letícia, casada el 1284 amb Ramon VI († 1304), vescomte de Turena
Vídua, es casa de nou amb Ramon V († 1284), vescomte de Turena, però no va tenir fills. Va casar a la seva filla Letícia amb el fill d'un primer matrimoni del seu segon marit.

## Notes i referències
### Enllaços externs

* Foundation for Medieval Genealogy : Comtes de Bigorre
# Relació de Mayer

La relació de Mayer és una equació de la termodinàmica vàlida pels gasos ideals. En relaciona la seva capacitat tèrmica a pressió constant (C$_p$) amb la seva capacitat tèrmica a volum constant (C$_v$). Matemàticament:
    $C_{p}-C_{V}=R$
R és la constant dels gasos, i val 8,315 J·mol$^{-1}$·K$^{-1}$.

## Bibliografia

* Boles, Yunus A. Çengel, Michael A. Thermodynamics: an engineering approach. McGraw-Hill, New York. isbn: 0-07-736674-3

## Vegeu també

* Capacitat tèrmica
* Julius von Mayer
* Llei dels gasos ideals
# Helicophagus leptorhynchus

Helicophagus leptorhynchus és una espècie de peix de la família dels pangàsids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 47,2 cm de longitud total.
* Nombre de vèrtebres: 46-48.

## Alimentació

Menja predominantment bivalves.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: conques dels rius Chao Phraya i Mekong a Indoxina.

## Referències

* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., 2001. Fishes of Laos. WHT Publications Ltd., Colombo 5, Sri Lanka. 198 p.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Fish collection database of the National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB