OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# GOES 4

El GOES 4, conegut com a GOES-D abans d'entrar en servei, va ser un satèl·lit meteorològic operat per la National Oceanic and Atmospheric Administration dels Estats Units com a part del sistema Geostationary Operational Environmental Satellite. Llançat el 1980, va ser utilitzat per a la predicció meteorològica als Estats Units, i més tard a Europa. Després del seu retir es va convertir en el primer satèl·lit que es va enviar a una òrbita cementiri.

## Vida útil limitada

El GOES 4 va ser construït per Hughes Space and Communications, i estava basat en el model de satèl·lit HS-371. En el llançament tenia una massa de 660 kg, amb una vida útil prevista de funcionament del voltant de set anys. Va ser el primer satèl·lit GOES basat en el HS-371.

## Llançament i òrbita

El GOES-D va ser llançat utilitzant un coet transportador Delta 3914 enlairant-se des de Launch Complex 17A al Cape Canaveral Air Force Station. El llançament es va produir a les 22:27 GMT del 9 de setembre de 1980. El llançament va col·locar amb èxit el GOES-D en una òrbita de transferència geoestacionària, de la qual es va elevar a l'òrbita geoestacionària per mitjà d'un motor d'apogeu Star-27 a bord. La seva inserció en l'òrbita geoestacionària es va produir a les 12:00 de l'11 de setembre.
Després de la seva inserció en òrbita geoestacionària, el GOES 4 va ser posicionat a 98° Oest. En el 1981, va ser mogut a 135° Oest, on va romandre fins al 1983 quan va ser traslladat a 139° Oest (1983–1984). En el 1985 es va tornar a situar a 10° Oest, i més tard a 44° Oest, on es va proporcionar cobertura d'Europa del EUMETSAT després de l'error amb la nau Meteosat-2.

## Òrbita cementiri

Després del final de les seves operacions a Europa, el GOES 4 va ser retirat del servei. Es va convertir en la primera nau espacial que es va elevar de l'òrbita geoestacionària cap a una òrbita cementiri per a la seva eliminació. Això es va aconseguir en el 9 de novembre de 1988, utilitzant el propel·lent restant dels propulsors del satèl·lit.

## Referències

* ↑ «GOES-4». The GOES Program - ESE 40th Anniversary. NASA. Arxivat de l'original el 2009-05-30. [Consulta: 14 agost 2009].
* ↑ «GOES 4». NSSDC Master Catalog. US National Space Science Data Center. Arxivat de l'original el 2008-10-18. [Consulta: 14 agost 2009].
* ↑ «Hughes Checks Out GOES-D». Flight International, 16-08-1980, p. 598.
* ↑ Krebs, Gunter. «GOES 4, 5, 6, G, 7». Gunter's Space Page. [Consulta: 14 agost 2009].
* ↑ Wade, Mark. «GOES». Encyclopedia Astronautica. [Consulta: 14 agost 2009].
* ↑ McDowell, Jonathan. «Launch Log». Jonathan's Space Page. [Consulta: 14 agost 2009].
* ↑ McDowell, Jonathan. «Index». Geostationary Orbit Catalog. Jonathan's Space Page. Arxivat de l'original el 2010-04-06. [Consulta: 14 agost 2009].
* ↑ «CONSOLIDATED REPORT OF CGMS ACTIVITIES» p. 20. CGMS, 15-10-2003. Arxivat de l'original el 2007-12-12. [Consulta: 14 agost 2009].
* ↑ «Weather Eyes». Flight International, 11-03-1989, p. 27.

## Vegeu també

Search Wikimedia Commons 
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a:GOES D o GOES 4 :
* 1980 en els vols espacials
# El gos de terracota

El gos de terracota (Il cane di terracotta) és una novel·la d'Andrea Camilleri publicada el 1996. És la segona novel·la que té com a protagonista el comissari Salvo Montalbano.
El llibre, que té vint capítols i la nota de l'autor, es podria dividir en dues parts: el plantejament de les trames en un primer moment i la interrelació d'aquestes trames en una segona part. A la primera part els elements principals són detenir Tano i un robatori en un supermercat, durant els quals es produeixen tres homicidis, un intercanvi de trets i armes amagades en una cova. A la segona part, a la cova de les armes es troben dos esquelets de joves amants de fa mig segle, un gos de terracota i monedes. Tots els elements participen en la forma final que pren la trama. Durant el relat passen un seguit d'incidents per la manca de tacte del protagonista mentre coqueteja amb la inspectora Anna Ferrara.
La traducció d'aquest llibre té una dificultat afegida per la singularitat de la llengua utilitzada.

## Referències

* ↑ Tomarchio: “Il cane di terracotta”, romanzo poliziesco di Andrea Camilleri
* ↑ Catalina Borràs Llinàs. Escriptures còmplices: la petja intertextual en l'obra novel·lística dels autors de la Generació del 70 a Mallorca. L'Abadia de Montserrat, 2012, p. 204–. ISBN 978-84-9883-518-2.
* ↑ Caprara: Andrea Camilleri en español: consideraciones sobre la (in)visibilidad del traductor
# Bernice (Louisiana)

Bernice és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 1.809 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bernice tenia 1.809 habitants, 668 habitatges, i 452 famílies. La densitat de població era de 220,3 habitants/km².
Dels 668 habitatges en un 31,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 39,2% hi vivien parelles casades, en un 25,4% dones solteres, i en un 32,2% no eren unitats familiars. En el 29,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 11,1% entre 18 i 24, un 23,6% entre 25 i 44, un 18,5% de 45 a 60 i un 19,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 68,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.602 $ i la renda mediana per família de 27.708 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.903 $ mentre que les dones 17.083 $. La renda per capita de la població era d'11.279 $. Entorn del 24,9% de les famílies i el 30,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bernice». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bernice». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Warszewiczia uxpanapensis

La Warszewiczia uxpanapensis és una espècie de plantes amb flor del gènere Warszewiczia de la família Rubiàcia. El nom d'aquesta espècie deriva de la vall o el municipi d'Uxpanapa, a Mèxic.
És endèmica del sud de Mèxic, nord-oest de Colòmbia i Costa Rica. La W. uxpanapensis és un gran arbre que pot assolir els 35 metres d'alçada, de tronc llarg i recte que s'utilitza en la construcció. Les inflorescències formen raïms oposats. Els fruits són petits (d'1 a 4 mm de llarg), de color verd, i quan maduren s'amarronen i es tornen dehiscents.

## Referències

* Liz Brenes Cambronero Supervivencia, crecimiento y dispersión de rametes de Warszewiczia Uxpanapensis (= Elaeagia uxpanapensis, Rubiaceae), Reserva Biológica Alberto Manuel Brenes, Costa Rica, article a Pensamiento actual 7-8/9 (2007), p. 105-112
* Liz Brenes Cambronero, José Francisco Di Stéfano Posible influencia de los rametes en la estructura poblacional y distribución del árbol gigante Warszewiczia Uxpanapensis, cordillera de Tilarán, Costa Rica Revista de Biología Tropical 54-4 (Diciembre 2006), p. 1179-188
* Liz Brenes Cambronero, José Francisco Di Stéfano Aspectos morfológicos de flores y frutos de Warszewiczia uxpanapensis (Lorence) C.M.Taylor (Rubiaceae), en bosque pluvial premontano, Costa Rica, article a Inter Sedes: Revista de las Sedes Regionales 3-005 (Mayo 2002), p. 15-23
* Charlotte M. Taylor Rubiacearum Americanarum Magna Hama Pars IV: New Taxa and Combinations in "Elaeagia" and "Warszewiczia" (Rondeletiae) from Mexico, Cantral America, and Colombia Novon 11 (2001), p. 274-279

## Enllaços externs

* The International Plant Names Index (anglès)
# Frédéric Bulot

Frédéric Bulot (27 de setembre de 1990) és un futbolista gabonés.

## Selecció del Gabon

Va debutar amb la selecció del Gabon el 2014. Va disputar 23 partits amb la selecció del Gabon.

## Estadístiques

Selecció del Gabon :
| Anys | Partits | Gols |
| 2014 | 7 | 0 |
| 2015 | 10 | 0 |
| 2016 | 3 | 0 |
| 2017 | 0 | 0 |
| 2018 | 2 | 0 |
| 2019 | 1 | 0 |
| Total | 23 | 0 |

## Referències

* ↑ Frédéric Bulot a National-Football-Teams.com (anglès)
# Frísia (desambiguació)

«Frísia» té aquests significats:
* Regió de Frísia, regió històrica costanera a l'angle sud-oriental de la mar del Nord, des del nord-oest dels Països Baixos fins al sud-oest de Dinamarca
* Frísia Occidental, regió natural de la província del nord d'Holanda Septentrional als Països Baixos
* Frísia Oriental, regió d'Alemanya, més coneguda amb el nom Ostfriesland, no forma una subdivisió administrativa, però si una entitat etnològica
* Frísia Septentrional porció septentrional de Frísia localitzada principalment a Alemanya
* Província de Frísia, província dels Països Baixos, nom oficial Fryslân
* Senyoria de Frísia
# Lumière

Lumière és el nom dels següents personatges:

## Persones

* Louis Lumière, inventor del cinematògraf
* Auguste Lumière, inventor del cinematògraf

## Cultura

* Lumière, pel·lícula de Jeanne Moreau de 1976
# El Grinch

El Grinch és un personatge de ficció creat pel Dr. Seuss. La seva primera aparició va ser en el llibre infantil de 1957, Quan el Grinch va robar el Nadal!. Després en 1966 va reaparèixer en un especial de televisió amb el mateix nom basat en el llibre, produït per MGM Animation/Visual Arts Studio i dirigit per Chuck Jones.
En 1977, Seuss respon a les peticions dels seus fans de crear més històries sobre El Grinch, i és per això que escriu Halloween Is Grinch Night, un especial de Halloween per la CBS. Tal com la seva predecessora, aquesta seqüela va ser premiada amb un Emmy. En 1982, Marvel produeix el curt The Grinch Grinches the Cat in the Hat, el qual va ser coproduït pel Dr. Seuss, sota el seu veritable nom, Ted Geisel. Aquesta tercera aparició del personatge va generar altres dos premis Emmy.

## General

El Grinch és considerat un símbol de Nadal, com una paròdia del que produeix el comercialisme de la festa. El personatge fa referència al consumisme predominant i la preocupació només pel material, deixant de costat el significat espiritual de Nadal. Fora del període nadalenc el terme "Grinch" sol ser sinònim de grouchy ("rondinaire").

## How the Grinch Stole Christmas! (1992)

En 1992 es va fer una altra versió, en la qual Walter Matthau va fer la narració i la veu del Grinch.

## Pel·lícula de 2000

En 2000 es va estrenar una pel·lícula amb actors reals, dirigida per Ron Howard i protagonitzada per Jim Carrey interpretant al personatge, que va tenir un gran èxit de taquilla. Malgrat el seu èxit, va rebre moltes crítiques negatives.

## Musical

Es va estrenar un musical a Broadway en 2006 amb Patrick Page en el paper de El Grinch. A partir de 2008, Page fou substituït per Stefán Karl Stefánsson.

## Aparicions del Grinch

* Llibre, pel·lícula de televisió i pel·lícula
* Halloween Is Grinch Night
* The Grinch Grinches the Cat in the Hat
* Videojoc basat en la pel·lícula

## Referències

* ↑ Animació de 1992 a IMDb
* ↑ Premis Oscar 2001
* ↑ El Grinch en Rotten Tomatoes
* ↑ El Grinch: el Conte Animat a IMDb
* ↑ El Grinch a IMDb
* ↑ IMDb
* ↑ IMDb
# Betousa

Betousa és un gènere monotípic d'arnes de la família Crambidae descrit per Francis Walker el 1865. La seva única espècie, Betousa dilecta, va ser descrita pel mateix autor en el mateix any. Es troba a les illes Moluques, Woodlark Island, Aignan d'Orleans, Ternate i illa Fergusson.

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 23 desembre 2018].
* ↑ Savela, Markku. «Betousa Walker, 1865». [Consulta: 11 febrer 2018].
* ↑ Beccaloni, G.; Scoble, M.; Kitching, I.; Simonsen, T.; Robinson, G.; Pitkin, B.; Hine, A.; Lyal, C., eds. (2003). "Betousa dilecta". The Global Lepidoptera Names Index. Natural History Museum.
# Wartburg (automòbil)

Wartburg és una marca comercial de cotxes fabricats a l'Alemanya Oriental. El nom "Wartburg" prové del Castell de Wartburg que es troba a un turó sobre la ciutat d'Eisenach, a Turíngia, que era el municipi seu de l'empresa.

## Referències

* ↑ Freiburg, Arnold. Kriminalität in der DDR: Zur Phänomenologie des abweichenden Verhaltens im sozialistischen deutschen Staat (en alemany). Springer-Verlag, 2013-03-08. ISBN 978-3-322-88220-2.
* ↑ «Wartburg 353 Knight» (en anglès), 31-07-2007.

## Enllaços externs

* Vídeo: How Wartburgs were made Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
* Wartburgpage — dades i imatges
* Nou Wartburg V8 — Reportatge a Eisenach Online sobre el nou Wartburg
# Salt Falcons

Els Falcons de Salt o Salt Falcons són un club català de futbol americà de la ciutat de Salt. Fundat l'any 1989, el seu fundador va ser Joan Coderch, professor de l'institut de Salt.

## Palmarès

* 1 Campionat RFL: 1993

## Referències

* ↑ «Els Wolves de Sarrià s'emporten el derbi contra els Falcons de Salt». Diari de Girona, 11-11-2014.
* ↑ «Edición del viernes, 03 febrero 2012, página 9 - Hemeroteca - Lavanguardia.es». [Consulta: 18 desembre 2018].

## Enllaços externs

* Salt Falcons - Lloc web oficial
# Fríðrikur Petersen

Fríðrikur Petersen (22 d'abril de 1853 - 26 d'abril de 1917) fou un destacat clergue, escriptor i polític unionista feroès.
Petersen va néixer a Saltnes, a l'illa d'Eysturoy. Era fill de Súsanna Fredrikka Óladóttir Hansen (1826-1905), de Nes, i de Johannes Petersen (1812-1901), de Klaksvík. Es va casar el 23 de setembre de 1880 Copenhaguen amb Sophie Amalie, originària d'aquesta ciutat.
Va anar a estudiar a Reykjavík, Islàndia, el 1875 i va rebre la llicenciatura en Teologia el 1880. Va ser ordenat sacerdot luterà a l'Església de les Illes Fèroe (Fólkakirkjan). Va servir com a clergue a Sandoy (1880), Suðuroy, (1885) i a Eysturoy (1900). Va ser degà rural a Nes des de 1900 fins a 1917. El 1892 va traduir Parenostre al feroès; aquesta traducció es considera la primera traducció moderna de la pregària en aquesta llengua.
Petersen també va entrar en política. Va ser membre de la Løgting el 1890 i del Landstinget danès (1892-1900). Va ocupar el càrrec de conseller regional de les Illes Fèroe de 1894 a 1902. Va ser membre del Partit Unionista feroès des de la creació el 1906 fins que va morir.
La moderna església de Fredericks (Fríðrikskirkjan) de Nes es va acabar de construir el 1994 i va ser batejada així en honor de Fríðrikur Petersen.
Fríðrikur Petersen va morir el 1917 a Frederiksberg, Copenhaguen.

## Cançons dels seus poemes

* O móðurmál, stórt er títt fall (Føroyska málið) (1877)
* Vísa um Føroyar (Eg oyggjar veit) (1877)
* Hvat kann røra hjartastreingir (Føroyska málið) (1878)
* Gevið Brøður (1878)
* Bróður skál (1879)
* Gleðilig Jól (Jólasálmur) (1891)
* Tíðin rennur sum streymur í á (skrevet nyttårsaften 1891)
* Deyði, hvar er nú broddur tín (1900)
* Hvørjum man tykjast vakurt hjá sær (1892)

## Referències

* 1 2 3 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, 2002, pàg. 335.
* ↑ «Fríðrikur Petersen» (en danès). denstoredanske.dk. [Consulta: 7 octubre 2019].
* ↑ «Fríðrikur Petersen (1853-1917)» (en feroès). Snar. Arxivat de l'original el 2019-04-21. [Consulta: 7 octubre 2019].
* ↑ «The Frederickschurch» (en anglès). stamps.fo. [Consulta: 7 octubre 2019].
# Malin Reitan

Malin Reitan (Trondheim, Sør-Trøndelag, Noruega, 8 d'agost del 1995) és una cantant noruega que va guanyar el Melodi Grand Prix Junior (concurs escandinau a on canten nens de 8 a 15 anys) amb la cançó "Sommer og skolefri" (Estiu i vacances) en el seu dialecte regional. Amb aquesta cançó representaria més tard a Noruega al Festival de la Cançó d'Eurovisió Júnior 2005.

## Biografia

Va començar la seva carrera musical als 9 anys. Després de guanyar Melodi Grand Prix Junior el 2005 va començar a ser coneguda a Noruega, i després d'aquest triomf va representar el seu país al Festival de la Cançó d'Eurovisió Júnior 2005 a Bélgica, quedant en 3a posició. La cançó "Sommer og skolefri" era molt curta i per això va haver d'ampliar-la amb més lletra. Malin al seu país és aclamada sobretot pel públic infantil. Va treure el seu primer disc el 2006, Malin på månen, aconseguint el lloc 6è al seu país. Té 2 germanes més petites que ella i viu amb la seva família en un ranxo.

## Discografia

| Any | Informació | Cançons |
| 2006 | Malin på månen Primer Àlbum Es va treure a la venda el 8 de maig de 2006 Incorporava l'èxit somemer og skolefri | 1.Dagen æ blir stor 2.Dum og deilig 3.Bare bare 4.Sommer og skolefri 5.Måne 6.Gla i dag 7. La det sno 8.Vi vil ha rock 9.Mamma og pappa 10.Maur i kroppen 11.Et lile onske 12.Så dumt |
| 2006 | Malin's jul El seu segon àlbum Tret a la venda el 27 de novembre de 2006 És un àlbum només de nadales. | 1.Jul i vårres by 2.Jeg så mamma kysse nissen 3.Julekveldsvise 4.Julenissen kommer i kveld 5.En stjerne skinner i natt 6.Sledeturen 7.Glade jul 8.Julepotpurri 9.Jeg er sa glad hver julekveld 10.Sonjas sang til julestjernen 11.Na tennes tusen julelys |
| 2008 | PANG! El seu tercer àlbum Tret a la venda el 16 d'abril del 2008 Ha sigut, dels seus 4 àlbums, el que millor posició ha tingut | 1.PANG! 2.Sommer igiæn 3:Klassefest 4.Mm særling 5.Lille menneske 6.Trillestav 7.Sveve pa luft 8.Unnskyld 9.Perfekt dag 10.Som skutt ut au en kanon 11.Sonja Henie 12:Tannpinern 13.Ingenting a si |
| 2009 | MALIN El seu quart àlbum Tret a la venda el 2 de novembre del 2009 | 1.Amerika 2.Kan det skje med mæ 3.Hallo-morsan 4.Skoletur 5.Ekte sommer 6.Ferdic med mæ 7.Riktig vei 8.Tomme ord 9.Pia di 10.Bit for bit 11.Himmel ne bla 12.Hemmelighet |

## Referències

* ↑ Busa, Alexandru. «Norway : Malin Reitan enters MGP». ESCtoday, 28-10-2011. [Consulta: 28 octubre 2011].
* ↑ «Malin Reitan» (en anglès americà). Junior Eurovision Song Contest, 19-03-2009. Arxivat de l'original el 2020-06-08. [Consulta: 8 juny 2020].
# E21

La ruta europea E21 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees. Comença a Metz (França) i finalitza a Ginebra (Suïssa) passant per Nancy (Toul), Langres, Dijon, Beaune, Chalon-sur-Saône, Macon, Bourg-en-Bresse, Pont-d'Ain, Bellegarde-sur-Valserine i Saint-Julien-en-Genevois. Té una longitud de 458 km. Té una orientació de nord a sud.
# Apropa Cultura

Apropa Cultura és un projecte socioeducatiu dels equipaments culturals de Catalunya. Aquests ofereixen part de la seva programació a centres i associacions que treballen amb persones en situació de discriminació i risc d'exclusió social. La iniciativa va néixer a L'Auditori durant la temporada 2005-2006, sota el nom L'Auditori Apropa, que proposava un programa socioeducatiu on els col·lectius en risc d'exclusió social podien assistir a concerts de quasi tota la programació de L'Auditori al preu de 3 euros. Més tard, s'ampliava la iniciativa a col·lectius socials i al món de la salut, que podien també accedir a una oferta gran d'espectacles a preus reduïts.
A partir de la temporada 2010-2011, L'Auditori ofereix aquest plantejament a altres equipaments culturals de la ciutat, canviant el nom a 'Apropa Cultura', amb ofertes no només de música, sinó també dansa, teatre i circ, amb la implicació d'equipaments com el Teatre Nacional de Catalunya, el Mercat de les Flors i el Teatre Lliure. Dos anys més tard, ja hi participen 25 teatres i institucions d'arreu de Catalunya que ofereixen més de 15.000 localitats a preus reduïts a més de 300 espectacles. Durant la temporada 2013-2014, ampliaven, a més a més, a museus i sales d'exposició, engreixant així una variada oferta cultural. Actualment compta amb 55 equipaments implicats.

## Referències

* ↑ «Apropa Cultura». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2015-11-17. [Consulta: 13 novembre 2015].
* ↑ Grèbol, Marc «Apropa Cultura incorpora els museus al seu programa d'inclusió social». Núvol, 07-03-2014.
* ↑ «55 equipaments culturals i festivals d'arreu de Catalunya celebren la primera Setmana Apropa Cultura». Revista Musical Catalana, 22-10-2015.
* 1 2 «Apropa Cultura». Consorci de l'Auditori i l'Orquestra (Apropa Cultura). [Consulta: 13 novembre 2015].
* ↑ «El programa ‘Apropa Cultura’ organitza una setmana d'activitats i propostes especials per fer visible la seva tasca». Vilaweb, 19-10-2015. Arxivat de l'original el 2015-11-17 [Consulta: 16 novembre 2015]. Arxivat 2015-11-17 a Wayback Machine.
* ↑ «Més de 50 equipaments culturals a la Setmana Apropa Cultura». La Vanguardia, 23-10-2015.
* ↑ Cervantes, Xavier «La inclusió social, eix de la Setmana Apropa Cultura». Ara.cat, 20-10-2015.

## Enllaços externs

* Pàgina web d'Apropa Cultura
# Zaur Həşimov

Zaur Həşimov (Sumqayit, RSS de l'Azerbaidjan, Unió Soviètica, 25 d'agost de 1981) és un futbolista àzeri. Juga de defensor i el seu equip actual és el FK Karabakh Agdam de la Lliga Premier de l'Azerbaidjan. Ha estat internacional amb la selecció de futbol de l'Azerbaidjan en 17 ocasions, i no ha marcat gols encara. Va debutar l'any 2006.

## Enllaços externs

* Perfil de Həşimov en Qarabagh.com (àzeri)
# Forn de ceràmica de Cabanyes

El Forn de ceràmica de Cabanyes és una obra de Sant Fost de Campsentelles (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El forn és una excavació en forma de petita habitació practicada a la roca. S'hi accedeix per un pas molt curt, per on pot passar una persona agenollada. Al sostre de l'habitació, d'uns 5 m2, hi ha practicats una sèrie de forats per deixar sortir la calor que comuniquen amb l'exterior sense oferir cap disposició regular.

## Història

El 1981 uns arqueòlegs universitaris hi ha practicar unes excavacions i van datar el forn del segle xv.

## Referències

* 1 2 «Forn de ceràmica de Cabanyes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 juny 2020].