OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Una mujer cualquiera

Una mujer cualquiera és una pel·lícula espanyola del 1949 dirigida per Rafael Gil, basada en l'obra de teatre homònima de Miguel Mihura. Fou protagonitza per l'actriu mexicana María Félix.

## Sinopsi

Nieves Blanco és una dona força atractiva que després de la mort del seu fill se separa del marit. Pretén tirar endavant per si mateixa, però precisament la seva bellesa li ho obstaculitza perquè tots els homes la veuen com un instrument de plaer, i la seva única sortida és "fer el carrer". Coneix llavors a Luis, que la ficarà en un gran embolic com a testimoni d'un assassinat, convertint la seva vida en una frenètica carrera d'obstacles.

## Repartiment

* María Félix - Nieves Blanco
* Antonio Vilar - Luis
* Mary Delgado - Isabel
* Juan Espantaleón – Comissari
* José Nieto - Veí
* Juan de Landa - Pare de Luis
* Manolo Morán - Taxista
* Eduardo Fajardo - Ricardo
* Fernando Fernández de Córdoba - Doctor
* Ángel de Andrés – Camioner
* Carolina Giménez - Rosa
* Ricardo Acero - Viatger tren
* Julia Caba Alba - Ofelia
* María Isbert - Passatgera tren
* Félix Fernández - Julio
* Rafael Bardem - Dissenyador de moda
* José Prada - Policia tren
* Manuel Requena - Sereno
* Manuel Aguilera – Ajudant comissari
* Luis Rivera
* Arturo Marín - Revisor tren
* Manuel San Román
* Francisco Bernal - Manuel
* Tomás Blanco - Marit de Nieves
* Manuel Guitián - Fidel
* Casimiro Hurtado - Mecánico
* Julia Lajos - Tía Pilar
* Santiago Rivero - Ramón
* Emilio Santiago - Recepcionista hotel

## Producció

El permís de rodatge va ser aprovat el 9 de novembre de 1948, concedint-li la Junta Superior d'Orientació Cinematogràfica a Suevia Films la classificació de «Primera A». La censura va obligar els productors a supirmir algunes escenes, sobretot aquelles que podien suggerir sexe o violència. Alguns censors que van acudir al cinema el 23 de març de 1950, van descobrir que la productora havia passat per alt les «recomanacions» imposades, exigint-se-li llavors a Cesáreo González les oportunes modificacions. També fou reprovat el guionista, Miguel Mihura, a qui ha s'havia obligat a canviar el títol inicial Una cualquiera a Una mujer cualquiera.

## Premis

La pel·lícula va aconseguir un premi econòmic de 300.000 ptes, als premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1949.

## Referències

* ↑ Una mujer cualquiera. ABC
* ↑ Bentley, Bernard. A Companion to Spanish Cinema. Boydell & Brewer 2008. p. 372
* ↑ Una mujer cualquiera. Revista de cine filmaffinity
* ↑ Una mujer cualquiera o una Rita Hayworth à la mexicana: creación de la banda sonora para el cine negro español de los años cuarenta, Associació Valenciana de Musicologia
* ↑ Félix Martialay El cine español durante el franquismo, p. 57-58

## Enllaços externs

* Fragment d'Una mujer cualquiera a YouTube
# Txaika

Txaika (en (ucraïnès): Чайка) és un poble (un possiólok) de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 35 habitants. Pertany al districte rural d'Aluixta.

## Referències

* ↑ «О внесении изменения в Решение Верховной Рады Автономной Республики Крым от 25 декабря 2003 года N 774-3/03 "Об установлении границ поселков Виноградный и Лазурное, сел Запрудное, Кипарисное, Лавровое, Нижнее Запрудное, Пушкино Маломаякского сельского совета (г. Алушта) Автономной Республики Крым"». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 9 febrer 2016].
# Tour de Drenthe 2018

El Tour de Drenthe 2018 fou la 56a edició del Tour de Drenthe. La cursa es disputà l'11 de març de 2018 i formava part de 'UCI Europa Tour 2018 amb una categoria 1.HC.
El vencedor fou František Sisr de l'equip CCC Sprandi Polkowice. Dries De Bondt (Vérandas Willems-Crelan) i Preben van Hecke (Sport Vlaanderen-Baloise) completaren el podi.

## Classificació final

Font: ProCyclingStats :

## Referències

* ↑ «František Sisr es el campeón del Tour de Drenthe 2018». biciciclismo.com.
# Txerepànovo (Novossibirsk)

Txerepànovo (en rus Черепаново) és una ciutat asiàtica de l'óblast de Novossibirsk, al districte federal de Sibèria, dins de la Federació Russa.
Txerepànovo abasta una superfície d'uns 20 km² i acull una població d'uns 20.000 habitants. Està situada a uns 100 km al sud de la ciutat de Novossibirsk, capital de la província i de Sibèria i tercera ciutat més poblada de Rússia.
El seu origen està lligat a la construcció de la via de ferrocarril Novossibirsk - Barnaül el 1912. L'establiment rebé el nom de Sbovodni (Свободный, Lliure, en rus). Amb la posada en funcionament del trajecte ferroviari, el 1915, la vila experimentà un creixement continuat. El 1921, canvià el seu nom original per l'actual de Txerepànovo. Fou declarada ciutat el 1925.
# Townsend (Montana)

Townsend és una població dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 1.867 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Townsend tenia 1.867 habitants, 786 habitatges, i 507 famílies. La densitat de població era de 453,4 habitants per km².
Dels 786 habitatges en un 26,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,2% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 35,4% no eren unitats familiars. En el 32,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 23,7% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 22,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.820 $ i la renda mediana per família de 32.679 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.859 $ mentre que les dones 19.375 $. La renda per capita de la població era de 13.674 $. Aproximadament el 10,1% de les famílies i el 13,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Townsend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Townsend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Un tros de paper

Un tros de paper fou una publicació periòdica satírica en català dirigida per Albert Llanas, que es publicà del 16 d'abril de 1865 al 16 de setembre de 1866.
Els seus articles estan escrits amb un caire satíric i irònic, i reflecteixen la vida sobretot barcelonina del fin de siècle: els costums, les modes, els esdeveniments com les epidèmies de còlera, alguns acudits, relats breus escrits amb un bon sentit de l'humor, etc. En un principi fou una publicació quinzenal, però més endavant fou setmanal.
Hi van col·laborar amb diversos pseudònims, que s'indiquen entre parèntesis, Robert Robert (X), Conrad Roure (Pau Bunyegas o Pau Bunyegues), Frederic Soler (Serafí Pitarra, Jaume Giralt o Simon Oller), Manuel de Lasarte i Rodríguez-Cardoso (Pere Pau Pi), Josep Feliu (Josep Serra), Eduard Vidal (Blay Màrfegues o Blai Màrfegues), Sistachs, Manuel Angelón (L'Orfaneta de Menargues), Albert Llanas (Robert Sanall), Anton Rabassa, i d'altres.
Anys més tard, Carles Riba en publicà una selecció d'articles en un llibre de dos volums.

## Enllaços externs

* Digitalització disponible al portal ARCA (Arxiu de Revistes Catalanes Antigues)
# Dragonada

La Dragonada (del francès Dragonnade o de l'occità Dragonada, de dragons, cos militar) fou el nom amb què es conegué la política de repressió i abusos aplicada per les tropes reials contra la població de religió protestant durant el segle xvii a França.
Les dragonades varen començar per controlar una sedició contra els impostos iniciada a Rennes el 1636. Davant aquella situació, en Richelieu va permetre, per primer cop dins el seu territori, que l'exèrcit perpetrés totes les exaccions que normalment s'autoritzaven només en territoris conquerits: pillatge, violacions, etc.
La pràctica de les dragonades es va emprendre de nou després de la revocació de l'edicte de Nantes el 1685, pel marquès de Louvois, llavors ministre de la guerra de Lluís XIV, que envià els dragons per tot arreu del regne amb la missió de convertir les comunitats protestants per la força, amb intervencions violentes, refinades i cruels. Els dragons havien de suportar les despeses del seu desplaçament, però s'ho rescabalaven sobradament amb el pillatge sobre el territori.
Les dragonades provocaren nombrosos exilis cap a països protestants i bon nombre de conversions forçades al catolicisme. A les Cevenes (Occitània) foren la causa immediata de la revolta dels camisards (1702-1710), en què sovint s'ha vist un component de resistència protooccitanista contra les exaccions franceses.
En força llengües dragonada ha arribat a equivaler a 'repressió violenta'. En català, però, el diccionari normatiu només recull l'accepció específica de 'persecució dels protestants francesos durant el regnat de Lluís XIV'.
# Àcid hidroxiacètic

L'àcid hidroxiacètic, conegut abans com a àcid glicòlic, és un compost orgànic de la classe dels àcids carboxílics i és el més petit dels àcids del tipus AHA. És un sòlid higroscòpic incolor i inodor molt soluble en aigua. Es fa servir en diversos productes per tenir cura de la pell i es troba, per exemple en la bava de caragol i en conreus que tenen sucre.

## Preparació

Es prepara per reacció de l'àcid cloroacètic amb hidròxid de sodi seguit per reacidificació:
    ClCH₂CO₂H + NaOH → HOCH₂CO₂H + NaCl
També hi ha altres mètodes de producció. Es pot aïllar de fonts naturals com la canya de sucre, la remolatxa, la pinya americana, el meló cantalup i el raïm encara no madur. També es pot preparar per a un procés bioquímic enzimàtic que dona molt poques impureses i és menys costós energèticament.

## Usos

L'àcid hidroxiacètic penetra molt bé a la pell i serveix per a l'exfoliació o “peeling” de la pell, sota control mèdic. Pot reduir les arrugues i l’acnè (Acne vulgaris), la hiperpigmentació i millorar altres afeccions cutànies incloent la queratosi actínica, hiperqueratosi i queratosi seborreica.
L’àcid hidroxiacètic també és un intermediari útil per la síntesi orgànica en un rang de reaccions incloent oxidació, redox, esterificació i polimerització de cadena llarga. Es fa servir com a monòmer en la preparació de diversos polímers biocompatibles (per exemple: PLGA). S’usa en la indústria tèxtil i en el processament d’aliments com saboritzant o conservant. S’inclou sovint a la tinta i les pintures. Té derivats usats comercialment.

## Seguretat

És un irritant fort. Com l'etilèglicol, es metabolitza a àcid oxàlic, cosa que el pot fer perillós si s’ingereix.

## Notes

* ↑ Les actuals normes de la IUPAC desaconsellen l'ús d'àcid glicòlic.

## Referències

* ↑ «Nomenclature of Organic Chemistry. IUPAC Recommendations and Preferred Names 2013. Blue Book» p. 60-65. IUPAC, 06-12-2023. [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ 3Dchem: Glycolic acid
* ↑ Glycolic Acid Arxivat 2014-03-11 a Wayback Machine. at CrossChem.net
* ↑ «Glycolic Acid MSDS». ICSC:NENG1537 International Chemical Safety Cards (WHO/IPCS/ILO). [Consulta: 8 juny 2006].
# Bit Agusi

Bit Agusi o Akhan o Yakhan va ser un regne establert pels arameus al segle x aC o IX aC a les ciutats d'Arpad i Napiqu.
El fet que el rei Agusi o Gusi sigui esmentat cap a l'any 854 aC ha fet pensar que feia poc que els arameus dominaven la zona. Els arameus havien aparegut almenys al segle xi aC però no es pot determinar si no van dominar la zona o ho va fer una altra dinastia. Tenia al nord als estats de Bit Adini i Karkemish. A la meitat del segle viii aC estava era vassall d'Urartu. El rei d'Assíria Teglatfalassar III va assetjar Bit Agusi (Arpad) durant tres anys, entre el 743 aC i 740 aC, i finalment la va ocupar i destruir, massacrant als seus habitants. La ciutat i el regne van desaparèixer.

## Llista de reis

* Gusi (Gusu) o Agusi de Yakhand, potser el 855 aC
* Arame (Aramu) cap al 855 aC fins al 830 aC
* Atarsumki segurament el 800 aC
* Període sense notícies entre el 800 aC al 750 aC
* Mati-Ilu cap al 750 aC al 740 aC.

## Referències

* ↑ Healy, Mark. The ancient Assyrians. Londres: Osprey, 2003, p. 25. ISBN 9781855321632.
* ↑ «Arpad». Near East Kingdoms: Ancient Syria. [Consulta: 29 setembre 2021].

## Vegeu també

* Arpad
# Batocarpus amazonicus

El Batocarpus amazonicus (abans també conegut com a Anonocarpus amazonicus) és una espècie de la tribu de les artocàrpies distribuïda a l'Amazònia. Té similituds amb el gènere Artocarpus. Produeix un fruit comestible, rodó, de pell rugosa i polpa carnosa.

## Referències

* ↑ «Batocarpus amazonicus (Ducke) Fosberg | Plants of the World Online | Kew Science» (en anglès). [Consulta: 26 setembre 2024].
* ↑ «Batocarpus amazonicus (Ducke) Fosberg» (en castellà). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 26 setembre 2024].
* ↑ «Batocarpus amazonicus (Ducke) Fosberg» (en anglès), The World Flora Online. [Consulta: 24 setembre 2026].
# Bold

Bold va ser un grup de música hardcore del comtat de Westchester, el qual, juntament amb a bandes com Youth of Today i Side By Side, formà part de la Youth Crew i influencià l'escena straight edge. El grup es va anar orientant a un so més rock en els seus darrers anys.

## Història

Al començament, amb el nom de Crippled Youth, la banda es va formar a Katonah, amb Matt Warnke (veu), Tim Brooks (baix) i Drew Thomas (bateria). Després d'un parell de concerts amb Matt tocant també la guitarra, decidiren fitxar al guitarrista John «Zulu» Zuluaga. Així van publicar un EP titulat Join The Fight amb el segell discogràfic californià New Beginning el 1986, abans de canviar el nom a Bold. Ja amb aquest nom van enregistrar Speak Out. El disc havia de publicar-lo el segell WishingWell Records, però finalment ho feu Revelation Records el 1988.
Més tard Tom Capone (Beyond/Shelter/Quicksand) es va incorporar al grup i van enregistrar un EP homònim el 1989, també a Revelation Records. Aquest treball és considerat per molts el seu millor disc, afegint més melodia al so del seu hardcore honest. Fou reeditat l'any 1993 amb 2 cançons extra.
Bold va tornar el 2005 amb Warnke de cantant, Capone de guitarra, Brooks al baix i Vinny Panza a la bateria. John Porcelly s'hi va unir com a segon guitarra. Amb motiu de la reunió, Revelation Records va publicar un CD retrospectiu The Search: 1985-1989, el qual conté la discografia sencera del grup.
Warnke i Porcelly van plegar el 2006. Les gravacions posteriors del grup, tot i que presumptament acabades, encara no han vist la llum. Una gira europea amb membres de substitució va ser plantejada per a l'estiu de 2007, però va quedar en res.
El juny de 2012, Bold va tocar a les festes del 25è Aniversari de Revelation Records a la sala The Glass House de Pomona, i a l'Irving Plaza de Nova York, amb Gorilla Biscuits i Sick of It All. Bold va tocar també al festival This is Hardcore el 2014.

## Discografia

* 1988: Speak Out (Revelation Records)
* 1989: S/T (Revelation Records)
* 1993: Looking Back (Revelation Records)
* 2005: The Search: 1985-1989 (Revelation Records)

## Referències

* ↑ «Bold playing Saint Vitus w/ Give before This Is Hardcore; Revelation reissuing 'New York City Hardcore: The Way It Is'» (en anglès). [Consulta: 26 octubre 2021].
* ↑ Shiloni, Sami. «A Taxonomy Of Calls For Unity In The Hardcore Scene» (en anglès americà). [Consulta: 26 octubre 2021].
* ↑ «Legendary NYHC Band Beyond Shares Stories and a Track From Their Classic 1988 Demo» (en anglès). [Consulta: 26 octubre 2021].
# Bredikhin (cràter)

Bredikhin és un cràter d'impacte que es troba en la cara oculta de la Lluna, just a l'oest del cràter Mitra, i al nord-est de Raimond.
Es tracta d'una formació de cràters desgastats, escampats pel sistema radial del cràter Jackson, aproximadament a tres diàmetres de distància dels cràters situats al nord-oest. La vora se superposa a un petit cràter al llarg del costat oest-nord-oest, i a una formació de cràters al llarg del sud-oest. Una elevació prominent a l'interior del cràter se superposa a la major part del sòl del costat nord-oest, incloent el punt central.
Bredikhin es troba dins de la Conca Dirichlet-Jackson.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més prop de Bredikhin.
| Cràters satèl·lit | Bredikhin Coordenades Diàmetre B 19° 00′ N, 157° 24′ O﻿ / ﻿19.0°N,157.4°O﻿ / 19.0; -157.4﻿ (Bredikhin B) 18 km |

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Bredikhin (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès), 18-11-2018.
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès).
# Bonifaci VI

* Per a altres significats, vegeu «Bonifaci VI de Castellana».
Bonifaci VI (Roma, 806 - 25 d'abril de 896) va ser Papa de l'Església catòlica durant l'abril del 896.
La seva elecció com a Papa va ser fruit dels disturbis que hi va haver després de la mort del papa Formós. Abans del pontificat havia estat condemnat dues vegades amb la privació de les ordres de subdiaca i prevere. El seu pontificat només va durar quinze dies perquè va morir el 25 d'abril del 896. Alguns apunten que van morir de gota, d'altres que va ser expulsat per la força per deixar pas a Esteve VI, el candidat del partit d'Spoleto. En un sínode celebrat pel Papa Joan IX el 898 la seva elecció fou declarada nul·la.

## Referències

* ↑ Platina, Bartolomeo. «The Lives of the Popes From The Time Of Our Saviour Jesus Christ to the Accession of Gregory VII» p. 237, 1479. [Consulta: 25 abril 2013].
* ↑ Richard P. McBrien, Lives of the Popes: The Pontiffs from St. Peter to Benedict XVI, (HarperCollins, 2000), 146.
* 1 2 Richard P. McBrien, 146.
* ↑ El text anterior incorpora fragments d'una publicació que està en domini públic: «Pope Boniface VI». A: Charles Herbermann. Catholic Encyclopedia. Nova York: Robert Appleton, 1913.
# Belval

«Belval» té aquests significats:
* Belval (Ardenes), municipi al departament de les Ardenes (regió de Gran Est, França)
* Belval (Manche), municipi al departament de la Manche (regió de Normandia, França)
* Belval (Vosges), municipi al departament dels Vosges (Gran Est)
* Belval-en-Argonne, municipi al departament del Marne (Gran Est)
* Belval-Bois-des-Dames, municipi al departament de les Ardenes (Gran Est)
* Belval-sous-Châtillon, municipi al departament del Marne (Gran Est)
* Luxemburg:
** Belval (Luxemburg), barri a l'oest d'Esch-sur-Alzette, al sud-oest de Luxemburg
** Belval-Lycée, estació de trens a Belvaux al sud de Luxemburg
** Belval-Université, estació ferroviària al barri de Belval
** Estació de trens de Belval-Rédange, estació ferroviària al barri Belval a l'oest de la ciutat d'Esch-sur-Alzette, al sud de Luxemburg
# Borsa de Luxemburg

La borsa de Luxemburg (francès: Bourse de Luxembourg francès: Bourse de Luxembourg) és una borsa de valors establerta a la ciutat de Luxemburg, al sud de Luxemburg.
La borsa se situa al Boulevard Joseph II. El president del consell d'administració és Frank Wagener i el president del comitè executiu i CEO és Robert Scharfe.
La borsa té sessions de preapertura de 07:15am a 09:00am i un període normal de sessions de 09:00am a 05:35pm tots els dies de la setmana excepte dissabtes, diumenges i festius declarats pel mercat borsari amb antelació.

## Bons

S'especialitza principalment en la cotització de bons financers internacionals, en el qual ocupa el primer lloc a Europa, amb 32.933 títols de deute llistats al mercat borsari el 2008. La borsa de Luxemburg va ser la primera borsa a cotitzar Eurobonos, amb l'emissió de bons de la italiana Autostrade el 1963, i, fins avui dia, Luxemburg ha mantingut una posició dominant en la cotització de bons europeus, amb aproximadament el 60% dels bons internacionals a Europa sent llistats al mercat luxemburguès. Cinquanta països llisten almenys part del seu deute sobirà a Luxemburg, mentre que Luxemburg és també un mercat per a deute del BERD, la Comissió Europea, el Banc Europeu d'Inversions, i el Banc Mundial.

## Accions

El principal índex de valors de la borsa de Luxemburg és l'anomenat LuxX Index, que és un índex ponderat dels deu títols de major valor per capitalització de mercat de cotització lliure. L'índex va ser fixat en 1000 punts el 4 de gener de 1999: el primer dia de negociació del mercat després que Luxemburg adoptés l'euro.

## Història

Una llei per a l'establiment d'un mercat de valors a Luxemburg va ser aprovada el 30 de gener de 1927. La companyia va ser constituïda com a Societat Anònima de la Borsa de Luxemburg el 5 d'abril de 1928, amb una emissió inicial de 7.000 accions, cadascuna valorades en 1000 francs.
Al novembre de 2000 va entrar en un acord amb Euronext.

## Referències

* 1 2 «The Luxembourg Stock Exchange: its listing activities». Luxembourg Stock Exchange, 26-04-2007. Arxivat de l'original el 2007-06-10. [Consulta: 14 febrer 2008].
* ↑ «Appointments to the Board of Directors of the Luxembourg Stock Exchange». bourse.lu, 20-04-2011. Arxivat de l'original el 2011-09-30. [Consulta: 14 juliol 2011].
* ↑ Market Hours, Luxembourg Stock Exchange via Wikinvest
* 1 2 3 «Luxembourg Stock Exchange». PricewaterhouseCoopers. Arxivat de l'original el 2007-09-26. [Consulta: 18 agost 2007].
* 1 2 «Luxembourg LuxX Index». Bloomberg. [Consulta: 19 agost 2007].
* ↑ (en francés)/(en alemán) «Mémorial A, 1928, No. 1». Service central de législation. Arxivat de l'original el 2015-07-04. [Consulta: 18 agost 2007].
* ↑ «History». Luxembourg Stock Exchange. Arxivat de l'original el 2011-12-14. [Consulta: 18 agost 2007].
* ↑ (en francés)/(en alemán) «Mémorial A, 1928, No. 23». Service central de législation. Arxivat de l'original el 2016-05-08. [Consulta: 18 agost 2007].

## Enllaços externs

* Lloc web de la borsa de Luxemburg
* (en francès) Estatuts de la borsa de Luxemburg Arxivat 2008-04-10 a Wayback Machine.