# Vela de ventall

Una vela de ventall o vela candonga és una vela de tall de forma trapezoidal, molt semblant a una vela cangrea, que té el puny del pic (el puny que correspondria al pic) lligat a l'extrem d'una perxa disposada en diagonal. L'altre extrem de la perxa diagonal reposa sobre el pal (mitjançant una lligada o una articulació adequada). La consulta d'una imatge és més fàcil d'entendre que la descripció textual: la perxa en diagonal permet mantenir la vela desplegada i en posició de rebre vent.

## Ús habitual

Les veles de ventall no eren freqüents al Mediterrani. Però foren molt populars a les costes britàniques i del mar del Nord, i encara s'aparellen en petites barques tradicionals. Segons l'autor de la referència, la vela de ventall era la millor opció en barques fins a 18 peus (uns 6 metres). En embarcacions més grans, les dimensions i el pes de la perxa diagonal limiten el seu ús des del punt de vista de la comoditat i la seguretat.

## Terminologia

L'expressió “vela de ventall” és convencional i no està relacionada amb l'aspecte físic de la vela pròpiament dita. La documentació catalana existent és moderna i deriva, aparentment, de l'expressió castellana “vela de abanico”. Les denominacions en anglès i francès – “spritsail” i “voile à livarde”, respectivament- es basen en el nom de la perxa diagonal (“sprit” i “livarde”) en les llengües respectives. En italià la perxa s'anomena "balestrone".

### Detalls

Les veles de ventall normals tenen quatre costats i quatre punys. La seva nomenclatura és la mateixa que la de les veles cangrees.
* Punys
** Tack = puny d'amura
** Throat = puny de boca
** Peak = puny de drissa
** Clew = puny d'escota
* Costats
** Luff = caient de proa o gràtil baix
** Head = gràtil o gràtil alt
** Leech = caient de popa o batedor
*** Brail eye = ullet de candalissa
** Foot = pujament o faldar

## Referències

* ↑ Bañeres, E.; de Seabra, M.; Bonet, E. Diccionari de l'esport: català-castellà, castellà-català. Enciclopèdia Catalana, 1989. ISBN 978-84-7739-072-5.
* ↑ Pons, J.M.. Curso metódico de Arquitectura Naval aplicada à la construccion de los buques mercantes, etc (en castellà). J. Tauló, 1856, p. 1-PA153.
* ↑ Esteban, J.H.. Escritos recobrados (en català). J. Herrero, 2007, p. 228. ISBN 978-84-612-1079-4.
* ↑ Folkard, H.C.. The sailing boat: a description of English and foreign boats, 1870, p. 31.
* ↑ Knight, E.F.. Sailing. George Bell and Sons, 1889, p. 28.
* ↑ Lecomte, J.; Karr, J.B.A.. Dictionnaire pittoresque de Marine. [With a preface by Alphonse Karr.], 1835, p. 210.
* ↑ Gicquel-des-Touches, P.G.. Traité des manoeuvres courantes et dormantes: compostant le gréement des bâtimens marchands de différentes espèces, de trente-quatre à quinze pieds de largeur ... (en francès). Chez Simonet [et] Causette, 1818, p. 1-PA208.
* ↑ Lodigiani, P. Capire e progettare le barche: Aero e idrodinamica della barca a vela: Manuale per progettisti nautici (en italià). Hoepli, 2015, p. 549. ISBN 978-88-203-7020-6.
* ↑ Carena, G. Vocabolario d'arti e di mestieri prontuario di vocaboli attenenti a parecchie arti e ad alcuni mestieri per saggio di un vocabolario metodico della lingua italiana (en italià). C. Boutteaux e M. Aubry, 1858, p. 94.
* ↑ Pérez, R.J.. La maniobra en els velers de creu. Edicions de la UPC, S.L., 2002, p. 24. ISBN 978-84-8301-590-2.
* ↑ Esteban, J.H.. Escritos recobrados (en català). J. Herrero, 2007, p. 185. ISBN 978-84-612-1079-4.