OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Barbus hospes

Barbus hospes és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 7,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Orange (Namíbia i Sud-àfrica).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Skelton, P.H., 1993. A complete guide to the freshwater fishes of southern Africa. Southern Book Publishers. 388 p.

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C.; Daget, J. «Cyprinidae». A: Daget, J.; Gosse, J.-P.; Thys van den Audenaerde, D. F. E.. Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA) (en anglès). Volum 1. Institut de Recerca per al Desenvolupament (Orstom) i Museu Reial de l'Àfrica Central (MRAC), 1984, p. 217–342.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Vicente Gómez Umpiérrez

José Vicente Gómez Umpiérrez (Las Palmas, 31 d'agost de 1988) és un exfutbolista professional canari que jugava com a migcampista defensiu. Va jugar la major part de la seva carrera amb la UD Las Palmas.

## Carrera de club

Gómez va debutar com a sènior amb l'AD Huracán el 2007. L'estiu de 2009 va fitxar per la UD Las Palmas; inicialment assignat a l'equip C, va jugar tota la temporada 2009-10 amb l'equip B a Tercera Divisió.
El 22 de juny de 2010, Gómez fou definitivament promocionat al primer equip. L'1 de setembre va debutar com a professional, jugant com a titular i marcant el segon gol del seu equip en una derrota per 3–5 a fora contra el Reial Valladolid a la Copa del Rei de futbol 2010–11.
Gómez va debutar en lliga tres dies després, entrant a la segona part com a substitut de David González en un empat 0–0 a fora contra la SD Huesca, a la Segona Divisió. El 24 de setembre de 2011 va marcar els seus primers gols en la categoria, un doblet en una derrota per 2–4 contra el Girona FC – posteriorment, també fou expulsat.
El 8 de juny de 2012, Gómez va signar un nou contracte per quatre anys amb els Amarillos, fins al 2016. Va jugar 31 partits i va marcar tres gols durant la temporada 2014–15, en la qual l'equip va ascendir a La Liga després de 13 anys.
Gómez va debutar a la màxima categoria el 22 d'agost de 2015, substituint Hernán en una derrota per 0–1 contra l'Atlètic de Madrid.

## Referències

* ↑ «Juanpe, Vitolo, Vicente Gómez y Jonathan Viera se incorporan al primer equipo» (en castellà). Marca, 22-06-2010. [Consulta: 23 juny 2015].
* ↑ «El Valladolid golea a Las Palmas y encandila a Zorrilla» (en castellà). Marca, 02-09-2010. [Consulta: 23 juny 2015].
* ↑ «Cabrero y Barbosa deciden que no haya goles en Huesca» (en castellà). Marca, 04-09-2010. [Consulta: 23 juny 2015].
* ↑ «El Girona remonta ante una UD en inferioridad» (en castellà). Marca, 24-09-2011. [Consulta: 23 juny 2015].
* ↑ «Vicente Gómez renueva hasta el 2016» (en castellà). Marca, 08-06-2012. [Consulta: 23 juny 2015].
* ↑ «Al Atlético le falta» (en castellà). Marca, 22-08-2015. [Consulta: 23 agost 2015].

## Enllaços externs

* Las Palmas official profile Arxivat 2017-12-26 a Wayback Machine. (castellà)
* Vicente Gómez a BDFutbol
* Vicente Gómez, Fitxa a Soccerway
# Róger Gómez

Róger Gómez (Palmar Sur, 7 de febrer de 1965) fou un futbolista costa-riqueny de la dècada de 1990.
Fou 19 cops internacional amb la selecció de Costa Rica.
Pel que fa a clubs, destacà a Cartaginés i Herediano.
Trajectòria com a entrenador:
* 2000: Municipal Goicoechea
* 2003: Municipal Osa
* 2009-2010: Atlético Veragüense

## Referències

* ↑ Róger Gómez Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Ticos y catrachos tienden a anotar el primer gol en Uncaf Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. - Nación (castellà)
* ↑ CONCACAF Championship, Gold Cup 1991 - Full Details - RSSSF
* ↑ «Club de los 100» (en castellà). UNAFUT, 24-08-2009. Arxivat de l'original el 2017-07-04. [Consulta: 19 maig 2019].
* ↑ Buzón Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. - Nación (castellà)
* ↑ Jugadores con más partidos de campeonato nacional Arxivat 2014-07-28 a Wayback Machine. - UNAFUT (castellà)
* ↑ Los molinos del Policía Gómez• Osa tiene un difícil camino para seguir en Primera División Arxivat 2014-07-29 a Wayback Machine. - Nación (castellà)
* ↑ Parra y Soto lideran lista de entrenadores extranjeros en Panamá - El Colombiano (castellà)
# Ferida (desambiguació)

«Ferida» té aquests significats:
* Ferida, com a dany en el cos d'una persona o animal;
* La ferida lluminosa, obra teatral de Josep Maria de Sagarra (1954)
* Ferida (Damage), pel·lícula francesa dirigida per Louis Malle de 1992.
Viccionari
# Francesc Viadel i Girbés

Francesc Viadel i Girbés (Algemesí, 1968) és un periodista i escriptor valencià. És doctor en Sociologia per la Universitat de València i professor de Periodisme a la Universitat Ramon Llull. Es va iniciar com a periodista al diari Levante el 1988, i ha estat membre de l'equip d'investigació del setmanari El Temps, publicació de la qual també va ser cap de redacció.
És autor de diversos assajos, novel·les i llibres de poemes, a més de col·laborar en nombrosos mitjans de comunicació. Ha estudiat l'anticatalanisme i el moviment nacionalista especialment al País Valencià. L'any 2021, la seva novel·la L'estiu dels brivalls fou guardonada amb el premi Teodor Llorente de novel·la negra.

## Obra publicada

* Si la lluna és plena, plaquette, 1991.
* Èxode salnitrós. Benicull de Xúquer: 7 i Mig, 1998. ISBN 84-95043-23-8.
* Dies de Venus. Benicull de Xúquer: 7 i Mig Editorial, 1999, premi de Narrativa Vila de Bétera. ISBN 84-95043-58-0.
* Terra. Alzira: Bromera Edicions, 2002, premi Blai Bellver ciutat de Xàtiva. ISBN 84-7660-608-7.
* L'advocat i el diable. Vilanova i la Geltrú: El Cep i la Nansa, 2004. ISBN 84-85960-97-1.
* «No mos fareu catalans». Història inacabada del blaverisme. Barcelona: L'Esfera dels Llibres, 2006. ISBN 84-9734-402-2.
* Valencianisme, l'aportació positiva. Cultura i política al País Valencià, 1962-2012. València: Universitat de València, 2012. ISBN 978-84-370-8820-4.
* Catalonofòbia. El mal invisible d'Espanya. BonPort, 2015.
* Vicent Marco Miranda, 1880-1946. Barcelona: Fundació Josep Irla, 2015. ISBN 978-84-606-8910-2.
* Ciutat, dies insòlits. Benicarló: Onada, 2015. ISBN 978-84-15896-73-9.
* La gran depuració. Catalanistes, marxistes, nazis, jueus i traïdors. Desmuntant l'anticatalanisme espanyol, 2015, premi Joan Coromines d'investigació de la Societat Coral El Micalet. ISBN 978-84-370-9750-3.
* Xavier Vinader. Confidencial. València: Tres i Quatre, 2020.
* L'estiu dels brivalls. València: Vincle, 2021.

## Referències

* 1 2 «Francesc Viadel ha obtingut el premi Teodor Llorente de novel·la negra». Nosaltres La Veu, 12-03-2021. [Consulta: 4 abril 2021].
* ↑ Ciges, Teresa. «L'anticatalanisme valencià fa de frontera sentimental i geogràfica i de camp d'experimentació de l'anticatalanisme de l'estat». Saó, 11-01-2019. [Consulta: 4 abril 2021].
* ↑ Martorell, Pepa. «Entrevista a Francesc Viadel», 27-11-2015. [Consulta: 4 abril 2021].
* ↑ «El periodista Francesc Viadel gana el premio de ensayo Joan Coromines» (en castellà). El País [Madrid], 30-11-2014. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «Francesc Viadel, La gran depuració. Catalanistes, marxistes, nazis, jueus i traïdors. Desmuntant el catalanisme espanyol. - A tall d'invocació». Vilaweb, 31-08-2015. [Consulta: 4 abril 2021].
* ↑ Marco, Lucas. «Xavier Vinader confidencial: el periodisme d’investigació en la Transició i el “final d’una època”» (en castellà), 06-12-2020. [Consulta: 4 abril 2021].
# Dinorwic (cràter marcià)

Dinorwic és un cràter d'impacte de grans proporcions del planeta Mart situat al nord del cràter Tugaske i a l'est de Virrat, a 30.4° Sud i 101.6º Oest. L'impacte va causar un diàmetre de 56 quilòmetres i arraiba a una profunditat de 1,6 quilòmetres. El nom fou aprovat el 1991 per la Unió Astronòmica Internacional, i fa referència a la localitat homònima d'Ontario, Canadà.
Segons les dades de l'agència científica United States Geological Survey, l'edat d'aquesta zona i voltants estaria compresa entre els 3,8 i 3,5 bilions d'anys enrere, a la fi de l'Era Noeica.

## Referències

* ↑ "Dinorwic (cràter marcià)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ «Integrating global-scale mission datasets – understanding the martian crust.». lpi.usra.edu. [Consulta: 22 octubre 2007].
# Barabhum

Barabhum fou un estat tributari protegit a Orissa. Una part dels seus habitants eren de l'ètnia bhumij.
El 1832 va esclatar un plet successori a l'estat i un contingent bhumij dirigit per Ganga Narayan, va assolar el principat; els britànics van enviar una força des de Burdwan i Ganga Narayan va morir en combat quan atacava la fortalesa principal del thakur de Kharsawan; els bhumijs llavors es van sotmetre.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Vicente Gómez Iglesias

Vicente Gómez Iglesias (La Torre de Cabdella, 1946) és un ex-militar i ex-policia espanyol, ex-capità de la Guàrdia Civil, condemnat a sis anys de presó per un delicte d'adhesió a la rebel·lió arran de la seva participació al Cop d'estat del 23 de febrer de 1981.
En el moment del cop d'Estat estava destinat a la Unitat Operativa de Missions Especials del Centre Superior d'Informació de la Defensa (CESID). Va ser acusat d'intervenir entre comandaments del CESID i el tinent coronel Antonio Tejero dos dies abans de l'alçament armat per obtenir vehicles i material del CESID. Detingut al juny de 1981, el Consell Suprem de Justícia Militar el va condemnar a tres anys de presó per un delicte d'auxili a la rebel·lió, però el Tribunal Suprem espanyol va modificar la qualificació jurídica del delicte, d'auxili a adhesió a la rebel·lió, augmentant la pena a sis anys de presó i separació del servei. Va complir gairebé tota la se va condemna a la presó de Figueres, juntament amb Antonio Tejero i Jesús Muñecas. Va ser indultat al desembre de 1984 després d'una declaració expressa d'acatament a la Constitució i les lleis espanyoles, sent el primer condemnat per l'alçament a obtenir aquest benefici.

## Referències

* 1 2 «Indultado el excapitán de la Guardia Civil Vicente Gómez Iglesias, implicado en el 23-F» (en castellà). El País, 26-12-1984. [Consulta: 16 agost 2020].
* ↑ «El ex capitán Muñecas, acusado de torturas y condenado por el 23-F» (en castellà). El Mundo, 03-04-2014. [Consulta: 21 maig 2016].
# Sainfeldita

La sainfeldita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de la hureaulita. Rep el nom en honor de Paul Sainfeld (França, 1916 - 1998), mineralogista del Museu de Minenarlogia de l'Ecole des Mines de París, qui va descobrir el mineral.

## Característiques

La sainfeldita és un arsenat de fórmula química Ca₅(AsO₄)₂(AsO₃OH)₂·4H₂O. Es tracta d'una espècie aprovada per l'Associació Mineralògica Internacional, i publicada per primera vegada el 1964. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la sainfeldita pertany a «08.CB - Fosfats sense anions addicionals, amb H₂O, només amb cations de mida mitjana, RO₄:H₂O = 1:1» juntament amb els següents minerals: serrabrancaïta, hureaulita, vil·lyael·lenita, nyholmita, miguelromeroïta, fluckita, krautita, cobaltkoritnigita, koritnigita, yvonita, geminita, schubnelita, radovanita, kazakhstanita, kolovratita, irhtemita i burgessita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Gabe Gottes, a la localitat de Sainte-Marie-aux-Mines, a l'Alt Rin, (Gran Est, França). També ha estat descrita en altres indrets de França, Alemanya, Suïssa, la República Txeca, Grècia, el Marroc i els Estats Units.

## Referències

* ↑ «Sainfeldite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 abril 2021].
# Ferida (pel·lícula)

Ferida (títol original en anglès: Damage), és una pel·lícula britànico-francesa de 1992, dirigida per Louis Malle i protagonitzada per Jeremy Irons, Juliette Binoche, Rupert Graves i Miranda Richardson, en els papers principals. La trama està basada en la novel·la Damage, de Josephine Hart. Ha estat doblada al català.
Miranda Richardson va guanyar el BAFTA a la millor actriu secundària per aquesta pel·lícula i, a més, va ser nominada al Premi Oscar.

## Argument

Stephen Fleming és un polític britànic que, poc després de ser nomenat ministre, coneix a Anna, una noia francesa de qui s'enamora bojament, a pesar que ell està casat i ella està compromesa per casar-se amb Martyn, el fill de Stephen. La parella viu un enamoriscament que es converteix en obsessió sexual fins que Martyn descobreix aquest romanç clandestí i, amb això, es produeixen terribles conseqüències.

## Repartiment

* Jeremy Irons: Dr. Stephen Fleming
* Juliette Binoche: Anna Barton
* Miranda Richardson: Ingrid Fleming
* Rupert Graves: Martyn Fleming
* Ian Bannen: Edward Lloyd
* Peter Stormare: Peter Wetzler
* Gemma Clarke: Sally Fleming
* Leslie Caron: Elizabeth Prideaux

## Premis

* Miranda Richardson – Guanyadora: BAFTA a la millor actriu secundària Nominada - Oscar a la millor actriu secundària Nominada - Globus d'Or a la millor actriu secundària

## Referències

* 1 2 «Ferida». Ésadir.cat. [Consulta: 3 gener 2022].
* ↑ «Damage» (en anglès). NYTimes.com. [Consulta: 3 gener 2023].
# Francesc Vergés i Vives

Francesc Vergés i Vives (Sant Feliu de Llobregat, 9 de març de 1919 - Barcelona, 16 de febrer de 2015) va ser un sacerdot catòlic, antifranquista i catalanista, vinculat al monestir benedictí de Sant Pere de les Puel·les.

## Biografia

Va néixer al carrer Torres i Bages de Sant Feliu de Llobregat i va estudiar els primers anys al Col·legi Model. Entrà al Seminari de Barcelona, s'ordenà sacerdot i marxà a Roma. Al seminari i a Roma va fer amistat amb l'eclesiàstic Manuel Bonet i Muixí, fundador de la Unió Sacerdotal, amb qui va assistir, el 1933, al funeral del president Francesc Macià. Va substituir mossèn Pere Tarrés a Sant Esteve de Sesrovires i coincidí amb mossèn Joan Batlles a Vilafranca del Penedès, amb qui participà activament en la recuperació de les colònies per als infants juntament amb capellans de la Federació de Joves Cristians de Catalunya.
Defensor de la democràcia i participant en actes com la Caputxinada, era mal vist pel Franquisme, que a principis de la dècada del 1960 el segrestà al carrer Anglí i el portà a la comissaria de la Verneda. Formava part de la llista negra dels 462 catalans més sospitosos pel Franquisme, segons la qual era progressista i catalano-separatista.
Des del 1947 fins que una embòlia li ho va impedir, va ser el capellà de la comunitat benedictina de Sant Pere de les Puel·les. Visqué a la casa sacerdotal del monestir, impulsà la formació prematrimonial, la dels seminaristes, el Tribunal Eclesiàstic de Barcelona i la Unió Sacerdotal.

## Referències

* 1 2 3 4 Llisterri, Jordi «Mor mossèn Francesc Vergés i Vives, representant de la generació que va refer l'Església catalana». Catalunya Religió, 17-02-2015 [Consulta: 17 febrer 2015].
* 1 2 «El santfeliuenc Francesc Vergès era dels catalans més vigilats pel franquisme». Fetasantfeliu, 28-06-2012 [Consulta: 17 febrer 2015].
* ↑ «Llista negra antifranquista». Sàpiens, 118, 01-07-2012 [Consulta: 17 febrer 2015]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-06-29. [Consulta: 17 febrer 2015].
# Direct Attached Storage

Direct Attached Storage (DAS), o Emmagatzematge Directament Adjuntat, és el mètode tradicional d'emmagatzematge i el més senzill. Consisteix a connectar el dispositiu d'emmagatzematge directament al servidor o estació de treball, és a dir, físicament connectat al dispositiu que fa ús d'ell.
Tant en DAS com en SAN (Storage Area Network), les aplicacions i programes d'usuaris fan les seues peticions de dades al sistema de fitxers directament. La diferència entre ambdues tecnologies recau en la forma en què el sistema de fitxers obté les dades requerides.
En una DAS, l'emmagatzematge és local respecte al sistema de fitxers, mentre que en una SAN, l'emmagatzematge és remot. En la banda oposta es troba la tecnologia NAS (Network Attached Storage o Emmagatzematge Adjuntat a la Xarxa) on les aplicacions fan les peticions de dades als sistemes de fitxers de manera remota.

## Característiques

Els principals protocols utilitzats en DAS són SCSI, SAS i Fibre Channel. Habitualment un sistema DAS habilita capacitat extra d'emmagatzematge a un servidor, mentre manté alt l'amplada de banda i taxes d'accés. El típic sistema DAS està format per un o més dispositius d'emmagatzematge com discs rígids, i un o més controladors. La interfase amb el servidor o amb l'estació de treball està fet per mitjà d'un "host bus adapter" (HBA).
Un típic sistema DAS proveeix controladors embeguts. La gestió del RAID és "off-load" o simplement sense RAID. Els HBA poden ser usats reduint costos.

## Desavantatges

Els DAS han sigut considerats com a "Illes d'Informació". Els seus desavantatges inclouen la incapacitat per a compartir dades o fonts no usades amb altres servidors. Tant les atquitectues NAS com les SAN intenten adreçar açò, però presenten alguns nous aspectes, també, com l'alt cost inicial, gestionabilitat, seguretat i contenció de recursos.

## Vegeu també

Protocols:
* SAN
* ATA sobre Ethernet
* Fibre Channel
* Infiniband
* iSCSI
NAS
* File Area Network
* RAID
* JBOD
* List of SAN Sistemes de Gestió de Xarxa
* Serial Attached SCSI
# Alo Jakin

Alo Jakin (Tartu, 14 de gener de 1986) és un ciclista professional estonià. Del seu palmarès destaca el Campió nacional en ruta de 2014 i 2019, i els Boucles de l'Aulne del 2015.

## Palmarès

* 2008
** 1r al Gran Premi d'automne
* 2011
** 1r a l'Étoile d'or
* 2012
** 1r als Boucles nationales du printemps i vencedor d'una etapa
* 2013
** 1r als Boucles de l'Austreberthe
** Vencedor d'una etapa a la Ronda de l'Oise
** Vencedor d'una etapa als Tres dies de Cherbourg
** Vencedor d'una etapa al Circuit des plages vendéennes
** Vencedor d'una etapa al Tour des Deux-Sèvres
* 2014
** Campió d'Estònia en ruta
** Vencedor d'una etapa al Tour d'Auvergne
* 2015
** 1r als Boucles de l'Aulne
* 2016
** Vencedor d'una etapa al Circuit de les Ardenes
* 2019
** Campió d'Estònia en ruta
* 2020
** Vencedor d'una etapa a la Baltic Chain Tour

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Azmina Dhrodia

Azmina Dhrodia (nascuda el 1985) és una experta canadenca en gènere, tecnologia i drets humans. Ha dirigit aquests temes a la World Wide Web Foundation. Ha treballat per a Amnistia Internacional i per Block Party.

## Biografia

Dhrodia va néixer al Canadà l'any 1985. La seva primera llicenciatura va ser en Ciències Polítiques a la Universitat de Colúmbia Britànica. Va anar a la London School of Economics per al seu màster.
Va treballar per a Amnistia Internacional del 2010 al 2018. El 2018 va ser investigadora en tecnologia i drets humans a Amnistia.
Escrivia per a The Huffington Post quan va poder citar altres dones destacades com Laura Bates, Miski Noor, Nosheen Iqbal, Imani Gandy, Zoe Quinn, Jessica Valenti, Diane Abbott i Nicola Sturgeon. La peça es titulava "What Women Want Twitter To Know About Online Abuse" ("El que les dones volen que Twitter sàpiga sobre l'abús en línia") i va animar els lectors a contactar amb Jack Dorsey (cofundador i director general de Twitter), que acabava d'escriure que volia "estar al costat de les dones d'arreu del món per fer sentir les seves veus".
Va escriure Toxic Twitter: Violence and Abuse Against Women Online, un informe que analitza no només l'abús en línia basat en el gènere, sinó també en la raça i la classe.
El setembre de 2019 es va incorporar a la junta de l'Open Rights Group.
Treballa per a la World Wide Foundation a partir de l'octubre de 2020. El juliol de 2021 va contactar amb 200 dones notables per donar suport a una carta oberta demanant accions per posar fi a l'abús en línia. Va començar a treballar per a l'aplicació de cites Bumble l'octubre de 2021 com a responsable de la política de seguretat.
Actualment, Azmina lidera un projecte a la World Wide Web Foundation com a responsable sènior de polítiques sobre gènere i drets de dades. El projecte té com a objectiu recollir proves sobre la violència masclista en línia a les plataformes de xarxes socials per tal d'afavorir el diàleg amb les principals empreses tecnològiques i altres parts interessades.
El desembre de 2021 va ser reconeguda a la llista de les 100 dones de la BBC.

## Referències

* 1 2 «Azmina Dhrodia» (en anglès). Open Rights Group. Arxivat de l'original el 2022-11-01. [Consulta: 8 desembre 2021].
* ↑ «What Women Want Twitter To Know About Online Abuse» (en anglès). HuffPost UK, 21-03-2018. [Consulta: 8 desembre 2021].
* ↑ «What Women Want Twitter To Know About Online Abuse» (en anglès). HuffPost UK, 21-03-2018. [Consulta: 8 desembre 2021].
* 1 2 (en anglès) , 07-12-2021 [Consulta: 8 desembre 2021].
* ↑ «Azmina Dhrodia» (en anglès). Open Rights Group. Arxivat de l'original el 2022-11-01. [Consulta: 8 desembre 2021].
* 1 2 «Azmina Dhrodia» (en anglès). Arxivat de l'original el 2021-12-09. [Consulta: 30 gener 2022].
# Vilar de Barrio

Vilar de Barrio és un municipi de la Província d'Ourense a Galícia. Pertany a la Comarca da Limia.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2004 |
| 3.220 | 3.499 | 3.713 | 3.952 | 1.914 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||
# Font Groga

* No s'ha de confondre amb Font Groga (Collserola).
La Font Groga és una font de Sant Gregori (Gironès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'element que conté el brollador té forma oval, construït amb peces de fàbrica, formant un banc al voltant de la font i quedant a un nivell inferior a la resta de l'esplanada.
És de destacar el paratge que envolta l'element format per una arbreda de roures, alzines i pins.

## Història

Segons Botet i Sisó i també l'opinió del poble coincideixen en dir que es tracta d'una font ferruginosa, potser una mica més picant que l'aigua que surt de la fons de Can Corominas.

## Referències

* 1 2 3 «Font Groga». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 26 febrer 2019].