OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# London (desambiguació)

«London» té aquests significats:
* Toponímia:
** Anglaterra: Londres (en anglès London) capital d'Anglaterra i del Regne Unit i ciutat més antiga amb aquest nom.
*** Gran Londres (en anglès, Greater London), àrea administrativa i comtat cerimonial d'Anglaterra formada per Londres.
*** Ciutat de Londres (en anglès City of London) un dels 33 districtes de Londres, centre històric i financer de la ciutat.
** Canadà: London (Ontario) localitat d'Ontario de 450.000 habitants.
** Estats Units d'Amèrica:
*** London (Arkansas) localitat d'Arkansas
*** London (Califòrnia) localitat de Califòrnia
*** London (Kentucky) localitat de Kentucky
*** London (Minnesota) localitat de Minnesota
*** London (Ohio) localitat d'Ohio
*** London (Texas) localitat de Texas
*** London Mills localitat d'Illinois
** Kiribati: London (Kiribati) (Ronton en gilbertès) població més gran de l'illa de Kiritimati.
** Sud-àfrica: East London, ciutat sud-africana del Cap Oriental
* Biografies
** Artur London (1915–1986) polític comunista txecoslovac
** Fritz London (1900–1954), físic alemany
** George London (1920–1985), baríton estatunidenc
** Jack London (1876–1916), escriptor estatunidenc
** Jason London (1972), actor estatunidenc
** Jeremy London (1972), actor estatunidenc
** Julie London (1926–2000), cantant i actriu estatunidenca
** Lauren London (1984), model i actiu estatunidenca
** Paul London (nascut el 1980), lluitador estatunidenc
* Música
** London (grup), un grup de música anglès
* London, una cançó de Pet Shop Boys al seu àlbum Release
* London, una cançó d'Anthrax al seu àlbum Sound of White Noise
* London Bridge (cançó), una cançó de Fergie al seu àlbum The Dutchess
* London Records, una companyia discogràfica anglesa
* Transport:
** Aeroport de Londres (London Airport), diversos aeroports
** Transport for London (TfP) organisme responsable de la majoria de sistemes de transport al Gran Londres (Anglaterra), entre ells:
** Metro de Londres (en anglès London Underground)
** London Rail
* Esports:
** London Wasps, equip anglès de rugbi a 15
** London Irish RFCequip anglès de rugbi a 15
** Circuit d'East London o Circuit Prince Georgeantic d'East London (Sud-àfrica)
** London Monarchs, antic equip de futbol americà
* Monuments:
** Pont de Londres (en anglès London Bridge), pont sobre el riu Tàmesi de Londres (Anglaterra)
** Torre de Londres (en anglès Tower of London) fortificació de Londres (Anglaterra)
** London Eye, sínia de Londres (Anglaterra)
* Videojocs:
** Rockstar London, publicadora de Rockstar Games
** Gangs of London
** Grand Theft Auto: London, 1969
** Grand Theft Auto: London, 1961
* Miscel·lània:
** London (pel·lícula)
** London River, pel·lícula del 2009
** Swinging London, l'ambient cultural de Londres (Anglaterra) durant la dècada del 1960
* Tractat de Londres, Diversos tractats internacionals
* Pla de Londres (en anglès London Plan) proposta d'organització regional de la ciutat
* Cerca de pàgines amb el terme «London»
# London Book Fair

La Fira de Llibre del Londres (LBF) és una fira del negoci editorial organitzada anualment cada mes d'abril a Londres, Anglaterra. LBF és un marketplace global, un espai on es realitza la negociació de drets d'edició, venda i distribució de tot tipus de contingut creatiu. Centrada en el llibre, també es negocien drets de productes audiovisuals. El 2016 va celebrar 45 anys.

## Història

La fira va sorgir d'un esdeveniment per a bibliotecaris conegut amb el nom anglès de Specialist Publishers Exhibition for Librarians (SPEX) que va començar el 5 de novembre de 1971, organitzat per Clive BIngley i Lionel Leventhal al soterrani de l'Hotel Berners. Bingley volia crear una plataforma per tal que els petits editors es trobessin amb bibliotecaris, i així va crear-se l'SPEX. L'espai era proper a l'Associació de Llibreters i l'SPEX s'organitzava coincidint amb la trobada mensual de bibliotecaris associats, per intentar garantir aforament a l'esdeveniment i la presència de bibliotecaris de fora de la ciutat.
La primera edició va ser un èxit i es va decidir organitzar-ho de manera regular. El novembre del 1972 es va tornar a organitzar, ara ja al Bloomsbury Hotel.
L'abast i la influència de l'esdeveniment va anar creixent fins que va anar incorporant a editors i distribuïdors més grans. El 1975 es va fer servir el nom de London Book fair per primera vegada "SPEX'75: The London Book Fair", i el 1977 l'esdeveniment ja va ser rebatejat amb el seu nom actual.
La Fira de Llibre del Londres ha crescut amb els anys i actualment és considerat un lloc clau per al sector, només de darrere de la Fira de Llibre del Frankfurt. Al llarg de la seva trajectòria hi han participat més de 25.000 editors d'un centenar de països.

## Market Focus Programme

La fira organitza anualment un Market Focus Programme, és a dir, un espai d'exposició on es destaca una regió, país o cultura en particular, amb l'objectiu de fomentar els enllaços i l'activitat econòmica entre aquesta regió i la resta del món.
S'han organitzat Market Focus centrats en el món àrab, India, Sud-àfrica, Rússia, Turquia, Xina, Corea del Sud i Mèxic, entre d'altres.

## Referències

* ↑ El 2017 LBF va tenir lloc dins març. "Sobre La Fira de Llibre del Londres".
* ↑ «SunTec Digital will be at the London Book Fair 2017 - SunTecIndia - Blog». [Consulta: 15 març 2017].
* ↑ Zaleski, Jeff. «E-Interest High at 'Happy' London Book Fair», 03-04-2000. [Consulta: 4 maig 2015].
* ↑ Christopher Hurst, La Vista de King Carrer: Un Assaig dins Autobiografia[1], London: Thalia Premsa, 1997, p. 314.
* 1 2 3 Caroline Sanderson, "Una criatura per ser orgullosa de", La Preestrena de LBF del Llibreter, 25 febrer 2000.
* ↑ «The 41st London Book Fair: Chinese Dragon Distinguishes itself in 'Market Focus'», 21-01-2013. [Consulta: 4 maig 2015].
# Luis Ruiz Sayago

Luis Ruiz Sayago (Huelva, Andalusia, 30 de juny de 1992) és un futbolista professional andalús que juga com a defensa pel CD Lugo.

## Carrera esportiva

Ruiz va acabar la seva formació al planter de l'Atlètic de Madrid i va debutar com a sènior a l'Atlètic de Madrid C a Tercera Divisió. On 5 agost 2013 he moved to CD Leganés, in Segona Divisió B.
Ruiz va jugar 28 partits durant la seva temporada de debut, en què els madrilenys varen ascendir a Segona Divisió després de deu anys d'absència, i hi va signar un nou contracte per un any el 7 juliol 2014.
El 24 d'agost de 2014 Ruiz va jugar el seu primer partit com a professional, com a titular en un 1–1 a casa contra el Deportivo Alavés. Va contribuir amb 20 aparicions durant la temporada 2015–16, en què l'equip va ascendir a La Liga per primer cop en la seva història.
El 2 d'agost 2016, com a agent lliure, Ruiz va signar contracte amb el Cadis CF, encara a segona divisió. El següent 28 de juny, després d'haver jugat poc, va marcar al CD Lugo, també de segona.

## Referències

* ↑ La juventud de Luis Ruiz llega a la banda izquierda Arxivat 2014-08-26 a Wayback Machine.; CD Leganés, 5 agost 2013 (castellà)
* ↑ Luis Ruiz, una temporada más de pepinero Arxivat 2014-10-18 a Wayback Machine.; CD Leganés, 7 juliol 2014 (castellà)
* ↑ El Alavés amarga la fiesta a un Leganés con poca pegada; Marca, 24 agost 2014 (castellà)
* ↑ El Cádiz ficha al lateral izquierdo Luis Ruiz; Marca, 2 agost 2016 (castellà)
* ↑ Luis Ruiz, nuevo jugador del CD Lugo; CD Lugo, 28 juny 2017 (castellà)

## Enllaços externs

* Leganés official profile (castellà)
* Luis Ruiz a BDFutbol
* Luis Ruiz, Fitxa a Soccerway
# Llista de vescomtes de Besiers

Llista de vescomtes del Vescomtat de Besiers:

## Dinastia Besiers

* Reinard I 881-897
* Adelaida (filla) 897-?
* Bosó (espòs) 897-?
* Teude (fill) ?-936
* Jonus (fill) 936-960
* Reinard II (fill) 960-967
* Guillem I (fill) 967-994
* Garsenda (filla) 994-1034

## Dinastia Carcassona

* Guillem de Carcassona (fill) 1034
* Pere I (II de Carcassona) 1034-1059
* Roger I (III de Carcassona) 1059-1067
* Ramon I (II de Carcassona) (fill de Guillem) 1067-1068
* Garsenda, Adelaida, Ermengarda, comtesses de Carcassona i Rasès 1068-1069
* Ermengarda (a Besiers i Agde) 1069-1101
* Bernat Ató I (fill) 1082-1129 (vescomte de Carcassona, Rasès, Agde, Albi i Nimes)
* Roger IV de Carcassona 1129-1150

## Dinastia Trencavel

* Ramon Trencavell I (germà) 1150-1167
* Ramon Trencavell II (fill, associat) 1067-?
* Roger III (V de Carcassona) (fill) 1067-1194
* Ramon Roger I (germà) 1194-1209
* 1209 Territori conquerit per Simó IV de Montfort durant la Croada albigesa

## Dinastia Montfort

* 1209-1218 Simó IV de Montfort
* 1218-1224 Amaurí IV de Montfort
* 1224 Amaurí IV de Montfort el cedeix a la corona de França. Del 1224 al 1227 i durant el 1247 Ramon III de Trencavell l'ocuparà temporalment.
# Loiri Porto San Paolo

Loiri Porto San Paolo (gal·lurès Loiri-Poltu Santu Paolu) és un municipi italià, dins de la Província de Sàsser. L'any 2007 tenia 2.508 habitants. Es troba a la regió de Gal·lura. Limita amb els municipis d'Olbia, Monti, Padru i San Teodoro

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Giovanni Antonio Inzaina | Llista cívica |
# Lo Sindicat (Torrefarrera)

Lo Sindicat és una obra noucentista de Torrefarrera (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici en cantonera. Seu social del sindicat que encara avui satisfà les necessitats socials del poble. L'obra manifesta el seu prestigi i funcionalitat amb grans obertures i una llarga volada balconera. L'atribució estilística no està gaire clara. Situant-se a l'època monumentalista utilitza elements funcionalistes i elements neoclàssics, parlant amb dos estils. Parets de maó.

## Història

L'origen deu situar-se en els anys 20 ó 30. Després de la guerra l'edifici passa a l'Ajuntament. L'any 1959 la cooperativa tornà a fer-se càrrec de la gestió del local. Avui es troba abandonat.

## Referències

* 1 2 «Lo Sindicat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 octubre 2018].
# Lo Solà (Pessonada)

Lo Solà és una solana del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, en territori de l'antic poble del Mas de Vilanova.
Està situat al sud-est de Pessonada, a migdia i a sota de la cinglera de la Serra de Pessonada, a llevant del Pui Fals i de lo Civadal. Té la Font de Llau Falsa en el seu extrem sud-occidental, les Greixes i la Borda de l'Esteve a migdia i el Serrat del Qüell a llevant.
Lo Solà forma part de la partida rural del Pui Fals.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Lo Solanell (Hortoneda)

Lo Solanell és una solana del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori que havia estat del poble d'Hortoneda.
Es troba a l'est-sud-est d'Hortoneda, a la dreta de la llau de Lleixier, al nord de l'Obaga del Serrat de Segan i a migdia de l'Obaga de la Mitgenca.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Luci Vil·li Annal (pretor 43 aC)

Luci Vil·li Annal (en llatí: Lucius Villius Annalis) va ser un magistrat romà que formava part de la gens Víl·lia. Era descendent de Luci Vil·li, que va adquirir el cognomen d'Annal. Pertanyia a la tribu Pomptina.
Va ser pretor l'any 43 aC. Va ser proscrit pels triumvirs i portat a la mort per una traïció del seu fill. El seu fill va ser assassinat poc després en una baralla de borratxos pels mateixos soldats que havien mort al seu pare. Probablement és el mateix personatge que Ciceró esmenta en una lletra dirigida a Marc Celi Rufus.

## Referències

* ↑ «L. Villius Annalis». Digital Prosopography of the Roman Republic. [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ Smith, William (ed.). «Annalis 2». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 180.
# Luci Veturi Cras Cicurí

* Per a altres significats, vegeu «Espuri Veturi Cras Cicurí».
Luci Veturi Cras Cicurí (en llatí Lucius Veturius L. F. SP. N. Crassus Cicurinus) va ser un polític romà. Formava part de la família dels Cicurí, una branca de la gens Vetúria.
Va ser elegit tribú amb potestat consolar dos anys successius, el 368 aC i el 367 aC. L'any 368 aC van entrar en vigor les lleis licínies, que establien l'abolició dels tribuns amb potestat consular.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita VI,38,42
# Luci Emili Mamercí Privernat

Luci Emili Mamercí Privernat (en llatí: Lucius Aemilius L. f. L. n. Mamercinus Privernas) va ser un magistrat romà. Era fill de Luci Emili Mamercí i va ser un distingit general romà a les guerres samnites.
Va ser elegit cònsol per primer cop l'any 341 aC amb Gai Plauci Vennó Hipseu, any en què es va assolar el territori del Samni.
L'any 335 aC va ser elegit dictador amb el propòsit de dirigir els comicis, ja que els cònsols estaven absents de Roma.
El 329 aC va ser cònsol per segona vegada amb Gai Plauci Decià, i en aquest temps hi va haver una gran alarma social a Roma davant els rumors que els gals avançaven cap a la ciutat. El cònsol Decià llavors va atacar Privernum, que va mantenir una forta resistència, mentre Mamercí reclutava un gran exèrcit per fer front als gals, però els rumors es van demostrar sense fonament i llavors Mamercí va anar a ajudar al seu col·lega a Privernum. La ciutat va ser conquerida i els dos cònsols van obtenir els honors del triomf. Aquesta conquesta es devia considerar molt important, atès que Luci Emili va obtenir el renom de Privernat.
L'any 316 aC va ser designat dictador per dirigir la lluita contra els samnites, cosa que va fer amb èxit.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 911.
* Luci Emili Mamerc, cònsol el 484, el 478 i el 473 aEC ;
** Tiberi Emili Mamerc, fils de l'anterior, cònsol en el 470 i el 467 aEC ;
* Mamerc Emili Mamercí (tribú), tribú consular en el 438 aEC, i dictador en el 437, 434 i 426 aEC ;
** Mamerc Emili Mamercí (cònsol), fill de l'anterior, censor el 418 aEC, cònsol en el 410 aEC i tribú consular en el 405, el 403 i el 401 aEC ;
** Luci Emili Mamercí (tribú), germà de l'anterior, tribú consular en el 391, el 389, el 387, el 383, el 382 i 377 aEC ;
*** Luci Emili Mamercí (cònsol), fill de l'anterior, cònsol en el 366 i el 363 aEC ;
**** Luci Emili Mamercí Privernes, fill de l'anterior, cònsol en el 341 i en el 329 aEC, dictador en el 335 i en el 316 aEC ;
* Gai Emili Mamercí, tribú consular en el 394 i el 391 aEC ;
* Luci Emili Mamercí (mestre de la cavalleria), mestre de la cavalleria en el 352 aEC ;
* Tiberi Emili Mamercí, cònsol en el 339 aEC
# Luci Valeri Potit (cònsol 393 i 392 aC)

Luci Valeri Potit (llatí: Lucius Valerius L. F. P. N. Potitus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Valèria i era membre de la família dels Valeri Potit.
Va ser tribú amb potestat consolar cinc vegades: el 414 aC, 406 aC, 403 aC, 401 aC i 398 aC. I també va ser elegit dues vegades cònsol el 393 aC (amb Publi Corneli Maluginense Cos) quan van haver de renunciar per certs problemes amb els auspicis i van ser substituïts per Luci Lucreci Flau Triciptí i Servi Sulpici Camerí. I el 392 aC, amb Marc Manli Capitolí.
En aquest segon consolat va celebrar uns grans jocs que havien estat promesos pel dictador Marc Furi Camil, i va continuar la guerra contra els eques. Per les seves victòries en aquesta guerra, va obtenir els honors del triomf (i el seu col·lega una ovació). El mateix any 392 aC va ser breument interrex per fer els comicis i el 390 aC, quan Roma va ser conquerida pels gals, va ser magister equitum del dictador Marc Furi Camil.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 515.
# Luci Valeri Potit (cònsol 449 aC)

Luci Valeri Potit (llatí: Lucius Valerius Potitus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Valèria, i era de la família dels Valeri Potit. Dionís d'Halicarnàs el fa net del gran Publi Valeri Publícola i fill de Publi Valeri Publícola cònsol el 460 aC.
Va ser elegit cònsol junt amb Marc Horaci Barbat l'any 449 aC. Els annals de la gens Valèria diuen que va ser el primer patrici romà que va mostrar oposició als decemvirs i va ser un dels caps polítics que van aconseguir l'abolició del segon decemvirat, presentant-se junt amb Marc Horaci Barbat com a cap del poble contra Api Claudi, després de la mort de Virgínia pel seu pare i quan els plebeus s'havien fet forts al Sacer Mons.
Horaci i Potit van ser els únics membres del senat que els plebeus van acceptar rebre com a ambaixadors i després de l'abolició del decemvirat els dos homes van ser elegits cònsols. En el seu període es van establir la Lex Valeria de provocatione coneguda també com a Lex Valeria Horatia, i la Lex Duilia complementària a l'anterior, que garantia les llibertats de la plebs i els donaven potestat per reclamar qualsevol decisió de qualsevol magistrat.
En les guerres exteriors Potit va derrotar els eques i als volscs, i Horaci als sabins. Els dos exèrcits consulars van tornar a Roma coberts de glòria, però el senat no els va concedir els honors del triomf perquè els considerava traïdors a causa de les lleis promulgades, però els van concedir els comicis centuriats. L'any 446 aC Valeri Potit va ser qüestor.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 514-515.
# Lòbul cerebral

Un lòbul és una part de l'escorça cerebral que subdivideix el cervell segons la seva funció. Hi ha quatre lòbuls cerebrals majors:
* Lòbul frontal: situat a la part anterior, per davant de la cissura de Rolando. Els seus límits estan delimitats. Aquest lòbul està associat amb la capacitat de moure's, de raonar i de solucionar problemes.
* Lòbul parietal: es troba per darrere de la cissura de Rolando i per sobre de la de Silvio, per darrere limita amb la imaginària cissura perpendicular externa. Encarregat de les percepcions sensorials externes (mans, peus, etc.): sensibilitat, tacte, percepció.
* Lòbul occipital: és el casquet posterior cerebral, que en molts animals té límits ben definits, però que en l'home ha perdut la seva identitat anatòmica. Encarregat de la producció d'imatges.
* Lòbul temporal: és una part del cervell. Localitzat davant del lòbul occipital, situat per sota i darrere de la cissura de Silvio, aproximadament darrere de cada templa, té un paper important en tasques visuals complexes com el reconeixement de cares. Aquest està encarregat de l'audició, equilibri i coordinació. És el «centre primari de l'olfacte» del cervell. També rep i processa informació de les orelles contribueix al balanç i l'equilibri, i regula emocions i motivacions com l'ansietat, el plaer i la ira.
# James Collins (bàsquet)

James Edgar Collins, (Jacksonville, Florida, 5 de novembre de 1973) és un exjugador de bàsquet nord-americà. Amb 1.93 d'alçada, el seu lloc natural a la pista era el d'escorta.

## Carrera esportiva

Es va formar en l'equip de l'institut de Jacksonville, Florida, i va jugar quatre anys a l'NCAA amb l'equip de la Florida State University. Va ser triat en el lloc 37 del draft de l'NBA del 1997 pels Sixers, però Los Angeles Clippers van comprar els seus drets aquella mateixa temporada. La temporada següent va jugar a la CBA, i en el mes de novembre de 1999 va ser el salt a Europa per jugar a la lliga francesa, jugant amb l'Strasbourg IG. El mes de març d'aquella temporada és contractat pel Pinturas Bruguer de la lliga ACB fins a final de temporada, per substituir el lesionat Serguei Babkov. La temporada següent se'n tonaria a la CBA, per passar més tard a jugar en la lliga veneçolana i a la lliga italiana, on es retiraria el 2007 com a jugador del Fabriano Basket.

## Referències

* ↑ James Collins (bàsquet) jugador a l'ACB
* ↑ «James Collins: Recta final de temporada en un Joventut decepcionante» (en castellà). Endesa Basket Lover, 31-10-2017 [Consulta: 30 agost 2018].
# James Collinson

James Collinson va ser un pintor victorià nascut el 9 maig de 1825 i mort el 24 gener de 1881. Va ser membre de la Germandat Prerafaelita de 1848 a 1850. Pertany al Prerafaelitisme.
Els objectius de la Germandat es resumien en quatre declaracions:
* Expressar idees autèntiques i sinceres.
* Estudiar amb atenció la Naturalesa, per aprendre a expressar aquestes idees.
* Seleccionar en l'art d'èpoques passades allò que és directe, seriós i sincer, descartant tot el que sigui convencional, autocomplaent i après de memòria.
* Cercar la perfecció en la creació de pintures i escultures.
Collinson era un devot cristià que es va sentir atret per la devoció i l'església. Convers al catolicisme, va tornar a l'anglicanisme per poder casar-se amb Christina Rossetti, però la seva consciència el va obligar a tornar al catolicisme, cosa que comportà la ruptura del compromís. Quan el pintor John Everett Millais realitzà l'obra Christ In The House Of His Parents sent acusat de blasfèmia, Collinson renuncià a la Germandat per la creença que tractava de portar el cristianisme al descrèdit.
Durant el seu període com un prerafaelita, Collinson contribuí a la publicació d'El germen i va produir una sèrie d'obres religioses, sobretot The Renunciation of St Elizabeth of Hungary (1850). Després de la seva dimissió, Collinson va iniciar la seva formació per al sacerdoci com a jesuïta a la universitat, però no va acabar els seus estudis.
El 1858 es va casar amb Eliza Wheeler, la cunyada del pintor John Rogers Herbert, una de les primeres influències dels prerafaelites. De retorn a la seva carrera artística va pintar una sèrie de pintures seculars, i la més coneguda To Let and For Sale, que representava alegrement a dones en situacions que suggerien la temptació moral.
Va ser secretari de la Royal Society of British Artists de 1861 a 1870. A les acaballes de la seva vida va viure a la regió francesa de Bretanya, on va pintar The Holy Family (1878).

## Enllaços externs

* James Collinson a Curlie
* Biografia en Artmagick. Arxivat 2010-10-27 a Wayback Machine. (Anglès)
* Phryne's list de quadres accessibles al Regne Unit. Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.
* The Pre-Raph Pack: Més informació sobre l'artista, les tècniques que utilitza i un calendari que abasta 100 anys.
* Imatges sobre James Collinson.
# Jaciment arqueològic de Campabadal

Campabadal és un jaciment arqueològic a Bassella, a la comarca de l'Alt Urgell (Lleida). Es tracta d'un jaciment a l'aire lliure encara no excavat amb diverses ocupacions al llarg de la història, amb una cronologia inicial del 33.000 ANE i situat a una finca privada de Campabadal, al costat del riu Segre.
Es descobreix i registra a una prospecció realitzada entre l'octubre i el desembre de 1986, per part del Servei d'Arqueologia de la Generalitat de Catalunya, arran de la construcció de l'actual pantà de Rialb. Els directors del projecte van ser els doctors Francesc Burjachs i Casas (en aquella època i fins al 1991, professor de la Universitat Autònoma de Barcelona i actualment investigador de l'ICREA) i Josep M. Defaus i Congost.

## Referències

* ↑ Campabadal, Inventari del Patrimoni Arqueològic i Paleontològic de Catalunya

## Vegeu també

* Jaciments mesolítics i paleolítics de l'Alt Urgell

## Bibliografia.

* Burjachs, F.& Defaus, J. M. (1986) “Memòria i Carta Arqueològica dels terrenys afectats pel futur pantà de Rialb (La Noguera-Alt Urgell)”. Servei d'Arqueologia, Generalitat de Catalunya, Rialb (Lleida).

## Enllaços externs.

* https://www.academia.edu/2382182/Mem%C3%B2ria_i_Carta_Arqueol%C3%B2gica_dels_terrenys_afectats_pel_futur_pant%C3%A0_de_Rialb_La_Noguera-Alt_Urgell_
* Generalitat de Catalunya- Extranet eGIPCI.