OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Regatell (Avià)

El Regatell (o Regatell de Baix) és una masia que hi ha al municipi d'Avià, al Baix Berguedà. Està inventariada com a element arquitectònic al mapa de patrimoni de la Generalitat de Catalunya amb el número IPAC 2997 i com a patrimoni immoble amb número 08011/114 al mapa de patrimoni cultural de la Diputació de Barcelona. És una masia del segle xviii i està en mal estat de conservació. Gaudeix de protecció legal al BPU, al POUM d'Avià i al DOGC del 12 de juny de 2011. L'accés per arribar a la masia és difícil.

## Situació geogràfica

La masia de Regatell està situada al voltant de Sobrestrada, a l'extrem nord-oest del municipi d'Avià i accedir-hi és difícil. Està amagada al mig del bosc. A banda de l'anterior, les masies més properes a Regatell són: la caseta de Salvans, Cal Tavella i el molí de Salvans.

## Descripció i característiques

Regatell és una masia orientada a migjorn de tres crugies estructurada en planta baixa i pis coberta a dues aigües amb embigat de fusta, teula àrab i fibrociment (uralita). El parament és a base de grans pedres sense treballar unides amb argamassa. No hi ha gaires obertures i les existents són petites i amb llindes de fusta. Al cos principal s'hi adossa un cobert de la mateixa alçada que al primer pis hi ha un assecador.
El seu carener és perpendicular a la façana, que s'orienta a ponent. A la llinda de fusta de la porta hi ha gravada la data de 1778. A l'esquerra de la casa s'hi va afegir la pallissa. Els murs són fets amb pedres groguenques i les seves cantoneres són fetes de carreus poc elaborats. Al nord de la casa hi ha una petita bassa quadrada que aprofita el desnivell del terreny i que està excavada a la roca. També té un petit safareig blau amagat entre la bardissa al costat sud de la casa. És una casa abandonada i una part del seu mur de darrere i de la seva teulada estan enfonsats.

## Història

El Regatell és una masoveria que pertany a la masia de Can Cardona i que fou construïda el 1778. Segons l'Amillarament de 1856 el seu propietari era José Vilardaga, de Berga, propietari de la masia anteriorment citada. En l'actualitat, la mateixa família n'és la propietària.

## Bibliografia i documents

* Amillaraments de 1862 i de 1879. Conservats a l'Arxiu Municipal d'Avià.

## Referències

* 1 2 «Regatell de Baix. Mapa de patrimoni». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 setembre 2015].
* 1 2 3 Cortés Elía, María del Agua. «Tavella. Mapa de patrimoni cultural». Diputació de Barcelona. [Consulta: 8 setembre 2015].

## Vegeu també

* Llista de monuments d'Avià
# Rhipidomys venustus

Rhipidomys venustus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. És endèmic de les muntanyes de Veneçuela, on viu a altituds d'entre 1.200 i 2.280 msnm. Es tracta d'un animal nocturn i arborícola. Els seus hàbitats naturals són els boscos montans, les selves nebuloses i els boscos perennifolis. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Cassola, F. Rhipidomys venustus. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 27 abril 2017.
# Rhipsalis burchellii

Rhipsalis burchellii és una espècie de planta que pertany al gènere Rhipsalis de la família de les cactàcies.

## Descripció

Rhipsalis burchellii creix de forma epífita amb nombroses tiges, dèbils, penjants, molt ramificades, disposades en verticils o branques bifurcades. Les arèoles compostes estan a les puntes de les tiges. Les tiges de color verd clar o lleugerament porpra són llargues, rodones, molt esveltes i gairebé suculentes. Les tiges principals fan fins a 60 centímetres de llarg. Les tiges laterals més exteriors aconsegueixen una longitud de 6 centímetres i tenen un diàmetre d'1 a 2 mil·límetres. Les arèoles són llanoses, però sense pèl.
Les flors són blanquinoses amb forma de campana que solen aparèixer amb molta quantitat a les puntes de les tiges i fan fins a 15 mil·límetres de llarg. Els fruits són de color magenta vermellós brillant a lleugerament magenta.

## Distribució

Rhipsalis burchellii és comú als estats brasilers de São Paulo, Paraná i probablement a Santa Catarina, a altituds superiors als 900 metres.

## Taxonomia

Rhipsalis burchellii va ser descrita per Nathaniel Lord Britton i Joseph Nelson Rose i publicat a The Cactaceae; descriptions and illustrations of plants of the cactus family 4: 225, t. 27, f. 2. 1923. (24 de desembre de 1923).

### Etimologia

Rhipsalis : epítet grec que significa "cistelleria"
burchellii: epítet que va ser anomenat així en honor del naturalista britànic que la va descriure per primera vegada, William John Burchell.

### Sinonímia

* Erythrorhipsalis burchellii (Britton & Rose) Volgin. Basiònim

## Referències

* ↑ «Rhipsalis burchellii». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 18 desembre 2019].
# Rhipsalis dissimilis

Rhipsalis dissimilis és una espècie de planta que pertany al gènere Rhipsalis de la família de les cactàcies.

## Descripció

Rhipsalis dissimilis creix de forma epífita o litòfica amb ramificacions obertes, estrictament acrotòniques, inicialment tiges molt variables de creixement il·limitat. N'hi ha disponibles entre tres i nou costelles baixes. De vegades les tiges són gairebé rodones o rarament triangulars a pentagonals. Tenen un diàmetre de 4 a 10 mil·límetres i fan de 5 a 15 centímetres de llarg.
Les flors de groc clar a groc apareixen lateralment a partir d'arèoles llanoses enfonsades i poden arribar a fer un diàmetre d'1 a 1,5 centímetres. Els fruits són gairebé esfèrics, de color vermell i tenen una base blanca.

## Distribució

Rhipsalis dissimilis és comú als estats brasilers de Paraná i São Paulo a altituds de 800 a 1100 metres.

## Taxonomia

Rhipsalis dissimilis va ser descrita per Karl Moritz Schumann i publicat a Flora Brasiliensis 4(2): 286. 1890.

### Etimologia

Rhipsalis : epítet grec que significa "cistelleria"
dissimilis: epítet llatí que significa "entre similars".

## Referències

* ↑ «Rhipsalis dissimilis». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 16 desembre 2019].
* ↑ A Epítets Botànics

## Enllaços externs

* Fotos
# Reagrupament per Caledònia

El Reagrupament per Caledònia (Rassemblement pour la Calédonie, RPC) és un partit polític anti-independentista de Nova Caledònia fundat el 2006 per Jacques Lafleur, qui havia abandonat el Reagrupament-UMP després de perdre el liderat davant Pierre Frogier.
El nou partit pren el nom que va prendre originàriament el Reagrupament-UMP el 1977, i forma un directori encapçalat pel senador Simon Loueckhote, qui també havia abandonat Reagrupament-UMP. El partit pretenia recuperar l'esperit originari del RPCR i de l'Acord de Nouméa. Nogensmenys, fracassà en no assolir l'escó per a Lafleur a les eleccions legislatives franceses de 2007. Endemés, el 2008 Simon Loueckhote marxà del partit per a crear el Moviment per la Diversitat.
A les eleccions provincials de Nova Caledònia de 2009 es presentà en solidari i va obtenir el 7,1% dels vots i dos diputats a l'assemblea de la Província del Sud i dos al Congrés de Nova Caledònia.

## Enllaços externs

* Web del Bulletin d'Information Arxivat 2009-04-08 a Wayback Machine.
* Sèrie d'articles de Les Nouvelles Calédoniennes sobre el RPC Arxivat 2007-09-30 a Wayback Machine.
# Real

* No s'ha de confondre amb reial.
«Real o El Real» té aquests significats:
* Real, allò que pertany a la realitat
* Nombre real, nombres que mesuren magnituds contínues
* Real (residència), arabisme que designa les finques d'esplai de l'oligarquia andalusina
* Real brasiler, moneda del Brasil
** Real (castellà) o ral (català), antigues monedes catalanes i castellanes emeses pels reis, també fou la moneda del Primer Imperi Mexicà
* Toponímia:
** Real (Capcir), municipi del Capcir
** Real (València) o Real de Montroi, municipi de la Ribera Alta
** El Real o Pla del Real, districte històric de la ciutat de València
** El Real de Gandia, municipi de la Safor
** El Real de San Vicente, municipi de la província de Toledo
** El Real de la Jara, localitat de la província de Sevilla
** Ciudad Real, municipi de la província de Ciudad Real
** Palau del Real, antic palau que tenien els reis de la Corona d'Aragó a València
** Jardins del Real, parc municipal de la ciutat de València
** Teatro Real, teatre d'òpera de Madrid
* Miscel·lània:
** Drets reals, antiga denominació de l'impost sobre transmissions patrimonials i altres actes jurídics
** Juan Carlos Real Ruiz
# Refugi de l'Arp

El refugi de l'Arp és un refugi de muntanya del municipi de la Vansa-Fórnols, a la comarca de l'Alt Urgell, situat al prat de l'Arp, a 1.937 metres d'altitud, a 400 metres de l'estació d'esquí nòrdic de Tuixent-la Vansa.
El refugi va ser construït l'any 1978 i es va reformar l'any 2008. Des de l'any 2020 la gestió depèn del Club Esport i Salut Catalunya. Disposa de bar, restaurant, serveis, dutxes i, actualment (2021), 28 places d'allotjament. La terrassa exterior ofereix unes bones vistes a la vall de la Vansa i el Pirineu. A la planta baixa hi trobem el rebedor, dos lavabos i una gran sala amb llar de foc, taules, cadires i la barra de bar. També hi ha la cuina i un magatzem tancat amb clau on poder deixar els esquís. Pujant les escales s'accedeix a la planta de descans distribuïda en dues habitacions de 4 llits, una de 2, una de 5 i una de 8. També hi ha dos banys amb dutxa.
És un lloc molt concorregut i ideal per allotjar-s'hi si es vol practicar l'esquí nòrdic, l'esquí de muntanya o excursions amb raquetes de neu, a l'hivern, o senderisme la resta de l'any.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya

## Enllaços externs

* Web del refugi
* Lectura. Prat, mirador i refugi
# Rey

«Rey» té aquests significats:
* Rayy, ciutat persa
* Rey (Star Wars), personatge d'aquesta saga cinematogràfica
Viccionari
# Rexhep Meidani

Rexhep Qemal Meidani (Tirana, 17 d'agost de 1944) és un polític albanès.
Es va graduar de la Universitat de Tirana (1966), Facultat de Ciències Exactes i Naturals, en la Subdivisió de Física, i va realitzar amb èxit estudis de postgrau a la Universitat de Caen (França) (1974). Pel que respecta a l'esfera professional, Meidani va treballar com a professor, president del departament i més tard com a Degà de la Facultat de Ciències Exactes i Naturals (1966-1996). Durant aquest lapse de temps, Meidani va publicar una sèrie d'estudis, llibres i articles científics, dins i fora d'Albània. Junt amb Eqrem Cabej i Nelson Cabej, Meidani és considerat com un dels principals acadèmics al país.
La seva carrera política va començar en la dècada de 1990. Va ser president de la Comissió Electoral Central en les primeres eleccions multipartidistes el 1991 i membre del Consell Presidencial (1991). De 1992 a 1996 va presidir també de la Junta Directiva del Centre Albanès de Drets Humans. El 1996 es va incorporar al Partit Socialista d'Albània i va ser elegit el seu Secretari General (1996-1997).
En les eleccions parlamentàries de juny de 1997, Meidani va ser elegit membre de l'Assemblea de la República d'Albània (parlament). Després de les eleccions, guanyades per la coalició d'esquerra i encapçalada pel Partit Socialista, el 24 de juliol de 1997, l'Assemblea el va elegir President de la República, succeint Sali Berisha. El 2002 va abandonar la Presidència, ocupant-la Alfred Moisiu. Després d'acabar el seu mandat en el Partit Socialista, es va incorporar al Club de Madrid.
# Rhinecanthus verrucosus

Rhinecanthus verrucosus és un peix teleosti de la família dels balístids i de l'ordre dels tetraodontiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 23 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de Chagos fins a les costes d'Indonèsia, Salomó, Japó i Vanuatu.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Riera de Llanera

La Riera de Llanera és un afluent per la dreta del Llobregós.
Neix al pla que s'estén al sud-oest de l'Hostal del Boix per bé que a la contrada també hom considera que la Riera de Llanera com a tal neix a la confluència del Barranc de Santa Maria amb la Rasa d'Ardèvol.
A banda de la ja citada denominació, fins a l'esmentada confluència, rep també, en successius trams, les denominacions de Rasa de l'Anton Coix, Rasa del Coll i Rasa dels Orrius.

## Municipis per on passa

Des del seu naixement, la Riera de Llanera passa successivament pels següents termes municipals.
Municipis :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Llobera | 4.998 | 17,96% |
| Per l'interior del municipi de Torà | 4.508 | 16,20% |
| Fent frontera entre Torà i Pinós | 1.530 | 5,50% |
| Altre cop per l'interior del municipi de Torà | 16.790 | 60,34% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Riera de Llanera està constituïda per 486 cursos fluvials que en total sumen una longitud de 376,4 km.

### Distribució municipal

El conjunt d'aquesta xarxa hidrogràfica transcorre pels següents termes municipals:

## Enllaços externs

   * Taula amb les dades detallades de la xarxa hidrogràfica de la Riera de Llanera full de càlcul

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ Així consta a la web de la Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya Arxivat 2010-09-22 a Wayback Machine.
* ↑ Vegeu Web de la Vila de Torà
# Ringel

Ringel (en luxemburguès: Rengel; en alemany: Ringel) és una vila i capital de la comuna d'Esch-sur-Sûre situada al districte de Diekirch del cantó de Wiltz. Està a uns 31 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Història

Ringel era una vila de la comuna d'Heiderscheid fins a la fusió formal d'aquesta última amb Esch-sur-Sûre l'1 de gener de 2012.

## Referències

* ↑ «Ringel». [Consulta: 2 octubre 2015].
# Ringebu

Ringebu és un municipi situat al comtat d'Innlandet, Noruega. Té 4.462 habitants (2016) i té una superfície de 1.248 km². El centre administratiu del municipi és el poble de Fåvang.
El municipi limita al nord-oest amb Sør-Fron, al sud-oest amb Gausdal, al sud amb Øyer, i a l'est amb Stor-Elvdal, situat aquest últim al comtat de Hedmark.
El centre administratiu del municipi és el poble de Vålebru que es troba a una altitud de 182 metres sobre el nivell del mar, però el 50% de la superfície dins de les fronteres municipals és de més de 900 metres sobre el nivell del mar. Des de Ringebu, dos ports de muntanya proporcionen l'accés per carretera a la vall d'Østerdal; una d'elles està tancada durant l'hivern. I com que aquestes zones muntanyoses ofereixen bones condicions de neu, la zona és una popular destinació turística. L'estació d'esquí de Kvitfjell, a Ringebu, es va ampliar per servir com a lloc de descens per als Jocs Olímpics d'Hivern de 1994.

## Referències

* ↑ «Població l'1 de gener de 2016. Tot el país, comtats i municipis» (en anglès). Oficina Central d'Estadístiques de Noruega. [Consulta: 11 març 2016].

## Enllaços externs

* Ringebu - Lloc web oficial
# Riu Wark

El Wark (en luxemburguès: Waark)) és un riu que flueix a través de Luxemburg, des del seu naixement a Grevels al cantó de Redange, passant per les poblacions de Mertzig, Niederfeulen, Welscheid i Warken, abans de desembocar en l'Alzette a prop Ettelbruck al cantó de Diekirch.
# Rojdéstvenka (Astracan)

* Per a altres significats, vegeu «Rojdéstvenka».
Rojdéstvenka (en rus: Рождественка) és un poble de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 5 habitants.

## Referències

* ↑ «Карты Генштаба L-38 (Б) 1:100000. Астраханская область и Калмыкия». Arxivat de l'original el 2016-10-03. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Akhtubinka». GeoNames. Arxivat de l'original el 2019-02-24. [Consulta: 23 febrer 2019].
* ↑ «Регионы России → Астраханская обл. → Харабалинский р-н → Ахтубинка с.». Arxivat de l'original el 2015-03-24. [Consulta: 10 setembre 2020].
# Rojas

Rojas és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de La Bureba.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 103 | 108 | 97 | 84 |

## Referències

Viccionari
# Rojan

Rojan (en francès Roujan) és un municipi occità del Llenguadoc, del departament de l'Erau a la regió Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Rojalons

Rojalons és un llogaret del municipi de Montblanc, Conca de Barberà, a les muntanyes de Prades. N'hi ha documentats habitants fins al 1945, que depenien de Montblanc.
Es troba aproximadament a 690 m d'altitud, a tocar de la carretera TV-7042 (Montblanc - Rojals)

## Referències

* ↑ Martínez, Manel. «Rojalons, set cases i vuit forns». Diari de Tarragona, 14-11-2016. [Consulta: 31 maig 2019].
* Mapes de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* Biblioteca Digital: Rojalons: un nucli adscrit a la parròquia i terme de Montblanc (segles XVIII-XX), article sobre aquest llogaret
# Rojdéstvenka

«Rojdéstvenka» té aquests significats:
* Rojdéstvenka (Tomsk), població de l'óblast de Tomsk, a Rússia
* Rojdéstvenka (Xkotovski), població del krai de Primórie, a Rússia
* Rojdéstvenka (Dalnerétxenski), població del krai de Primórie, a Rússia
* Rojdéstvenka (Astracan), població de l'óblast d'Astracan, a Rússia
# Riu Masma

El Masma és un riu de la província de Lugo, a Galícia, que desemboca al mar Cantàbric formant la ria de Foz.
Neix a O Cadramón, al municipi d'O Valadouro, en plena serra d'O Xistral. Recorre 46 quilòmetres passant pels municipis d'Abadín, Alfoz, Mondoñedo, Lourenzá i Barreiros abans d'entrar al de Foz, on desemboca entre les platges d'A Rapadoira i Altar.
# Riu Culiacán

El riu Culiacán és un riu de l'Estat de Sinaloa, Mèxic. El seu curs mesura 87.5 km de llarg, i la seva conca abasta 17.200 km², sent el seu flux anual 3.280 milions d'hm³.
El riu es forma en la confluència del riu Tamazula i del riu Humaya, en les aproximidades del centre de la ciutat de Culiacán. El mateix discorre per la planícia costanera del Pacífic, fluint inicialment en direcció oest fins al poblat de Navolato on el seu curs gira cap al sud, per a finalment desembocar en la badia pròxima a la península de Lucernilla, a l'oceà Pacífic.
S'ha indicat que el riu Culiacán posseeix cert nivell de contaminació producte de descàrregues d'aigües contaminades de processos industrials.

## Referències

* ↑ Recent sedimentary history of anthropogenic impacts on the Culiacan River Estuary, northwestern Mexico: geochemical evidence from organic matter and nutrients. A.C Ruiz-Fernándeza, C Hillaire-Marcela, B Ghaleba, M Soto-Jiménezb, F Páez-Osunab. Environmental Pollution Volume 118, Issue 3, August 2002, Pages 365–377
* ↑ http://cidbimena.desastres.hn/docum/crid/Julio2006/CD1/pdf/spa/doc10509/doc10509-2.pdf%5BEnllaç+no+actiu%5D
# Ruanes

Ruanes és un municipi de la província de Càceres, a la comunitat autònoma d'Extremadura (Espanya).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 107 | 102 | 88 | 84 | 76 | 70 |
# Ruba'um

Ruba'um ('príncep') era un títol emprat pels reis hitites abans de la unificació. Els territoris hitites s'organitzaven en centres regionals que estaven sota la autoritat de governadors o administradors, càrrecs que normalment exercien els fills del rei. Més tard els prínceps eren nomenats governadors dels nous territoris conquerits. Després aquest títol es va canviar a sarrum (šarrum), forma accàdia de 'rei'.
De fet el terme ruba'um va arribar a designar tant a un governant nomenat pel rei, com un vassall local i també simplement al cap d'un poblet.

## Referències

* ↑ Burney, 2004, p. 63.
* ↑ Bryce, Trevor. El reino de los hititas. Madrid: Cátedra, 2001, p. 73, 115. ISBN 8437619181.

## Bibliografia

* Burney, C. Historical Dictionary of the Hittites (en anglès). The Scarecrow Press, 2004. ISBN 9780810865648.
# Roberto Luis Fresnedoso Prieto

Roberto Luis Fresnedoso Prieto (Toledo, 15 de gener de 1973) és un exfutbolista castellanomanxec, que ocupava la posició de migcampista.

## Trajectòria

Comença a destacar a les files del Girona FC, i el 1990 fitxa pel juvenil de l'Espanyol. El 1991 fitxa pel CE L'Hospitalet, llavors filial del RCD Espanyol. Roberto Fresnedoso debutaria amb els pericos la temporada 92/93, tot jugant un partit a la màxima categoria. A l'any següent, amb l'Espanyol passant breument per Segona Divisió, el toledà aconsegueix un lloc a l'onze titular de l'equip blanc-i-blau, i que mantindria a la temporada següent, de nou a Primera.
L'estiu de 1995, fitxa per l'Atlètic de Madrid, amb qui guanya la Lliga i la Copa. Juga 31 partits, gairebé la meitat de suplent. La temporada 96/97 la seua aportació baixaria a 27 partits, i a la següent, cedit a l'Espanyol, tan sols en jugaria 16.
Va recuperar un lloc a l'equip matalasser la temporada 98/99, en la qual disputa 30 partits, però no tíndria continuïtat, i amb prou feines comptaria en les següents tres campanyes amb l'Atlético, dues d'elles a Segona.
La 02/03 marxa a la UD Salamanca, on signa la seua millor campanya, amb 40 partits i 10 gols, que li obri de nou les portes de primera divisió, a les files del Reial Múrcia. Però, amb els murcians només juga 8 partits de la primera part de la temporada 03/04, que acabaria en el Rayo Vallecano. El 2004 recala a la Cultural Leonesa de Segona B. Al club lleonés penja les botes el 2005.
Roberto Fresnedoso ha estat internacional sub-21 amb la selecció espanyola i amb la catalana.

## Referències

* ↑ «Roberto ya es blanquiazul». Mundo Deportivo, 05-12-1990.
* ↑ Closa, Antoni; Jaume Rius. Selecció Catalana de Fútbol: nou dècades d'història. Editorial Jaume Rius, 1999. ISBN 8492294434.

## Enllaços externs

* Fitxa de Roberto Fresnedoso
# Roc dels Quatre Alcaldes

El Roc dels Quatre Alcaldes és una muntanya de 1.893,2 metres d'altitud que és el punt de trobada de quatre termes municipals: Cabó i les Valls d'Aguilar (antic terme de Taús), de l'Alt Urgell, Conca de Dalt (antic terme d'Hortoneda de la Conca), del Pallars Jussà, i Baix Pallars (antic terme de Baén, del Pallars Sobirà). És, per tant, també el punt de trobada de les tres comarques esmentades.
Està situat a l'extrem nord-oriental del terme de Conca de Dalt, al nord-occidental del de Baix Pallars, al sud-occidental del de les Valls d'Aguilar, i al sud-oriental de Baix Pallars. És al nord-est de la Serra de Boumort. Al seu sud-est hi ha el Tossal Negre.
# Bolxaia Kàmenka

Bolxaia Kàmenka (en rus: Большая Каменка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 243 habitants. Pertany al districte municipal de Líssie Gori.

## Referències

* ↑ PROвинциальный TOURистъ. «Посёлок Барсучий, Лысогорский район» (en rus). Яндекс Дзен, 2020. Arxivat de l'original el 2020-11-30. [Consulta: 22 novembre 2020].
* ↑ «Об утверждении реестра административно-территориального деления Саратовской области (с изменениями на 12 апреля 2019 года), Постановление Правительства Саратовской области от 29 октября 2015 года №545-П» (en rus). docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2020-11-13. [Consulta: 13 novembre 2020].