OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de preposicions del llatí

Aquesta pàgina conté una llista de les preposicions llatines.
* Les preposicions llatines requereixen que el nom al que precedeixen tingui un cas acusatiu o ablatiu, tot i que de vegades pot precedir un cas genitiu.
* En general, cada preposició apareix amb un sol cas. Algunes «preposicions dobles» prenen acusatiu o ablatiu depenent del sentit que tingui el sintagma preposicional.
| Preposició | Significat | Significat | Significat |
| | amb acusatiu | amb ablatiu | amb genitiu |
| ab, ā | | des de [al costat de] per (complement agent amb la veu passiva) | |
| absque | | sense | |
| ad | cap a | | al costat de |
| adversus | en direcció a | | |
| ante | davant, davant de | | |
| apud | entre, al costat de | | |
| causā | | | a causa de, a fi de, amb la finalitat de |
| circā | prop de, sobre quelcom | | |
| circiter | sobre quelcom | | |
| circum | al voltant de | | |
| cis | d'aquest costat | | |
| citrā | d'aquest costat | | |
| clam | | d'amagat de | |
| cōram | | en presència de | |
| contrā | (en) contra de | | |
| cum | | amb | |
| dē | | sobre, sobre quelcom, d'acord amb | |
| ergā | cap a (de relació) | | |
| ergō | | | a causa de, en conseqüència de |
| ex, ē | | des de [l'interior de quelcom] | |
| extrā | fora de | | |
| gratiā | | | a fi de, amb la finalitat de |
| in | cap a [dins de] | a (català oriental) en (català occidental) | |
| infrā | per sota de | | |
| inter | entre | | |
| intrā | per dins de | | |
| (intus) | | a l'interior de | |
| iuxtā | al costat de | | |
| ob | per causa de, enfront de, davant de | | |
| palam | | en presència de | |
| penes | en poder de | | |
| per | a través de, per mitjà de, durant | | |
| pōne | darrere de | | |
| post | després de | | |
| prae | | davant de, abans de | |
| praeter | | per davant de | |
| prō | | en favor de, per | |
| procul | | lluny de | |
| prope | prop de | | |
| propter | per causa de; prop de | | |
| secundum | | segons | |
| simul | juntament amb; al mateix temps | | |
| sine | | sense | |
| sub | baix (amb moviment) | baix (en repòs) | |
| subter | baix | baix (només en poesia) | |
| super | damunt (amb moviment) | | |
| suprā | damunt de | | |
| tenus | fins a | | fins a |
| trans | a través de | | |
| ultrā | més enllà de | | |
| usque ad | fins a | | |
| versus | cap a | | |

## Referències

* ↑ «HESPERIA LATINA». [Consulta: 29 maig 2020].
* ↑ «Gramàtica llatina: preposicions». [Consulta: 29 maig 2020].
* ↑ Torrent, Anna. Llatí.
# Pseudanthias flavicauda

Pseudanthias flavicauda és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 6,6 cm de longitud total i les femelles 5,6.
* Nombre de vèrtebres: 26.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall que viu entre 30-61 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Fiji i Tonga.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1871-1876. Atlas ichthyologique des Indes Orientales Néêrlandaises, publié sous les auspices du Gouvernement colonial néêrlandais. Tome VII. Percoides I, Priacanthiformes, Serraniformes, Grammisteiformes, Percaeformes, Datniaeformes. Atlas Ichthyol. v. 7 . 1-126.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 «Pseudanthias flavicauda» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Randall, J.E. i R.L. Pyle, 2001. Four new serranid fishes of the anthiine genus Pseudanthias from the South Pacific. Raffles Bull. Zool. 49(1):19-34.
* ↑ Randall, J.E., J.T. Williams, D.G. Smith, M. Kulbicki, G.M. Tham, P. Labrosse, M. Kronen, E. Clua i B.S. Mann, 2003. Checklist of the shore and epipelagic fishes of Tonga. Atoll Res. Bull. Núms. 497-508.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Heemstra, P.C. i J.E. Randall, 1999. Serranidae. p. 2442-2547. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 4. Bony fishes part 2 (Mugilidae to Carangidae). Roma, FAO. 2069-2790 p.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Api Claudi Pulcre (pretor 89 aC)

Api Claudi Pulcre (llatí: Appius Claudius Ap. f. Ap. n. Pulcher) va ser un magistrat romà. Era probablement fill d'Api Claudi Pulcre, un polític que l'any 107 aC va ser comissionat per implementar la llei Sempronia agraria.
Va ser edil curul aproximadament l'any 90 aC i va celebrar els Ludi megalensis. El 89 aC va ser nomenat pretor i tot seguit propretor. L'any 87 aC va ser derrotat per Luci Corneli Cinna. Un tribú el va acusar per declarar-lo inhàbil i com que no es va presentar va ser desposseït del comandament militar i desterrat.
L'any següent el seu nebot Luci Marci Filip, del partit popular, va ometre el seu nom de la llista de senadors. El 82 aC va marxar contra Roma amb Sul·la i va morir en combat prop de la ciutat. Es va casar amb Cecília, i va deixar tres filles i tres fills., però cap propietat.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 770.
# Fesol negre

El fesol negre o mongeta negra, en anglès: Black turtle bean o simplement, black beans, és una varietat petita del fesol o mongeta (Phaseolus vulgaris) que és especialment popular a la gastronomia llatinoamericana (frijol negro, zaragoza, judía negra, poroto negro, caraota o habichuela negra o feijão preto), però que també es troba a la Louisiana, en la gastronomia cajun i Creole, i al Panjab. De vegades aquest nom fa referència a una altra espècie, Vigna mungo.
Aquesta varietat de fesol té una textura densa i carnosa que la fa popular en plats vegetarians com els frijoles negros i en els burritos. Al Brasil és molt popular i es fa servir en el seu plat nacional, la feijoada. També és popular com ingredient d'una sopa (sopa negra) resultat de l'ebullició d'aquestes mongetes.
La coberta d'aquestes llavors conté antocianina en quantitats de 0−2,78 mg/g.

## Subvarietats del fesol negre

* Black Magic
* Blackhawk
* Domino
* Nighthawk
* Valentine
* Zorro

## Referències

* ↑ Choung MG, Choi BR, An YN, Chu YH, Cho YS. Anthocyanin profile of Korean cultivated kidney bean (Phaseolus vulgaris L.) J Agric Food Chem. 2003 Nov 19;51(24):7040-3. Retrieved 2006-08-06.

## Enllaços externs

* Black Beans Information Arxivat 2015-08-01 a Wayback Machine.
* Black Beans Nutrition Facts
# Johnius mannarensis

Johnius mannarensis és una espècie de peix de la família dels esciènids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 16 cm de longitud total.
* Escates petites.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic: Sri Lanka i les costes meridionals de l'Índia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bloch M. E., 1793. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlín. Naturg. Ausl. Fische v. 7. i-xiv + 1-144.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Mohan, R. S. L., 1971. A new species of sciaenid fish Johnius mannarensis from the south-east coast of India. Journal of the Marine Biological Association of India v. 11 (núms. 1-2) (1969): 320-323.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Sasaki, K., 1994. Johnius mannarensis Mohan (Sciaenidae): a valid species distinct from Johnius macropterus (Bleeker). Jap. J. Ichthyol. 41(1):65-67.
* ↑ De Bruin, G.H.P., B.C. Russell i A. Bogusch, 1995. FAO species identification field guide for fishery purposes. The marine fishery resources of Sri Lanka. Roma, FAO. 400 p.
* ↑ Lal Mohan, R.S., 1984. Sciaenidae. A: W. Fischer i G. Bianchi (eds.) FAO species identification sheets for fishery purposes. Western Indian Ocean (Fishing Area 51). Vol. 4. FAO, Roma. pag. var.
* ↑ Trewavas, E., 1977. The sciaenid fishes (croakers or drums) of the Indo-west Pacific. Trans. Zool. Soc. Lond. 33:253-541.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Setge de Sebastòpol

Setge de Sebastòpol té aquests significats:
* Setge de Sebastòpol (1854-1855), durant la Guerra de Crimea
* Setge de Sebastòpol (1941-1942), durant la Gran Guerra Patriòtica
# Llorenç Juncà i Petit

Llorenç Juncà i Petit (Sabadell, 1808 - 5 de desembre de 1884) fou alcalde de Sabadell. Ferreter d'ofici, tenia botiga al carrer de la Rosa, davant de l'Ajuntament antic. Com a alcalde, va fer construir el cementiri de Sant Nicolau.

## Referències

* ↑ Nomenclàtor. «Plaça de Llorenç Juncà». Ajuntament de Sabadell. [Consulta: 12 desembre 2015].
# Apsirt (veterinari)

Apsirt (en grec antic: Ἄψυρτος) fou un destacat veterinari de l'antiga Grècia nascut a Bitínia (a Prusa o a Nicomèdia), segons la Suda i Eudòxia Macrembolitissa.
Va servir amb Constantí a la campanya del Danubi, i normalment s'entén que era Constantí el Gran, a l'any 322. Part dels seus escrits s'inclouen als Veterinariae Medicinae Libri Duo, obra editada a París l'any 1530 per Jean Ruel.

## Notes

* ↑ No hi ha acord de si es tracta d'aquesta campanya o de la que va fer Constantí IV l'any 671

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Apsyrtus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 27 maig 2021].
# Santa Maria de la Serra de Rialb

Santa Maria de la Serra de Rialb és l'església parroquial del nucli de la Serra de Rialb, al municipi de la Baronia de Rialb (Noguera) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Es troba a l'entranda del poble, al costat del cementiri. Al km. 7 de la carretera C-1412b (de Ponts a Tremp) hi ha el trencall (senyalitzat) que hi mena.

## Descripció

És una església de planta rectangular amb fossar adossat, en els costats de migdia i ponent. Tenia un afegit a la part de llevant que va ser enderrocat. La porta té unes grans dovelles que formen arc de mig punt, una finestra estreta a la part superior i al damunt una espadanya d'una obertura amb remats barrocs. Els nínxols del cementiri formen una agrupació historicista de nova construcció. L'any 1558 és la data més antiga que figura en les façanes dels pobles del s. XVI i XVIII.

## Referències

* 1 2 «Santa Maria de la Serra de Rialb». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r novembre 2014].
# Flavi Sabí (governador i prefecte)

Flavi Sabí (en llatí Flavius Sabinus) va ser un magistrat romà del segle i. Formava part de la gens Flàvia. Era el fill gran de Tit Flavi Sabí (Titus Flavius Sabinus) i de Vespàsia Pol·la, i germà gran de l'emperador Vespasià.
En el regnat de Claudi, l'any 45 servia a les ordes d'Aule Plauci a Britànnia junt amb el seu germà. Després va ser governador de Mèsia per set anys. Durant els darrers onze anys de Neró del 56 al 68, va ser prefecte de la ciutat. Galba el va destituir del càrrec però el va recuperar amb Marc Salvi Otó, que desitjava guanyar-se a Vespasià, general de les legions de l'Orient.
Igualment va ser confirmat en el càrrec per Vitel·li i va fer que els soldats de la ciutat juressin fidelitat al nou emperador. Quan el general Antoni Prim i altres generals avançaven cap a Roma en nom de Vespasià, Vitel·li, que no confiava en la seva victòria, va oferir l'Imperi a Sabí fins a l'arribada del seu germà. Però els soldats germànics de Vitel·li no van acceptar el tracte i van decidir lluitar. Sabí es va haver de refugiar amb els seus soldats al Capitoli i a la nit següent va enviar un missatge demanant ajuda immediata als generals del seu germà, ja que Sabí tenia amb ell al seu fill, però també a Domicià, el fill de Vespasià. Al fer-se de dia els soldats de Vitel·li van atacar el Capitoli i es va posar foc en unes cases properes i finalment el Capitoli es va cremar totalment l'any 69. Sabí, cansat per l'edat i amb el cap tèrbol pels fets, va ser capturat i portat davant de Vitel·li que no el va poder protegir de la fúria dels soldats. Mentre Vitel·li s'estava dret davant dels esglaons del palau, els militars germànics van apunyalar Sabí i en van arrossegar les seves restes fins al lloc on es llençaven els cadàvers dels malfactors, les Escales Gemònies. El seu fill i el seu nebot Domicià van poder escapar.
Quan els generals de Vespasià van entrar a la ciutat, van recollir les seves restes i Sabí va rebre un funeral amb honors de censor. Flavi sabí tenia molt bona reputació tant en la pau com en la guerra. Durant els set anys que va governar Mèsia i els dotze que va ser prefecte de la ciutat, només se li va fer una acusació, la de ser massa pietós amb els infractors. Abans que Vespasià fos proclamat emperador, la dignitat de la família requeia en Sabí.
Va deixar dos fills: Flavi Sabí i Flavi Climent (Flavius Sabinus i Flavius Clemens).

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/697?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=SabinusSmith,+William+(editor).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+biography+and+mythology.+Vol.+III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 689-690. ]
# Llista de províncies d'Itàlia

Les províncies italianes són en total 110.
* Província d'Agrigent
* Província d'Alessandria
* Província d'Ancona
* Província de L'Aquila
* Província d'Aosta
* Província d'Arezzo
* Província d'Ascoli Piceno
* Província d'Asti
* Província d'Avellino
* Província de Bari
* Província de Barletta-Andria-Trani
* Província de Belluno
* Província de Benevent
* Província de Bèrgam
* Província de Biella
* Província de Bolonya
* Província de Bolzano
* Província de Brescia
* Província de Bríndisi
* Ciutat metropolitana de Càller
* Província de Caltanissetta
* Província de Campobasso
* Província de Caserta
* Província de Catània
* Província de Catanzaro
* Província de Chieti
* Província de Como
* Província de Cosenza
* Província de Cremona
* Província de Crotona
* Província de Cuneo
* Província d'Enna
* Província de Fermo
* Província de Ferrara
* Província de Florència
* Província de Foggia
* Província de Forlì-Cesena
* Província de Frosinone
* Província de Gènova
* Província de Gorizia
* Província de Grosseto
* Província d'Imperia
* Província d'Isernia
* Província de Latina
* Província de Lecce
* Província de Lecco
* Província de Livorno
* Província de Lodi
* Província de Lucca
* Província de Macerata
* Província de Màntua
* Província de Massa-Carrara
* Província de Matera
* Província de Messina
* Província de Milà
* Província de Mòdena
* Província de Monza e Brianza
* Província de Nàpols
* Província de Novara
* Província de Nuoro
* Província d'Oristany
* Província de Pàdua
* Província de Palerm
* Província de Parma
* Província de Pavia
* Província de Perusa
* Província de Pesaro i Urbino
* Província de Pescara
* Província de Piacenza
* Província de Pisa
* Província de Pistoia
* Província de Pordenone
* Província de Potenza
* Província de Prato
* Província de Ragusa
* Província de Ravenna
* Província de Reggio Calabria
* Província de Reggio de l'Emília
* Província de Rieti
* Província de Rimini
* Província de Roma
* Província de Rovigo
* Província de Salern
* Província de Sardenya del Sud
* Província de Sàsser
* Província de Savona
* Província de Siena
* Província de Siracusa
* Província de Sondrio
* Província de La Spezia
* Província de Taranto
* Província de Teramo
* Província de Terni
* Província de Torí
* Província de Trapani
* Província de Trento
* Província de Treviso
* Província de Trieste
* Província d'Udine
* Província de Varese
* Província de Venècia
* Província de Verbano-Cusio-Ossola
* Província de Vercelli
* Província de Verona
* Província de Vibo Valentia
* Província de Vicenza
* Província de Viterbo
L'any 1939 van ser oficialment annexades a Itàlia quatre províncies creades a Líbia dos anys abans:
* Província de Trípoli
* Província de Bengasi
* Província de Derna
* Província de Misurata
# Sherwood (Dakota del Nord)

Sherwood és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 255 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sherwood tenia 255 habitants, 117 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 307,7 hab./km².
Dels 117 habitatges en un 28,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47% hi vivien parelles casades, en un 5,1% dones solteres, i en un 43,6% no eren unitats familiars. En el 42,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 24,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,18 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,5% tenia menys de 18 anys, un 4,7% entre 18 i 24, un 25,1% entre 25 i 44, un 23,1% de 45 a 60 i un 19,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.442 $ i la renda mediana per família de 34.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.500 $ mentre que les dones 25.625 $. La renda per capita de la població era de 14.756 $. Cap de les famílies i el 7,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sherwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sherwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Llista de províncies i territoris canadencs per índex de desenvolupament humà

A continuació es mostra una llista de províncies i territoris canadencs per índex de desenvolupament humà, que és una mesura comparativa de l'esperança de vida, l'alfabetització, l'educació, el nivell de vida i el benestar general dels ciutadans de cada província i territori. En general, en comparació amb altres països, les províncies i territoris del Canadà tenen un nivell molt alt d'IDH.
| Posició | Posició | Província i Territori | IDH | IDH | IDH | País amb IDH semblant | País amb IDH semblant |
| Noves estimacions per 2011 | Canvi en comparació amb les noves dades per a l'any 2005 | Província i Territori | Noves estimacions per 2011 | Canvi en comparació amb les noves dades per a l'any 2005 | Variació respecte a les dades per a l'any 2000 | La comparació de les dades de 2011 | La comparació de les dades de 2011 IDH-D |
| 1 | = | Plantilla:Country data Alberta | 0917 | 0,010 | 0,016 | Estats Units, Països Baixos | Eslovènia |
| 2 | = | Plantilla:Country data Ontario | 0913 | 0,014 | 0.011 | Estats Units, Països Baixos | Finlàndia |
| 3 | (1) | Plantilla:Country data Northwest Territories | 0.911 | 0,012 | 0.018 | Estats Units, Països Baixos | Finlàndia |
| 4 | = | British Columbia | 0910 | 0,016 | 0.010 | Estats Units, Països Baixos | Finlàndia |
| - | - | Canada | 0908 | 0,016 | 0.013 | |
| 5 | = | Quebec | 0903 | 0,020 | 0,014 | Suïssa | Txèquia |
| 6 | = | Plantilla:Country data Saskatchewan | 0898 | 0,019 | 0.014 | Hong Kong | Àustria |
| 7 | = | Newfoundland and Labrador | 0894 | 0,020 | 0.025 | Dinamarca | Bèlgica |
| 8. | (3) | Plantilla:Country data Yukon | 0.889 | 0.026 | 0.011 | Israel | Bèlgica |
| 9. | (1) | Plantilla:Country data Nova Scotia | 0.886 | 0,016 | 0.010 | Bèlgica | França |
| 10 | (1) | Plantilla:Country data Manitoba | 0.885 | 0,016 | 0,013 | Àustria | França |
| 11 | (1) | Plantilla:Country data New Brunswick | 0882 | 0,015 | 0.016 | Finlàndia | França |
| 12 | (1) | Plantilla:Country data Prince Edward Island | 0877 | 0.016 | 0.017 | Espanya | Luxemburg |
| 13 | = | Plantilla:Country data Nunavut | 0820 | 0.025 | 0,022 | Hongria | Corea del Sud |
# Psychoda apparitia

Psychoda apparitia és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Centreamèrica: Costa Rica.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Quate, L. W., 1996. Preliminary taxonomy of Costa Rican Psychodidae (Diptera), exclusive of Phlebotominae. Revista de Biología Tropical, 44 (Suppl. 1):1-81.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Instituto Nacional de Biodiversidad (INBio) de Costa Rica (castellà)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Apterigots

Els apterigots (Apterygota, gr. 'sense ales') són un tàxon parafilètic que inclou els insectes que en el curs de l'evolució mai han estat proveïts d'ales. El concepte s'oposa al de pterigots (grup, aquest sí, monofilètic) que inclou els insectes amb ales o que clarament deriven d'avantpassats alats (com les puces).
Els apterigots es consideren els hexàpodes més primitius, com ho demostra el fet de no haver desenvolupat encara les ales i de no experimentar metamorfosi (ametabolia). A part d'aquestes dues característiques, clarament plesiomòrfiques, no comparteixen cap caràcter derivat (apomorfia) que justifiqui l'existència d'aquest grup com entitat taxonòmica. Els grups parafilètics d'aquesta índole no són acceptats per l'actual taxonomia cladística.
Dins els apterigots s'incloïen els colèmbols, els proturs, els diplurs, els arqueògnats i els zigentoms. Les relacions filogenètiques entre aquests grups i els insectes alats (Pterygota) són:
| Hexapoda | Ellipura   Collembola Protura Diplura Insecta   Archaeognatha Zygentoma Pterygota |

## Referències

* ↑ Tree of Life, Hexapoda
# Saint-Sernin-du-Plain

Saint-Sernin-du-Plain és un municipi francès situat al departament de Saona i Loira i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2009 tenia 630 habitants.

## Història

Llista dels alcaldes successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Jean-Pierre Monnot | | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 628 | 695 | 569 | 550 | 539 | 619 | 630 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||