OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pleasant Valley (Missouri)

Pleasant Valley és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 3.321 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Pleasant Valley tenia 3.321 habitants, 1.328 habitatges, i 873 famílies. La densitat de població era de 986,3 habitants per km².
Dels 1.328 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,1% hi vivien parelles casades, en un 12% dones solteres, i en un 34,2% no eren unitats familiars. En el 26,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 34,3% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 11,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 48.684 $ i la renda mediana per família de 54.891 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.839 $ mentre que les dones 25.386 $. La renda per capita de la població era de 26.084 $. Entorn del 3,9% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pleasant Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pleasant Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Pinta dental

Una pinta dental és una estructura anatòmica pròpia dels primats estrepsirrins, subordre que inclou els lèmurs, els loris i els gàlags. La pinta dental consisteix en un grup de dents llargues, planes, lleugerament corbades i parelles, format per les incisives i canines del maxil·lar inferior.
En els índrids, els lèmurs mico i alguns lèmurs peresós l'estructura està formada per quatre dents, però consisteix en sis dents en tots els altres lèmurs (quatre incisives i dues canines), excepte en el peculiar ai-ai, i tan sols aquest últim, l'extint ai-ai gegant (Daubentonia robusta) i el més gran dels també extints mesopropitecs manquen de pinta dental funcional, característica dels estrepsirrins. En el cas de l'ai-ai, la morfologia de les incisives decídues, que perden poc després de néixer, indica que els seus avantpassats tenien pinta dental. Perden aquests dents de llet poc després del naixement i són substituïdes per unes incisives que creixen contínuament i durant tota la vida.
La primera premolar inferior després de la pinta dental generalment és similar a una canina típica. La pinta dental dels lèmurs conté uns solcs microscòpics que permeten que la pinta sigui utilitzada per l'empolainament i a vegades per la cerca d'aliment.
El primer fòssil d'estrepsirí trobat que comptava amb pinta dental fou Karanisia clarki, una espècie extinta de loris datat a l'Eocè mitjà (fa uns 40 Ma) i trobat a Egipte. Aquesta troballa, juntament amb la manca de fòssils de lèmurs a Madagascar i Àfrica, ha complicat l'interrogant sobre els orígens i la diversificació dels lèmurs.

## Referències

* 1 2 Bower, B. «New fossils add to primate-origins debate - Fine Toothcomb» (en anglès). Science News [Consulta: 10 gener 2011].
* 1 2 Macdonald, David. «Primates». A: The Encyclopedia of Mammals (en anglès). The Brown Reference Group, 2006, p. 292. ISBN 0-681-45659-0.
* 1 2 Cuozzo, F. P.; Yamashita, N. «Capítol 4: Impact of Ecology on the Teeth of Extant Lemurs: A Review of Dental Adaptations, Function, and Life History». A: {{{títol}}}, 2006, p. 67–96.
* ↑ Godfrey, L. R.; Jungers, W.L.. Quaternary fossil lemurs (en anglès), 2002, p. 108–110.
* ↑ Simons, E. L.; Meyers, D. M. «Folklore and beliefs about the Aye aye (Daubentonia madagascariensis)» (en anglès). Lemur News, 6, 2001, pàg. 11-16. Arxivat de l'original el 2011-07-23. ISSN: 0343-3528 [Consulta: 9 setembre 2011]. Arxivat 2011-07-23 a Wayback Machine.
* 1 2 Michelle L. Sauther. Lemurs: Ecology and Adaptation (Developments in Primatology: Progress and Prospects) (en anglès). 1a edició. Springer, 2006, p. 7–8. ISBN 038734585X.
* ↑ Seiffert, E. R.; Simons, E. L. i Attia, Y. «Fossil evidence for an ancient divergence of lorises and galagos» (en anglès). Nature, 422, 6930, 2003, pàg. 421–424. DOI: 10.1038/nature01489. PMID: 12660781.
# Poecilia nicholsi

Poecilia nicholsi és un peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Hàbitat

És una espècie d'aigua dolça.

## Distribució geogràfica

Es troba a Centreamèrica.

## Referències

* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
* The Taxonomicon (anglès)
# Podarg de Nova Guinea

El podarg de Nova Guinea(Podargus papuensis) és una espècie d'ocell de la família dels podàrgids (Podargidae) que habita boscos i manglars a Nova Guinea i illes properes, com ara Aru, Raja Ampat i altres, i també al nord i est de Queensland.

## Referències

* ↑ «Podarg de Nova Guinea». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Pontestura

Pontestura, (Pundastüra en piemontès) és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont (Itàlia).
Limita amb els municipis de Camino, Casale Monferrato, Cereseto, Coniolo, Morano sul Po, Ozzano Monferrato, Serralunga di Crea i Solonghello.
Pertanyen al municipi les frazioni de Cascine Lunghe, Castagnone, Quarti i Rocchetta.
# Port Deposit

Port Deposit és una població dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 676 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Port Deposit tenia 676 habitants, 264 habitatges, i 163 famílies. La densitat de població era de 156,3 habitants per km².
Dels 264 habitatges en un 29,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 34,1% hi vivien parelles casades, en un 21,6% dones solteres, i en un 37,9% no eren unitats familiars. En el 29,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,5% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 28,4% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 9,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.167 $ i la renda mediana per família de 37.813 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.083 $ mentre que les dones 21.932 $. La renda per capita de la població era de 15.297 $. Entorn del 19,4% de les famílies i el 22,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Port Deposit». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Port Deposit». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pratoveccio Stia

Pratoveccio Stia és un nou municipi situat al territori de la província d'Arezzo, a la regió de la Toscana (Itàlia). Prové de la fusió (2014) dels municipis de Pratoveccio i Stia.
Limita amb els municipis de Bagno di Romagna, Castel San Niccolò, Londa, Montemignaio, Pelago, Poppi, Rufina, San Godenzo i Santa Sofia.
Pertanyen al municipi de San Giovanni Valdarno les frazioni de Casalino, Gualdo, Lonnano, Papiano, Porciano, Pratovecchio, Stia (seu comunal), Tartiglia i Villa.

## Galeria fotogràfica

* Vista de Stia
* Església de Romena
* Campanar de l'església de Sta. Maria

## Referències

* ↑ Comune di Pratovecchio - Statuto.
* ↑ Comune di Stia - Statuto.
# Prats (Toralla)

Prats és una partida rural del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori que havia estat del poble de Toralla.
Està situada a la dreta del barranc de Mascarell, al nord de la Costa del Toll. És al sud-est de Torricó i al sud-oest de les Cabanes, al nord-oest de Raidonal i al nord-est de la partida de Font de Joanet.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
Viccionari
# Praomys morio

Praomys morio és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds d'entre 1.100 i 2.135 msnm al mont Camerun (Camerun) i l'illa de Bioko (Guinea Equatorial). El seu hàbitat natural són els boscos montans. Està amenaçat per l'expansió dels camps de conreu i la tala d'arbres. El seu nom específic, morio, significa 'monstre' en llatí.

## Referències

* ↑ Kennerley, R. Praomys morio. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 24 novembre 2017.
* ↑ Entrada «Praomys» d'Animalia (en anglès).
# Praomys misonnei

Praomys misonnei és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds d'entre 500 i 1.650 msnm a Kenya, la República Democràtica del Congo i Uganda. Els seus hàbitats naturals són els camps de conreu i diferents tipus de boscos. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. L'espècie fou anomenada en honor del zoòleg i antropòleg belga Xavier Misonne.

## Referències

* ↑ Cassola, F. Praomys misonnei. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 20 novembre 2017.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 279. ISBN 978-0801893049.
# Privilegi

Un privilegi és una forma jurídica que consistix en una disposició del poder legislatiu que dona un tractament d'excepció beneficiós a una persona, grup de persones o a una població respecte de les lleis comunes a la resta. En temps moderns significa una gràcia, prerrogativa, immunitat o avantatge especial concedit a algú per a atorgar-li una exempció. La paraula prové del llatí privilegium que significa «llei particular», com a distingiu de les lleis generals, aplicables per a tothom.
Aquesta forma jurídica fou molt utilitzada pels reis de la Corona d'Aragó pel que fa a algunes poblacions. Vegeu, per exemple, Privilegi de Jaume I a Xàtiva, privilegi d'en Prohensal per a Girona. El que això suposava era atorgar-los una mena de furs particulars que els feien concessions, les eximien o els donaven un tracte preferent respecte de les lleis del regne en què es trobaven.
Algunes viles i ciutats varen recollir els privilegis més importants en llibres, per tal de tenir-los ben accessibles, al costat de tota mena d'autoritzacions, reglamentacions i pactes entre els veïns i les autoritats; aquests llibres constitueixen avui la base de la seva personalitat jurídica. Al Baix Empordà, per exemple, tenen llibres de privilegis la Bisbal d'Empordà, Palafrugell (Llibre de privilegis de Palafrugell), Sant Feliu de Guíxols i Torroella de Montgrí.

## Vegeu també

* Recognoverunt Proceres
* Querimònia
* Privilegis de la Unió
* Privilegi de Sant Feliu de Guíxols (1365)

## Referències

* ↑ «Privilegi». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Privilegi». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Bruguera i Talleda, Jordi; Fluvià i Figueras, Assumpta. «privar. II privilegi». A: Diccionari etimològic, 1996 (2004, 4ª edició), p. 752. ISBN 9788441225169.
Viccionari
# Premis YoGa 2006

Els 17è Premis YoGa foren concedits al "pitjoret" de la producció cinematogràfica de 2005 per Catacric la nit del 31 de gener de 2006 "en un lloc cèntric de Barcelona" per un jurat anònim que ha tingut en compte les apreciacions, comentaris i suggeriments dels lectors de la seva web. En la pròpia web dels premis fan un esment al fet que han decidit no "premiar" pel·lícules i directors com Ricardo Bofill i Hot milk o Santiago Segura i els seus Torrentes y Borjamaris perquè
| « | No mereixen la nostra atenció: ja tenen bastant publicitat i els nostres col·legues dels premis Godoy els han prestat tot l'espai que precisen. | » |

## Guardonats

| Secció | Premi | Nom | Guanyador |
| Cinema estranger | Pitjor pel·lícula | "China y Zorrilla" | El sabor de la síndria |
| Cinema estranger | Pitjor director | "Un poco de Magno es mucho" | Oliver Stone, per Alexandre |
| Cinema estranger | Pitjor actor | "Legolas, ¿a dónde vas?" | Orlando Bloom, per El regne del cel i Elizabethtown |
| Cinema estranger | Pitjor actriu | "Million boba baby" | Renée Zellweger, per Cinderella Man |
| Cinema espanyol | Pitjor pel·lícula | "Chanquete" | Camarón |
| Cinema espanyol | Pitjor direcció | "Soñando, soñando, acabé patinando" | Juanma Bajo Ulloa, per Frágil |
| Cinema espanyol | Pitjor actor | "El pen(e)alty más largo del mundo" | Santi Millán, per Amor idiota |
| Cinema espanyol | Pitjor actriu | "La cosilla de Adán" | Eva Cobo, per Pasos |
| Especials | Autoestima | "No dirijas que es peor" | Federico Luppi, Alexis Valdés i Liberto Rabal, pel seu debut com a directors |
| Especials | Menció | "Horror amarillo" | Cine de terror asiàtic |
| Especials | Institució | "Atraco a las tres" | Ministeri de Cultura d'Espanya, per "apropiació indeguda" de El regne del cel, Sahara i A Good Woman |
| Especials | Uno de los nuestros | "Qué de-leite Méndez Leite" | 20a gala dels Premis Goya |

## Referències

* ↑ Premios Yoga 2005 (otra de malos), espinof.com
* ↑ Santi Millán, Eva Cobo i Camarón, entre el pitjor de 2005, laxarxa.net, 1 de febrer de 2006
* ↑ Los YoGa 2006 al web de Catacric

## Vegeu també

* Premis Godoy 2005

## Enllaços externs

* Premis YoGa a catacric.org
# Premsa de Suïssa

La premsa de Suïssa que s'ha distribuït i es distribueix, es recull en aquest resum.

## Llistat de periòdics nacionals

Diaris matutins en alemany :
| Nom del diari | Temàtica | Tipus | Format | Grup editorial |
| Tages-Anzeiger | generalista | pagament | | |
| 20 minuten | generalista | gratuït | tabloide | Tamedia |
| Blick | generalista | pagament | | |
| Neue Zürcher Zeitung | generalista | pagament | | |
Diaris matutins en francès :
| Nom del diari | Temàtica | Tendència | Tipus | Format | Grup editorial |
| Le Courrier | generalista | esquerra | pagament | | |
| 20 minutes | generalista | | gratuït | tabloide | Tamedia |
| L'AGEFI | economia | dreta liberal | pagament | | |
| Le Matin | generalista | | pagament | | Tamedia |
| Le Temps | generalista | dreta liberal | pagament | | |
Diaris matutins en italià :
| Nom del diari | Temàtica | Tendència | Tipus | Format | Grup editorial |
| 20 minuti | generalista | | gratuït | tabloide | Tamedia |
| Corriere del Ticino | generalista | | pagament | | |
| La Regione | generalista | centre-esquerra | pagament | | |
| La Notizia | generalista | | pagament | | |
Diaris matutins en romanx :
| Nom del diari | Temàtica | Tipus | Grup editorial |
| La Quotidiana | generalista | pagament | Somedia |
| Novitas | generalista | pagament | |
| Posta Ladina | generalista | pagament | |
| Fegi Ufficial | generalista | pagament | |

## Premsa desapareguda

* Gazette de Lausanne (1798-1991)
* Journal de Genève (1826-1991)
* Journal de Genève et Gazette de Lausanne (1991-1998)
* Le nouveau quotidien (1991-1998), see Le temps
* Dimanche.ch (1999-2003)
* Metro (Swiss edition only, defunct in 2002)
* Heute (2006-2008)
* .ch (2007-2009)
* News (2007-2009)
* Le Matin Bleu (2005-2009)
* Schweiz am Sonntag (2007-2017)

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Les médias européens en un coup d'œil» (en francès). eurotopics.net.
* ↑ «Le Matin, l'actualité en direct: Suisse, sports, people, faits divers, politique, économie, techno, auto». [Consulta: 28 setembre 2018].
Premsa europea :
Estats sobiransEstats amb sobirania limitadaNacions sense EstatEstats desapareguts
Portugal; Espanya; França; Regne Unit; Irlanda; Islàndia; Noruega; Suècia; Finlàndia; Holanda, (Bèlgica); Alemanya, Àustria; Dinamarca; Suïssa; Txèquia; Eslovàquia; Hongria; Eslovènia; Croàcia; Sèrbia; Montenegro; Albània; Macedònia del Nord; Grècia; Romania, (Moldàvia); Polònia; Lituània; Letònia; Estònia; Belarús; Ucraïna; Luxemburg; Malta; Rússia; Bulgària; Turquia; Itàlia; Geòrgia; Azerbaidjan
Liechtenstein; Mònaco; Andorra; Bòsnia-Hercegovina; Kossovo; Transnístria; Xipre; San Marino; Vaticà; Ossètia del Nord; Abkhàzia; Alt Karabagh
Països Catalans, País Basc; Països Baixos; Frísia; Galícia; Còrsega; Escòcia, Gal·les; Crimea; Kurdistan; Txetxènia; Illes Fèore; País d'Aran; Grenlàndia
Prússia; Àustria-Hongria; Txecoslovàquia; Iugoslàvia; URSS; :
# Puig de Coma Dolça

El Puig de Coma Dolça és una muntanya de 2.579,6 metres que es troba entre les comunes d'Er i de Llo totes dues a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord.
És a la zona sud-est del terme d'Er i a la sud-oest del de Llo, al nord-oest del Puigmal de Llo i al sud-est, força més distant, de la Tossa d'Er.
El Puig de Coma Dolça és un indret present en les rutes d'excursionisme de la zona dels Puigmal.

## Referències

* ↑ El Puig de Coma Dolça en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ Una de les rutes de Wikiloc
* ↑ Una altra ruta de Wikiloc
* ↑ Una ruta de Mendikat

## Enllaços externs

* Fotografies del Puig de Coma Dolça, a Wikiloc
# Psychoda magna

Psychoda magna és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: el Nepal.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Vaillant, 1965. Diptera from Nepal. Psychodidae. Bulletin of the British Museum (Natural History) Entomology, 17: 219-226.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Puelia

Puelia és un gènere de la família de les poàcies. És originari de l'Àfrica tropical.
És l'únic gènere de la tribu Puelieae.

## Taxonomia

El gènere va ser descrit per Adrien René Franchet i publicat a Bulletin Mensuel de la Société Linnéenne de Paris 1: 674. 1887. L'espècie tipus és Puelia ciliata Franch.

### Citologia

El nombre cromosòmic bàsic és x = 12, amb nombres cromosòmics somàtics de 2n = 24. diploide.

## Taxonomia

* Puelia acuminata
* Puelia ciliata
* Puelia coriacea
* Puelia dewevrei
* Puelia guluensis
* Puelia occidentalis
* Puelia olyriformis
* Puelia schumanniana
* Puelia subsessilis

## Referències

* 1 2 Watson L, Dallwitz MJ. «The grass genera of the world: descriptions, illustrations, identification, and information retrieval; including synonyms, morphology, anatomy, physiology, phytochemistry, cytology, classification, pathogens, world and local distribution, and references». The Grass Genera of the World, 2008. [Consulta: 18 febrer 2010].
* ↑ Puelia a PlantList
* 1 2 «Puelia». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 11 desembre 2014].

## Enllaços externs

* Grassbase - The World Online Grass Flora
# Pàvlovka

«Pàvlovka» té aquests significats:
* Pàvlovka (Primórie), localitat del krai de Primórie, a Rússia
* Pàvlovka (Altai), localitat del krai de l'Altai, a Rússia
* Pàvlovka (Baixkíria), localitat de la república de Baixkíria, a Rússia
* Pàvlovka (Mordòvia), localitat de la república de Mordòvia, a Rússia
* Pàvlovka (Vladímir), localitat de l'óblast de Vladímir, a Rússia
* Pàvlovka (Petrovsk), localitat de l'óblast de Saràtov, a Rússia
* Pàvlovka (Atkarsk), localitat de l'óblast de Saràtov, a Rússia
* Pàvlovka (Krasnoiarsk), localitat del krai de Krasnoiarsk, a Rússia
* Pàvlovka (Bélgorod), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
# Qartam d'Ibèria

Qartam (mort el 72) fou rei d'Ibèria, segons les cròniques georgianes, i hauria regnat a Armazi de vers el 58 al 72.
Qartam seria el fill gran del rei Pharsman/Adreki (per tant el Mitridates de les fonts clàssiques, vegeu Mitridates d'Ibèria). Segon l'historiador Vakhouxt Bagration, recollit per Marie-Félicité Brosset, el seu pare va dividir el seu regne al morir entre els seus dos fills:
* El gran Bartom II d'Ibèria (Mitridates?) va rebre el nord amb seu a Mtskheta;
* El petit, Qartam (Amazasp ?), va rebre el sud del regne amb seu a Armazi
Aquesta divisió va durar de vers l'any 58 fins vers el 129.
Qartam va acollir alguns jueus refugiats que fugien de Judea després de la destrucció del Temple de Jerusalem per Vespasià i l'expulsió dels jueus. Va morir vers el 72, al mateix any que el seu germà, cosa bastant sospitosa. Segons les cròniques va estar casat amb una dona noble del país, i va tenir un fill, Pharsman d'Armaz, que seria (les dates així ho confirmen) un personatge diferent del Pharsman el Gran, que va governar els primers 58 anys del segle.

## Bibliografia

* Marie-Félicité Brosset, Histoire de Georgie, Sant Petersburg.
# Qarni-Lim

Qarni-Lim fou rei d'Andarig.
Consta uns queixa seva al governador de Qattunan pels robatoris de ramats. Era a Hubdalum quan les forces d'Eshnunna operaven a Nagibum. Es va aliar amb Zimrilim de Mari i a Sharraya de Razama i el primer rei el va convidar a anar a Mari perpo quan li va demanar tropes les va refusar. Va enfrontar als reis de Kurda i de Kahat i va quedar aïllat a Mariyatum. Va lliurar diversos combats contra Hammu-Rabi de Kurda, i juntament amb Sharraya va ocupar Mardaman.
Zimrilim no el va poder salvar i el va succeir Atamrum.

## Enllaços externs

* Thoughts of Zimri-Lim
# Proasellus beticus

Proasellus beticus és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: Espanya.

## Referències

* ↑ Dudich, E., 1925. Systematische Studien an italienischen Aselliden. Annales Musei Nationalis Hungarici 22: 281-301.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Henry, J. P. i Magniez, G., 1992. Isopodes Aselloides stygobies d'Espagne recoltes par J. Notenboom et I. Meijers, III - Le genre Proasellus: A - Especes oculees ou microphtalmes. Bijdragen tot de Dierkunde 62 (1): 37-54.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Fauna ibérica - CSIC (castellà)
* ↑ M. Esteban i B. Sanchiz, 1997. Descripción de nuevas especies animales de la península Ibérica e islas Baleares (1978-1994): Tendencias taxonómicas y listado sistemático. Graellsia, 53: 111-175. Arxivat 2012-07-06 a Wayback Machine.
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
* BioLib (anglès)
# Ptilins

Els ptilins (Ptiliinae)n són una subfamília de diminuts coleòpters polífags de la família dels Ptiliidae.

## Taxonomia

Els ptilins es subdivideix en quatre tribus:
* Discheramocephalini
* Nanosellini
* Ptiliini
* Ptinellini

## Referències

* ↑ "Ptiliinae" (TSN 678441) al web del Sistema Integrat d'Informació Taxonòmica. [Consultat el 10 February del 2018]. (anglès)