OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Le Rêve du radjah ou la Forêt enchantée

Le Rêve du radjah ou la Forêt enchantée és un curtmetratge mut francès creat i estrenat l'any 1900 i dirigit per Georges Méliès.
Com almenys el 4% de la producció sencera de Méliès (incloses pel·lícules com Le Voyage dans la Lune, Le Voyage à travers l'impossible, El regne de les fades, i Le Barbier de Séville), algunes còpies foren acolorides a mà individualment i venudes a un preu més alt.

## Argument

Un Rajah es cansa i s'adorm. Una gran papallona el molesta i vola per la seva habitació. Intenta capturar-lo amb una gran xarxa, però no ho aconsegueix. Frustrat, llança la xarxa a un costat i intenta tornar a dormir, però la seva habitació desapareix i ara es troba en un parc. Desconcertat, va a seure en una cadira propera, però aquesta va a l'altre costat de la zona. Llavors se'n torna a seure, però després es mou una vegada més a l'altre costat, enfadant-lo més. La carn es converteix en un arbre mort. El Rajah intenta arrencar-lo, però no és prou fort. L'arbre es converteix en un monstre amb un somriure pervers a la cara, espantant el Rajah. Ell li mou l'espasa, però després es converteix en un dimoni i el persegueix per la zona. El Rajah espantat agafa el dimoni però aquest desapareix en un núvol de fum abans que pugui fer res més. De sobte apareix una bella dona i s'acosta al Rajah. Està captivat en l'amor i s'agenolla en la necessitat d'ella. Mentre l'agafa de genolls, apareixen diverses dones més al seu voltant. Comencen a ballar al seu voltant, derrocant-lo cada vegada que s'acosten a ell. Quan finalment s'aixeca, el persegueixen. A mesura que ho fan tantes més dones s'hi uneixen, fent una llarga cua. Llavors tots apareixen de nou, amb peces d'armadura i destrals, i comencen a colpejar-lo. El fan pujar a un podi on un botxí està a punt de decapitar-lo, però el Rajah l'agafa i comença a colpejar-lo. Tanmateix, es desperta i descobreix que tot era un somni, i estava colpejant el coixí. Confós i cansat de totes aquestes coses que van passar, es torna a dormir.

## Referències

* ↑ Yumibe, Joshua. Moving Color: Early Film, Mass Culture, Modernism. New Brunswick, N.J.: Rutgers University Press, 2012, p. 73. ISBN 9780813552965.
* ↑ «YouTube, a Google company». YouTube.

## Enllaços externs

* Le Rêve du radjah ou la Forêt enchantée a YouTube
# Leopold de Borbó-Dues Sicílies (príncep de Salern)

Leopold de Borbó-Dues Sicílies, príncep de Salern (Nàpols 1790 - 1851). Príncep de les Dues Sicílies amb el tractament d'altesa reial al qual se li concedí el títol de príncep de Salern. Leopold fou l'únic fill del rei Ferran I de les Dues Sicílies que no arribà a cap tron europeu, mantenint sempre una vida tranquil·la a Nàpols.
Nat el 2 de juliol de 1790 a Nàpols, capital del Regne de les Dues Sicílies, essent fill del rei Ferran I de les Dues Sicílies i de l'arxiduquessa Maria Carolina d'Àustria. Net per via paterna del rei Carles III d'Espanya i de la princesa Maria Amàlia de Saxònia ho era per via materna de l'emperador Francesc I, emperador romanogermànic i de l'arxiduquessa Maria Teresa I d'Àustria.
Fou honrat amb el títol de príncep de Salern, títol del Regne de les Dues Sicílies, d'origen medieval. El 28 de juliol de 1816 es casà al Palau del Schönbrunn a l'edat de 26 anys amb l'arxiduquessa Maria Clementina d'Àustria, filla de l'emperador Francesc I d'Àustria i de la princesa Maria Teresa de Borbó-Dues Sicílies. La parella establerta entre Nàpols i Viena tingué dos fills:
Leopold participà l'any 1809, a l'edat de 19 anys, a un intent fracassat de recuperar la part continental del Regne de les Dues Sicílies ocupat pels francesos des de l'any 1806. L'expedició únicament pogué ocupar l'illot d'Ischia sense que hi haguessin majors resultats.
El príncep de Salern morí el 10 de març de 1851 als 61 anys a Nàpols.
# Les Grioles

Les Grioles és un masia situada al terme de Ceuró, municipi de Castellar de la Ribera, a la comarca catalana del Solsonès.

## Vegeu també

* Collada de la Fusta (Castellar de la Ribera).

## Enllaços externs

   * Fototeca del Solsonès: Article referit a aquesta masia
# Les Guignols de l'info

L'emissió francesa Les Guignols de l'info, també anomenada Les Guignols, és un programa satíric fet amb titelles que imita el diari de notícies de les 8 de TF1.
Inicialment, fou creada per reemplacar el JTN del grup d'humoristes francesos Les Nuls, va venir d'una idea de Alain de Greef que desitjava tenir un equivalent francès del programa anglès Spitting Image. Va començar amb el nom: 'Les Arènes de L'info'. Passa tota la setmana sobra la cadena privada Canal Plus, i és presentada pel titella que representa Patrick Poivre d'Arvor,també anomenat PPDA, antic presentador de TF1. En total tenen uns 300 titelles diferents que representen cadascú una personalitat política, esportista, de cinema i de la televisió de tot el món, fins i tot si la major part són francesos. Presenten l'actualitat de manera satírica amb molt d'humor i de crítica, que a vegades ha provocat polèmiques. Les veus dels titelles són realitzades per imitadors, principalment Yves Lecoq des del 1988, Sandrine Alexi des del 1990 i actualment Thierry Garcia des del 2007.
Aquest programa utilitza sovint unes frases particulars per cada titella, per marcar el caràcter de la persona representada i fer-lo recognoscible. Entre totes les frases les més notables són:
* "Atchao bonsoir" (Adéu siau, bon vespre). La versió correcte seria: "Tchao Bonsoir", però la "a" és considerada com un element cómic, i un ullet al petit defecte d'elocució de PPDA. El diu al final de cada programa.
* "Spice di counasse" (un insult dit amb accent àrab), dit per Ben Laden. Segons Bruno Gaccio, "és una manera de mostrar la imbecilitat dels afghans en la seva manera de tractar les dònes".
* "Mangez des pommes" (Mengeu pomes), dit pel titella de Jacques Chirac. Deia aquesta frase per al·lusió al seu cartell de presentació de les eleccions presidencials de 1995, on hi havia una pomera.
* Una citació que canvia sovint, al començament del programa. Hi va haver "Vous croyez toujours ce qu'on vous dit à la télévision, bonsoir" (Us creieu sempre el que se us diu a la televisió, bon vespre), o "Vous regardez la télévision avec publicité, bonsoir " (Esteu mirant la televisió amb publicitat, bon vespre), quan el canal TF1 va suprimir la publicitat. Actualment hi ha "Vous regardez l'ancêtre d'internet, bonsoir" (Esteu mirant l'avantpassat d'internet, bon vespre).

## Referències

* ↑ Raymond Marcillac, Chronique de la Télévision, Éditions Chronique, ISBN 2-905969-76-8 p. 265.
* ↑ Dicale, Bertrand. Éditions First. Les Années 80 pour les nuls (en francès), 2013, p. 512. ISBN 978-2-7540-1723-7.
* ↑ [http://www.ina.fr/divertissement/humour/video/CPA88003328/le-bebete-show-emission-du-14-mars-1988.fr.html Le Bébête show : a ina.fr
* ↑ Bloomberg, Segolene Is Snow White, Nicolas a Dwarf as French Satire Blooms

## Enllaços externs

* Les Guignols de l'info a imdb
* Canal+ website, inclou vídeos de Les Guignols
* Dailymotion Channel, inclou vídeos de The Guignols (subtitulats i doblats a l'anglès)
# Le Tour-du-Parc

Le Tour-du-Parc (en bretó Tro-Park) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 990 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 483 | 502 | 583 | 571 | 672 | 741 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Camille Le Joubioux | |
| 2008- | Georges Sarasin | |
# Liberty (Mississipi)

Liberty és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 633 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Liberty tenia 633 habitants, 263 habitatges, i 170 famílies. La densitat de població era de 118,6 habitants per km².
Dels 263 habitatges en un 25,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,2% hi vivien parelles casades, en un 13,3% dones solteres, i en un 35% no eren unitats familiars. En el 33,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 23,4% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 20,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.882 $ i la renda mediana per família de 35.179 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.000 $ mentre que les dones 16.944 $. La renda per capita de la població era de 13.062 $. Entorn del 19,5% de les famílies i el 21,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Liberty». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Liberty». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Limnes (Quersonès Traci)

Limnes (en grec antic: Λίμναι, llatí: Limnae) era una ciutat grega del Quersonès Traci de què es tenen notícies del segle vii aC ençà. Limnes va ser fundada per colons procedents de Jònia, i era un dels ports marítims més rics i concorreguts de la regió de Gal·lípoli en el seu temps i fins a l'època romana.
En parlen diversos autors antics. Estrabó diu que es trobava entre la ciutat de Drabos i la d'Alopeconès. Segons Anaxímenes era una colònia de Milet. Formava part de la Lliga de Delos, segons les llistes de tributs conservades a Atenes. En parlen també Esteve de Bizanci i Escílax de Carianda.

## Referències

* ↑ Esteve de Bizanci. Ethnica, s.v.
* ↑ Estrabó. Geografia, VII 51; XIV 1.6.
* ↑ Hansen, Mogens Herman (et al.). An inventory of archaic and classical poleis. Oxford; Nova York: Oxford University Press, 2004, p. 908. ISBN 9780198140993.
# Ledra

Ledra (Grec: Λήδρα), també escrit Ledrae era una antiga ciutat-regne situada al centre de Xipre, on hi ha avui la capital de Nicòsia.
Ledra es va establir l'any 1050 aC. Es va convertir en una ciutat-regne al segle VII aC. De vegades, havia estat subjecte al domini assiri. Ledra va ser un dels deu regnes xipriotes que figuren al prisma (tauleta de moltes cares) del rei assiri Esarhaddon (680–669 aC). L'únic rei conegut de Ledra és Onasàgores, esmentat en aquesta tauleta per pagar tribut a Esarhaddon.
En temps hel·lenístics (330 aC) s'havia reduït fins a convertir-se en un petit poble. Un relat va suggerir que va perdre el seu estatus de ciutat-regne perquè es va consolidar amb altres regnes d'aquest tipus per formar unitats territorials més fortes. L'any 280 aC, Ledra es va convertir en Leukotheon, mentre que els bizantins van començar a referir-s'hi com a Lefkon o "bosc de pollancres". Durant el segle iv, es va convertir en bisbat i va passar a anomenar-se Lefkosia. Finalment es va convertir en la capital de Nicòsia amb aquest nom durant el segle x.
El carrer Ledra de Nicòsia porta el nom de Ledra.

## Referències

* ↑ Brown, Truesdell (June 1974). "Reviews of Books (Alexander the Great)". The American Historical Review . 79 (3): 762–763. doi : 10.2307/1867909 . JSTOR 1867909 .
* ↑ Mirbagheri, Farid (2010). Historical Dictionary of Cyprus. Lanham, MD: Scarecrow Press. pp. 119 . ISBN 9780810855267.
* ↑ World and its Peoples: Greece and the Eastern Balkans. Marshall Cavendish, 2010.
* ↑ Michaelides, Demetrios; Pilides, Despina (2012). "Nicosia from the Beginnings to the Roman Ledroi". In Michaelides, D. (ed.). Historic Nicosia. Nicosia: Rimal Publications. pp. 4–8.
* ↑ Papantoniou, Giorgos (2012). Religion and Social Transformations in Cyprus: From the Cypriot Basileis to the Hellenistic Strategos. Leiden: BRILLIANT. e.g. 111. ISBN 9789004224353.
# Literatura carnavalesca

La literatura carnavalesca és una de les manifestacions carregades de subversió i de sàtira relacionades amb la festivitat del carnaval, i que es caracteritza per la transgressió, la subversió, la sàtira, la rauxa, el despropòsit i la disbauxa. La literatura carnavalesca s'expressa a partir dels bans, sermons, testaments, discursos, etc. Si ens hi fixem, ja des del títol, tots aquests textos volen parodiar allò que la resta de l'any és seriós, i que emana de les autoritats, siguin civils, eclesiàstiques, o de qualsevol mena.
La fórmula sol ser sempre la mateixa: fer mofa dels qui manen i dels fets més destacats de l'any. En definitiva, executar una mena de judici de l'any des d'una òptica transgressora i popular. La forma és diversa, però se sol fer ús de versos que donen ritme i accentuen l'acidesa del discurs. També hi ha qui se serveix de la prosa per arribar a l'equivoc, la invenció de paraules i la confusió semàntica.
Resseguint els bans i els discursos escrits en el curs dels anys, hom pot arribar a construir una crònica d'allò que ha preocupat més la societat o d'allò amb què s'ha sentit més molesta, un fet que dona un valor afegit molt interessant a la literatura carnavalesca. A Barcelona, pel contingut, la continuïtat i la trajectòria, es destaquen els bans de Gràcia, redactats pel Consell dels Bulls, i el Parte mèdico de Sants, redactat per l'Equipo médico habitual.

## Referències

* 1 2 3 «Literatura carnavalesca». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Limnodynastes peronii

Limnodynastes peronii és una espècie de granota que viu a Austràlia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Hero et al (2004). Limnodynastes peronii. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 24 d'abril del 2008 (en anglès).
# Lennart Klingström

Lennart Klingström (Österåker, 18 d'abril de 1916 - Danderyd, 5 de juliol de 1994) fou un piragüista en aigües tranquil·les suec que va competir durant les dècades de 1940 i 1950.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Londres on, formant parella amb Hans Berglund, va guanyar la medalla d'or en la prova del K-2, 1.000 metres del programa de piragüisme.
En el seu palmarès també destaquen quatre medalles, tres d'or i una de plata, al Campionat del Món de piragüisme en aigües tranquil·les de 1948 i 1950.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Lennart Klingström». [Consulta: 6 juny 2023].
* ↑ «Lennart Klingström - Sveriges Olympiska Kommitté» (en suec). [Consulta: 6 juny 2023].
# Llanos del Caudillo

Llanos del Caudillo és un municipi de la província de Ciudad Real a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2001 | 2004 |
| 726 | 651 |
# Liuda Triabaitė

Liuda Triabaitė (25 de setembre de 1970) va ser una ciclista lituana. El seu èxit més important fou la medalla de plata al Campionat del Món de Contrarellotge per equips de 1994.

## Palmarès

* 1994
** Vencedora d'una etapa al Tour ciclista femení

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Leptobrachium gunungense

Leptobrachium gunungense és una espècie d'amfibi que viu a Malàisia.

## Referències

* Inger, R., Iskandar, D., Das, I., Stuebing, R., Lakim, M. & Yambun, P. 2004. Leptobrachium gunungense. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 7 d'abril del 2008.
# Llau de Llavaneres

La llau de Llavaneres, en alguns mapes denominada barranc del Bosc, és una llau del terme municipal de la Torre de Cabdella, dins de l'antic terme de la Pobleta de Bellveí.
Es forma a llevant del poble d'Estavill per la unió de diverses llaus, entre les quals destaquen la de Riatell i la dels Camps. Des d'aquell lloc, davalla cap al sud-est travessant el Bosc d'Estavill, i s'aboca en el Flamisell al sud del Revolt del Castell dels Moros i al nord de la Granja del Marxant.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Liza tade

Liza tade és un peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Pot arribar als 70 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de les costes del Mar Roig i Socotra fins a les de l'Índia, Sri Lanka, Bangladesh, Illes Andaman, Malàisia, Xina, les Mariannes, Guam, les Filipines i Austràlia.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Liza tricuspidens

Liza tricuspidens és un peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes present a les costes del sud-est de l'Atlàntic (Sud-àfrica). Pot arribar als 75 cm de llargària total.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Llac Drīdzis

El llac Drīdzis (també anomenat Drīdzs, Drīdža ezers; en latgalià, Dreidzs) és un llac que es troba a Letònia. A nivell nacional, que ocupa el primer lloc en termes de profunditat (65,1 m) i el vintè segons l'àrea (7.532 km²).

## Ubicació

El llac es troba a Drīdzis Latgale (est de Letònia) en el territori dels municipis rurals (pagasts) de Skaista i Kombuļi, que formen part, des de la reforma municipal de 2.009 dels novads de Kraslava, a l'antic barri del mateix nom.

## L'aigua

Situat en un barranc al llac subglacial Drīdzis té un fons de sorra o grava, que enterboleix les cales. El llac Drīdzis drena cap al Kovšika, el que flueix a través del llac Kauseņš al llac Sivers, que al seu torn alimenta el Dubnà, un afluent de la dreta de la Daugava. Una xarxa de canals també connecten els llacs Ots i Ārdavs. Des 1929, el seu flux de sortida es controla i el seu nivell s'ha reduït.
S'hi identifiquen vuit espècies de peixos .

## L'entorn

Les ribes del llac Drīdzis són costerudes en molts llocs. Al seu entorn, es va formar el Parc Natural del Llac Drīdzis, que és des del 1977 un perímetre de protecció de la natura. El turó Sauleskalns ("Muntanya del Sol", 211 m), s'eleva al nord-oest del llac Drīdzis. Era un lloc sagrat per als latgalians abans de la seva conversió al cristianisme, que ara alberga un complex d'oci i esports d'hivern

## Illes

El llac Drīdzis té 9 illes amb una superfície total de 18,7 hectàrees:
* Illa Apsu o Apšu sala (Illa Tremola)
* Illa Bernāti o Bernātu sala, 13,9 ha (Illa Bernatu)
* Illa Liepu o Liepu sala (Illa Liepu)
* Illa Ozolu o Ozolu sala (Illa dels Roures)
* Illa Pizāni o Pizāni salas (Illa de Pizani)
* Illa Upes o Upes sala (Illa de la Ribera)
* Illa Zemā o Zemā sala (illa Baixa)

## Vegeu també

* base de données sur les lacs de Lettonie (en letton et anglais)
* plan de protection du parc naturel du lac Drīdzis Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (nombreuses cartes et photos, en letton)
# Llau de Saüquers

La llau de Saüquers és una llau que discorre íntegrament pel terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins del seu antic terme de Toralla i Serradell, en territori que fou del poble de Serradell.
Neix a prop i a llevant del Coll de Serradell, al vessant de llevant de la carena que separa els termes de Conca de Dalt i de Tremp (antic terme d'Espluga de Serra), des d'on baixa, en un traçat força recte, cap al sud-est. Al cap de 800 metres de recorregut s'aboca en el barranc de la Boscarrera.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer un pas d'aproximació
# Llau de l'Era del Tardà

La Llau de l'Era del Tardà és una llau del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en terres de l'antic poble de Perauba.
Es forma a l'extrem de llevant de l'Obaga de Brunet, des d'on davalla cap al nord-oest fins a abocar-se en la llau de Brunet septentrional a l'extrem sud-occidental del Clot del Corral del Mestre.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Llau de l'Ancantra

La llau de l'Ancantra és una llau afluent de la Noguera Pallaresa per la dreta. Discorre totalment dins de l'antic terme de Guàrdia de Tremp, actualment pertanyent a Castell de Mur, del Pallars Jussà, en l'àmbit del poble de Cellers.
El seu origen és al vessant de ponent del Serrat Curt, des d'on davalla cap al nord-nord-est, en un traçat bastant recte que va a cercar l'extrem meridional de les Cases de l'Estació, barri de Cellers, on s'aboca en la Noguera Pallaresa, al Pantà dels Terradets. És un barranc que davalla del vessant septentrional de la Serra del Montsec.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Llista de missions d'exploració de Saturn

A continuació es presenta una llista de les missions d'exploració del planeta Saturn, ordenades cronològicament:
| Missió | Llançament | Fi de missió | Objectiu | Resultat |
| Pioneer 11 | 6 d'abril de 1973 | Setembre de 1995 | Sobrevol. | Èxit |
| Voyager 1 | 5 de setembre de 1977 | Actualment semi-operativa | Sobrevol. | Èxit |
| Voyager 2 | 20 d'agost de 1977 | Actualment semi-operativa | Sobrevol. | Èxit |
| Cassini Cassini-Huygens | 15 d'octubre de 1997 | Actualment operativa | Sonda orbital. | Èxit |
| Cassini Cassini-Huygens | 15 d'octubre de 1997 | 14 de gener de 2005 | Sonda atmosfèrica de Tità. | Èxit |
# Llista de missions d'exploració de planetes menors

A continuació es presenta una llista de les missions d'exploració d'asteroides ordenades cronològicament:
| Missió | Llançament | Objectiu(s) | Data de l'estudi | Resultat |
| Galileo | 18 d'octubre de 1989 | Sobrevol de (951) Gaspra Sobrevol de (243) Ida | 29 d'octubre de 1991 28 d'agost de 1993 | Èxit. Èxit. |
| NEAR Shoemaker | 17 de febrer de 1996 | Sobrevol de (253) Mathilde Òrbita de (433) Eros Aterratge sobre (433) Eros | 27 de juny de 1997 14 de febrer de 2000 12 de febrer de 2001 | Èxit. Èxit. Èxit. |
| Deep Space 1 | 24 d'octubre de 1998 | Sobrevol de (9969) Braille | 29 de juliol de 1999 | Èxit parcial. Imatges borroses. |
| Stardust | 7 de febrer de 1999 | Sobrevol de (5535) Annefrank | 2 de novembre de 2002 | Èxit. |
| Hayabusa | 9 de maig de 2003 | Estudi de (25143) Itokawa Recollida de mostres de l'Itokawa | Setembre-Novembre de 2005 26 de novembre de 2005 | Èxit. ? |
| Rosetta | 2 de març de 2004 | Sobrevol de (2867) Šteins Sobrevol de (21) Lutècia | 5 de setembre de 2008 10 de juliol de 2010 | Èxit Èxit. |
| Dawn | 27 de setembre de 2007 | Òrbita de (4) Vesta Òrbita de (1) Ceres | Setembre de 2011 Febrer de 2015 | Èxit Èxit. |
| Lucy | 16 d'octubre de 2021 | Sobrevol de (152830) Dinkinesh Sobrevol de (52246) Donaldjohanson Sobrevol de (3548) Eurybates Sobrevol de (15094) Polymele Sobrevol de (11351) Leucus Sobrevol de (21900) Orus Sobrevol de (617) Patroclus | Novembre de 2023 Abril de 2025 Agost de 2027 Setembre de 2027 Abril de 2028 Novembre de 2028 Març de 2033 | En ruta En ruta En ruta En ruta En ruta En ruta En ruta. |
| Psyche | 12 d'octubre de 2023 | Òrbita de (16) Psique | Agost de 2029 | En ruta. |
# Lluís R. de F. Baixeras Espiell

Lluís R. de F. Baixeras Espiell (Barcelona, 12 de juny de 1871 - Barcelona, juliol 1915) fou un dirigent esportiu relacionat amb l'automobilisme català.
Va néixer al carrer d'Amargós de Barcelona, fill de Lluís Baixeras i Puig, natural de Barcelona, i de Teresa Espiell i Perajoan, natural de Mataró.
Després de la renúncia d'Enric Cera, esdevingué president del Reial Automòbil Club de Catalunya (1906-1908). Gran apassionat de l'automobilisme, fou col·leccionista dels models de cotxes més moderns de l'època.

## Referències

* ↑ Índex dels registres de defuncions de l'Ajuntament de Barcelona, any 1915, número de registre 3.
* ↑ Les inicials "R. de F." signifiquen "Rei de França". Es tracta doncs del nom Sant Lluís Rei de França, nom amb el qual és conegut Lluís IX de França per l'Església catòlica.
* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1871, foli 563, número de registre 2259.
* ↑ «Lluís R. de F. Baixeras Spiell». enciclopedia.cat. GEC - Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: 9 febrer 2016].