OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Etna (Wyoming)

Etna és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 123 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Etna tenia 123 habitants, 44 habitatges, i 34 famílies. La densitat de població era de 24,2 habitants/km².
Dels 44 habitatges en un 45,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,9% hi vivien parelles casades, en un 9,1% dones solteres, i en un 20,5% no eren unitats familiars. En el 15,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,8 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,1% tenia menys de 18 anys, un 4,1% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 19,5% de 45 a 60 i un 13% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.917 $ i la renda mediana per família de 44.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.667 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 17.423 $. Entorn del 19,4% de les famílies i el 24,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Etna». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Etna». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ferdinand (Vermont)

Ferdinand és una població dels Estats Units a l'estat de Vermont. Segons el cens del 2000 tenia 33 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ferdinand tenia 33 habitants, 13 habitatges, i 13 famílies. La densitat de població era de 0,2 habitants per km².
Dels 13 habitatges en un 23,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 92,3% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 0% no eren unitats familiars. En el 0% dels habitatges hi vivien persones soles el 0% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,54.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,2% tenia menys de 18 anys, un 3% entre 18 i 24, un 15,2% entre 25 i 44, un 24,2% de 45 a 60 i un 36,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 54 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 14.688 $ i la renda mediana per família de 13.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.167 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 9.138 $. Entorn del 35,7% de les famílies i el 48,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ferdinand». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ferdinand». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ferrere

Ferrere, (Frere en piemontès) és un municipi situat al territori de la província d'Asti, a la regió del Piemont (Itàlia).
Limita amb els municipis de Cantarana, Cisterna d'Asti, Montà, San Damiano d'Asti i Valfenera.
# Ferrer de Gualbes (desambiguació)

Ferrer de Gualbes és el nom dels següents personatges:
* Ferrer de Gualbes (ca. 1350-1423) mercader, conseller en cap de Barcelona.
* Ferrer de Gualbes i de Terrades (m. ca. 1346) mercader i ciutadà de Barcelona.
* Ferrer Nicolau de Gualbes i Desvalls (m. 1504), canonge, 42è President de la Generalitat.
* Joan Ferrer de Gualbes (m. ca. 1333) mercader i ciutadà de Barcelona.
# Eudòxia (prenom)

Eudòxia és un prenom femení català que prové del prenom grec Eudoxia, que significa bona opinió, bona doctrina, bona fama, cèlebre. La variant Eudòcia per a qualques fonts és una variant d'aquest prenom, mes per a d'altres és un prenom diferent, també provinent del grec, amb el significat de que té bona voluntat.
Variant: Eudòcia, Eudòsia
Versió masculina: Eudòxius; Eudoci; Eudosi; Eudoxi

## Difusió

En l'àmbit català, aquest prenom és conegut perquè era el d'Eudòxia Comnena, princesa romana d'Orient, l'àvia materna de Jaume I el Conqueridor.
Versions en altres llengües:
* Anglès: Eudoxia, Eudocia
* Castellà: Eudoxia, Eudocia, Eudosia
* Francès: Eudoxie, Eudocie
* Holandès: Eudoxia
* Italià: Eudossia, Eudocia
* Polonès: Eudoksja
* Occità: Eudòxia, Eudòcia, Eudòsia

## Onomàstica

Hi ha qualques sants que portaren aquest prenom amb diverses variants:
* Santa Eudòcia, verge, 6 de gener
* Santa Eudòcia, màrtir, 1 de març
* Sant Eudosi, màrtir, 5 de setembre
* Sant Eudosi, màrtir, 2 de novembre
* Sant Eudòxius, abat, 2 de novembre

## Biografies

* Variant Eudòxia:
** Èlia Eudòxia, esposa de l'emperador Arcadi
** Eudòxia Augusta, esposa de l'emperador Teodosi II
** Eudòxia, esposa de Valentinià III
** Eudòxia Comnena, princesa romana d'Orient, senyora consort de Montpeller
** Eudòxia Licínia, filla de Teodosi II i esposa de Valentinià III i de Petroni Màxim
** Eudòxia, filla de Valentinià III
** Fàbia Eudòxia, esposa de l'emperador Heracli
** Eudòxia Epifania, filla de l'emperador Heracli
** Eudòxia, tercera esposa de l'emperador Constantí V
** Eudòxia Decapolitissa, esposa de l'emperador Miquel III
** Eudòxia, tercera dona de l'emperador Lleó VI el Filòsof
** Eudòxia Inguerina, concubina de l'emperador Miquel III, més tard esposa de Basili el Macedoni
** Eudòxia, filla gran de l'emperador romà d'Orient Constantí VIII
** Eudòxia Macrembolitissa, esposa de l'emperador Constantí X Ducas i després de l'emperador Romà IV Diògenes
** Eudòxia Comnena (filla d'Andrònic Comnè), filla d'Andrònic Comnè, segon fill de l'emperador Joan II Comnè
** Eudòxia Angelina, filla d'Aleix III Àngel i concubina i després muller d'Aleix V Ducas.
** Eudòxia Lascarina, filla de l'emperador de Nicea Teodor II Làscaris
* Variant masculina:
** Eudoxi (metge), metge romà d'Orient
** Eudoxi Heros, jurista romà d'Orient
** Eudoxi (astrònom), matemàtic i astrònom de l'acadèmia de Plató

## Geografia històrica

Hi hagué diverses ciutats de l'Àsia Menor que portaren aquest nom:
* Eudòcia de Frígia
* Eudòcia de Pamfília
* Eudòcia de Lícia
* Eudòcia de Capadòcia

## Referències

* ↑ «Entrada "Eudòxia" al Diccionari català-valencià-balear». Arxivat de l'original el 2004-08-26. [Consulta: 2 gener 2012].
* ↑ http://www.thinkbabynames.com/meaning/0/Eudoxia
* ↑ Albaigès, Josep Ma, pàg. 106. «Diccionario de nombres de personas».
* 1 2 http://esglesia.net/santoral Arxivat 2011-12-20 a Wayback Machine.
# Feres (Hebros)

Feres (Grec: Φέρες) és una ciutat i antic municipi de la unitat perifèrica d'Evros, Macedònia Oriental i Tràcia, Grècia. Des de la reforma de govern local del 2011 forma part del municipi d'Alexandrúpoli, del qual és una unitat municipal. El 2011 tenia 8.551 habitants.
Feres va néixer quan el Monestir de la Mare de Déu Salvadora del Món fou fundat el 1152 pel sebastocràtor Isaac Comnè, fill de l'emperador romà d'Orient Aleix I Comnè, com la seva residència i futur lloc d'enterrament. A l'època, el lloc era descrit com a abandonat i cobert de vegetació i conegut com a Vera (grec: Βήρα, de la paraula eslava per dir «aiguamoll»).
El monestir, que estava envoltat d'un doble conjunt de parets, va esdevenir el nucli d'un assentament més gran. Una església dedicada a Sant Procopi va ser construïda<ac< fora de les parets del monestir per la població local.

## Referències

* ↑ «ΦΕΚ B 1292/2010, Kallikratis reform municipalities» (en grec). Government Gazette.
* 1 2 3 Soustal, P. Tabula Imperii Byzantini, Band 6: Thrakien (Thrakē, Rodopē und Haimimontos). Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, 1991, p. 200-201. ISBN 978-3-7001-1898-5.
* ↑ Talbot, A.-M; Ševcenko, N.P.. The Oxford Dictionary of Byzantium. Oxford University Press, 1991, p. 282-283. ISBN 0-19-504652-8.
# FK Leotar Trebinje

El Fudbalski Klub Leotar Trebinje (serbi ciríl·lic: ФK Лeoтap) és un club de futbol bosnià de la ciutat de Trebinje, Republika Srpska.

## Història

El club nasqué el 1925. Debutà per primer cop a la Lliga de la República de Srpska la temporada 1995-96. La temporada 2001-02, el Leotar guanyà la darrera lliga de la Republika Srpska abans d'ingressar a la lliga nacional bosniana. En la seva primera temporada a la lliga bosniana la temporada 2002-03 es proclamà campió, impedint al Zeljeznicar el tercer campionat consecutiu. Com a conseqüència, la temporada següent disputà la Lliga de Campions de la UEFA, en la qual derrotà el Grevenmacher de Luxemburg i fou vençut pel club txec Slavia Praga.

## Palmarès

* Lliga bosniana de futbol:
** 2002-03
* Lliga de la República de Srpska:
** 2002
* Copa de la República de Srpska:
** 2002, 2004

## Participació a Europa

Font:
| Temporada | Competició | Ronda | Rival | Casa | Fora | Global |
| 2003-04 | Lliga de Campions | QR1 | Grevenmacher | 2-0 | 0-0 | 2-0 |
| 2003-04 | Lliga de Campions | QR2 | Slavia Praga | 1-2 | 0-2 | 1-4 |

## Referències

* ↑ «Bosnia and Hercegovina 1996» (en anglès). RSSSF [Consulta: 10 novembre 2013].
* ↑ «Bosnia and Hercegovina 2002» (en anglès). RSSSF [Consulta: 10 novembre 2013].
* ↑ «Belarus 2003» (en anglès). RSSSF [Consulta: 10 novembre 2013].
* ↑ «Club presentation» (en anglès). Sportal [Consulta: 7 octubre 2018]. Arxivat 2013-12-02 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2013-12-02. [Consulta: 7 octubre 2018].
* ↑ «Perfil a UEFA» (en anglès). uefa.com [Consulta: 10 novembre 2013].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del club
* FK Leotar a UEFA.com
* FK Leotar a Transfermarkt
* FK Leotar a Weltfussballarchiv Arxivat 2013-12-02 a Wayback Machine.
# FK Kom Podgorica

El FK Kom Podgorica és un club de futbol montenegrí de la ciutat de Podgorica.
El FK Kom va ser fundat el 1958 al suburbi de Podgorica anomenat Zlatica. La seva principal etapa arribà a començament de segle XXI quan la temporada 2001–02 guanyà la lliga de Montenegro amb 106 gols marcats en 34 partits, ascendint a la segona divisió de Iugoslàvia. La temporada següent fou la gran sorpresa de la segona divisió esdevenint campió de la categoria. La temporada 2003–04, com a conseqüència, jugà a la primera divisió de Sèrbia i Montenegro.

## Palmarès

* Segona divisió montenegrina de futbol:
** 2016–17
* Segona divisió de Sèrbia i Montenegro de futbol:
** 2002–03
* Lliga de Montenegro (Iugoslàvia):
** 1991-92, 2001–02
* Copa de Montenegro (Iugoslàvia):
** 1991-92

## Referències

* ↑ «Yugoslavia 2001/02».
* ↑ «Serbia and Montenegro 2002/03».
* ↑ «Serbia and Montenegro 2003/04».
* ↑ «Црвена звезда Београд Форум / Red Star Belgrade Forum». Arxivat de l'original el 2017-01-18. [Consulta: 17 gener 2017].
# Eviota distigma

Eviota distigma és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des del Mar Roig fins a les Illes de la Línia, Pitcairn i el sud de la Gran Barrera de Corall.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Myers, R.F. 1991 Micronesian reef fishes. Second Ed. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 298 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Lachner, E. A. & Karnella, S. J. 1980. Fishes of the Indo-Pacific genus Eviota with descriptions of eight new species (Teleostei: Gobiidae). Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 315: i-iii + 1-127.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Eviota cometa

Eviota cometa és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 2,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Micronèsia, Austràlia, Nova Caledònia i altres zones del Pacífic central.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kuiter, R.H. i T. Tonozuka 2001. Pictorial guide to Indonesian reef fishes. Part 3. Jawfishes - Sunfishes, Opistognathidae - Molidae. Zoonetics, Austràlia. 623 - 893.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Lachner, E. A. & Karnella, S. J. 1980. Fishes of the Indo-Pacific genus Eviota with descriptions of eight new species (Teleostei: Gobiidae). Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 315: i-iii + 1-127.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Eviota corneliae

Eviota corneliae és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a Nova Caledònia.

## Referències

* ↑ Jenkins O. P. 1903. Report on collections of fishes made in the Hawaiian Islands, with descriptions of new species. Bull. U. S. Fish Comm. v. 22 [1902]. 415-511.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Eviota corneliae». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Lachner, E. A. & Karnella, S. J. 1980. Fishes of the Indo-Pacific genus Eviota with descriptions of eight new species (Teleostei: Gobiidae). Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 315: i-iii + 1-127.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Eviota bimaculata

Eviota bimaculata és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 2,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud-oest d'Austràlia.

## Referències

* ↑ Jenkins O. P. 1903. Report on collections of fishes made in the Hawaiian Islands, with descriptions of new species. Bull. U. S. Fish Comm. v. 22 [1902]. 415-511.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Lachner, E. A. & Karnella, S. J. 1980. Fishes of the Indo-Pacific genus Eviota with descriptions of eight new species (Teleostei: Gobiidae). Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 315: i-iii + 1-127.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Fetegar

Fetegar (amhàric: ፈጠጋር) fou un regne africà esmentat a l'època medieval, situat al nord-oest de Dawaro a la moderna Etiòpia. En aquest territori es trobava la ciutat d'Addis Abeba. És esmentat per primer cop sota el rei Amda Seyon (segle XIV), durant la rebel·lió de Sabr ad-Din; el cap rebel va designar governadors a les províncies de Fetegar i Alamalé (o Aymellel, part del país Gurage), i altres províncies més al nord com Damot, Amhara, Angot, Inderta (o Interta), Begemder i Gojjam. Fetergar se suposa que era un dels sultanats que s'havien fundat entre el segle xi i el XIII. Al segle xv era una de les províncies frontereres d'Etiòpia i al primer quart del segle xvi fou atacada repetidament per Ahmad Grañ. A la meitat del segle xvi fou atacat pels guerrers oromos per primera vegada; els habitants de la regió foren en part esclavitzats i van esdevenir gebrs (en gueez ገብር gabr; en amhàric gebr, en tigrinyà gebri), equivalent a serfs que pagaven taxes (com els serfs etíops en l'època feudal). Vers 1570 un important exèrcit oromo procedent de Fetegar va atacar l'exèrcit de Sersa Dengel d'Etiòpia però fou derrotat i els oromos es van haver de retirar cap a Fetegar perdent molts ramats de bestiar.

## Notes

* ↑ Pankhurst, Richard K.P. The Ethiopian Borderlands: Essays in Regional History from Ancient Times to the End of the 18th Century. The Red Sea Press, Inc.: Asmara, Eritrea, 1997
# Farringdon (Londres)

Farringdon és un barri històric dels districte de Ciutat de Londres, Gran Londres (Regne Unit) i de l'àrea al voltant de l'estació de Farringdon d'Islington (Gran Londres).
El barri es divideix en dos wards -entitats menors, "barris", en què està formada la Ciutat de Londres i serveixen com a organització del govern local- Farringdon Within i Farringdon Without.

## Referències

* ↑ Corporation of London Arxivat 2006-06-21 a Wayback Machine. - Farringdon Without. Retrieved 20 October 2006.
* ↑ Corporation of London Arxivat 2006-06-21 a Wayback Machine. - Farringdon Within. Retrieved 20 October 2006.
# Fisicalisme

El fisicalisme és una doctrina filosòfica sobre la naturalesa de la realitat que afirma que tot allò que existeix és exclusivament físic. Es tracta per tant d'un materialisme reduccionista. El fisicalisme és una forma de monisme. Es pot considerar un tipus de cientifisme.
La filosofia de la ment és la branca filosòfica de la que més s'ha ocupat el fisicalisme. Referenciat a la ment la majoria dels fisicalistes sosté que aquesta és un epifenomen d'un sistema físic, sense entitat o substància per si sol. Assegura que els processos mentals es podran explicar, quan la ciència arribi al desenvolupament suficient, a partir de l'activitat cerebral. Teoria a la qual s'oposen alguns com el filòsof nord-americà Daniel C. Dennett, qui sosté el lliure albir malgrat el seu radical fisicalisme.
El dualisme i l'idealisme subjectiu són posicions alternatives al monisme i al fisicalisme. El dualisme, a diferència del monisme, afirma que hi ha dues substàncies, el físic i el mental o espiritual, totes dues amb el mateix grau de realitat. L'idealisme subjectiu, com pot ser la metafísica proposta per George Berkeley, és l'oposat al fisicalisme. Sosté que no existeix realitat física en absolut, tota substància existent és espiritual o mental.
Aplicat a la metodologia de la ciència (materialisme o fisicalisme metodològic) no suposa una posició ideològica sinó una hipòtesi de treball. Significa que es treballa amb els fenòmens observats com si aquests fossin l'única realitat, atès que no tenim la metodologia apropiada per a considerar científicament ens no físics. El fisicalisme metodològic és purament operatiu, ni afirma ni refuta un possible fisicalisme ontològic.
Molts autors del segle xx, particularment epistemòlegs i filòsofs de la ciència, prefereixen la denominació de fisicalisme perquè manca tant de les connotacions emocionals de la paraula materialisme com de les restriccions històriques associades a aquest. Emfatitza el físic, sigui matèria o energia.

## Referències

* ↑ Daniel, Stoljar,. «Physicalism» (en anglès). [Consulta: 9 setembre 2018].
# Filastereus

Els filastereus (Filasterea) són un agrupament d'eucariotes que inclou Ministeria i Capsaspora.

## Referències

* ↑ Shalchian-Tabrizi K, Minge MA, Espelund M, et al. «Multigene phylogeny of choanozoa and the origin of animals». PLoS ONE, 3, 5, 2008, pàg. e2098. DOI: 10.1371/journal.pone.0002098. PMC: 2346548. PMID: 18461162.
# Filattiera

Filattiera és un comune (municipi) de la província de Massa i Carrara, a la regió italiana de la Toscana, situat a uns 120 quilòmetres al nord-oest de Florència i a uns 35 quilòmetres al nord-oest de Massa, a la Lunigiana. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 2.244 habitants.
Comano limita amb els següents municipis: Bagnone, Corniglio, Mulazzo, Pontremoli i Villafranca in Lunigiana.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 24 febrer 2020].
# Faraway

Faraway és un llargmetratge alemany rodat per a la plataforma cinematogràfica internacional Netflix i estrenat el març del 2023. S'ha subtitulat al català.

## Sinopsi

La Zeynep Altin és una dona croatoturca que regenta un restaurant a Múnic amb la seva família. Acaba de perdre la seva mare quan s'adona que en aquest moment difícil no compta amb el suport del seu marit, del seu pare ni de la seva filla de 18 anys. Quan, després del funeral, s'assabenta que la seva mare li ha deixat una petita casa a una illa de Croàcia, de seguida marxa cap allà i combina el seu viatge espontani amb l'esperança de retrobar-se amb si mateixa a 40 anys. Per a la seva gran sorpresa, troba que viu a casa seva en Josip, la família del qual va construir originalment la casa. D'una banda, s'encarrega del benestar de la Zeynep, però de l'altra també la provoca deliberadament.
A mesura que la Zeynep descobreix la vida a l'illa, també aprèn més sobre la seva mare. Està pensant a llogar o vendre la casa. Tanmateix, cada dia a l'illa coneix i aprecia coses noves. Després de saber que el seu marit està a punt de comprometre's d'una altra manera, els seus plans comencen a fracassar. Sorprenentment, un matí apareix a la porta la seva filla d'Alemanya, i més tard també el seu marit i el seu pare, per tornar-la a buscar. I és llavors quan la Zeynep pren la seva decisió sobre el futur.

## Producció

La directora d'aquesta pel·lícula és Vanessa Jopp, que coneguda per les pel·lícules Engel & Joe (2001) i Komm näher (2006). Per Faraway va escollir l'actriu suïssa Naomi Krauss, coneguda per la televisió alemanya, pel paper de la Zeyep. A més de Krauss, va incorporar l'actor Goran Bogdan, que va néixer a l'actual Bòsnia i Hercegovina, com a protagonista masculí. Tots dos parlen a la pel·lícula principalment en anglès. La barreja lingüística de l'alemany, l'anglès, el croat i el turc, que es produeix a través dels diferents protagonistes i localitzacions de les pel·lícules, té un efecte realista.
Faraway es va rodar principalment a les illes croates de Šolta i Brač el 2022. La comèdia es va incorporar a la plataforma de pel·lícules de Netflix a partir del 8 de març de 2023.

## Referències

* ↑ «Faraway». Goita què fan, ara!. [Consulta: 21 març 2023].
* ↑ «Faraway on Netflix is the very definition of a soul-soothing romance». [Consulta: 21 març 2023].
* ↑ «Netflix film ‘Faraway’ set on Croatian island is out now» (en anglès), 09-03-2023. [Consulta: 21 març 2023].