OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Priverno

Priverno és un comune (municipi) de la província de Latina, a la regió italiana del Laci. Fins a l'any 1927 el seu nom era Piperno, i a l'època antiga Privernum.
Priverno limita amb els següents municipis: Maenza, Pontinia, Prossedi, Roccagorga, Sezze, Sonnino i Roccasecca dei Volsci.
A 1 de gener de 2019 tenia 14.296 habitants.

## Història

Privernum és descrit per Titus Livi com un pròsper lloc dels volscs, que va ser conquerit i destruït pels romans a finals del segle iv aC. La Via Àpia hi passava a prop. La ciutat es va recuperar sota el domini romà, però va desaparèixer després de la caiguda de l'Imperi Romà d'Occident, probablement destruïda per atacs sarraïns.
Més tard va pertànyer als Estats Papals fins a la captura de Roma el 1870.

## Llocs d'interès

Molt a prop hi ha la famosa Abadia de Fossanova, que és on va morir el patró de la ciutat, Sant Tomàs d'Aquino, el 7 de març de 1274.

### Esglésies notables

* Santa Maria Assunta (antiga catedral), consagrada pel papa Luci II el 1183. Acull un panell de la Madonna de l'Agosto i el crani de Sant Tomàs.
* San Benedetto, construït pels benedictins al segle vii; inclou frescos dels segles XIII i XVI.
* San Giovanni Evangelista (segle ix, reconstruït al segle xiii). Té frescos del segle xiii-XV, amb històries de Santa Caterina (segle XIV) i una Madonna amb un nen (segle XV).
* San Tommaso d'Aquino (segle xiii).
* San Nicola (segle xiii).

### Arquitectura civil

* Villa Gallio, residència del cardenal Tolomeo Gallio.
* El palau comunal (segle xiii), amb la font dels dofins de Giuseppe Olivieri.
* Arcs de les portes de San Marco i Posterola, les úniques restes de les set portes que donaven accés a Priverno.
* Restes de l'antic Privernum es troben fora de la ciutat, que inclouen parts de les muralles, banys, tres cases patrícies i un temple. Aquí es trobava també una colossal estàtua de Tiberi (actualment als Museus Vaticans).

## Referències

* ↑ ISTAT - Resident population on 1st January

## Enllaços externs

* web oficial (italià)
# Privilegi General d'Aragó

El Privilegi General d'Aragó fou un Privilegi concedit pel rei Pere III d'Aragó «el Gran» en les Corts de Tarassona (1283-1284).

## Context

La política expansionista mediterrània que inicià el rei en Pere III d'Aragó el 1280 amb la guerra de Sicília (1282-1289), i que provocà la Croada contra la Corona d'Aragó, havien suposat un fort desgast en les finances de la Corona.

## Contingut

Pressionat per la unió d'Aragó, el rei concedí un Privilegi d'articles que d'una banda confirmaven els privilegis d'Aragó, Terol, Ribagorça i València, i de l'altra atorgaven nous privilegis, com ara el de convocar el Parlament aragonès anualment, que el rei no declararia la guerra sense escoltar al Parlament d'Aragó, i que el Justícia d'Aragó intervindria en els plets que arribessin a la Cort. La resta d'articles contenien Privilegis judicials, jurisdiccionals, militars i econòmics i fiscals.

## Bibliografia

* «Privilegi General d'Aragó». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* Unió d'Aragó
* Privilegis de la Unió

## Enllaços externs

* (castellà) Privilegio General de Aragón
# Prochoristis

Prochoristis és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Prochoristis campylopa Meyrick, 1935
* Prochoristis crudalis (Lederer, 1863)
* Prochoristis malekalis Amsel, 1961
* Prochoristis rupicapralis (Lederer, 1855)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 9 gener 2019].
# Premis YoGa 2005

Els 16è Premis YoGa foren concedits al "pitjoret" de la producció cinematogràfica de 2004 per Catacric la nit del 30 de gener de 2005 "en un lloc cèntric de Barcelona" per un jurat anònim que ha tingut en compte les apreciacions, comentaris i suggeriments dels lectors de la seva web.

## Guardonats

| Secció | Premi | Nom | Guanyador |
| Cinema estranger | Pitjor pel·lícula | "Rouco y sus hermanos" | The Passion of the Christ |
| Cinema estranger | Pitjor director | "Los hermanos Cara-mazo" | Ethan i Joel Coen, per The Ladykillers |
| Cinema estranger | Pitjor actor | "Aquí-les quiero ver" | Brad Pitt, per Troia i Ocean's Twelve |
| Cinema estranger | Pitjor actriu | "La fantasma que se opera" | Isabelle Adjani, per Bon Voyage |
| Cinema espanyol | Pitjor pel·lícula | "Pues va a ser que no" | Di que sí |
| Cinema espanyol | Pitjor direcció | "¡Pues va a ser que sí?" | María Lidón, per Yo, puta |
| Cinema espanyol | Pitjor actor | "Una serie de catastróficas desdichas" | Santiago Segura, "por TODO..." |
| Cinema espanyol | Pitjor actriu | "Lost in La Mancha" | Gael García Bernal, per La mala educación |
| Cinema espanyol | Pitjor banda sonora | "Soplagaitas" | Alejandro Amenábar, per Mar adentro |
| Cinema espanyol | Pitjor doblatge | "¡Desdóblalo otra vez, Andrew!" | Doblatge de The Phantom of the Opera |
| Especials | Mención | "Tod Browning (si es que sabe quién es)" | Javier Cárdenas, per FBI: Frikis Buscan Incordiar |
| Especials | Autoestima | "¿Qué hace una diva como tú en una gala como esta?" | Montserrat Caballé, per la seva presència als Goya |
| Especials | Uno de los nuestros | "Inconscientes" | Juan Madrid, per Tánger |
| Especials | Uno de los nuestros | "Inconscientes" | Ramón de España, per Haz conmigo lo que quieras |

## Referències

* ↑ Desde un terremoto hacia arriba, El País, 11 de març de 2005
* ↑ Gael García Bernal, pitjor actriu de l'any, laxarxa.net

## Vegeu també

* Premis Godoy 2004

## Enllaços externs

* 16è Premis YoGa a catacric.org
# Prunella orientalis

Prunella orientalis és una espècie de planta de la família de les lamiàcies (labiades) autòctona del pròxim orient.
És un hemicriptòfit perenne, rizomatós, de tija erecta i de base quadrangular de fins a 40 cm d'alçada. És una espècie molt semblant a prunel·la vulgar (Prunella vulgaris); de fet es creia que era un híbrid entre aquesta i la prunel·la blanca (Prunella laciniata), però no hi ha evidències genètiques al respecte. Difereix de prunel·la vulgar per la seva pilositat híspida, la qual és pobre a la tija i més abundant en les fulles. Les fulles són d'el·líptiques a lanceolades, subsenceres o lleugerament laciniades i marcadament més estretes que prunel·la vulgar. Forma una gran inflorescència en forma d'espiga entre maig i juliol. El llavi inferior del sèpal es profundament dividit i les dents dels sèpals són més amples i llargues. Es diferencia de la prunel·la blanca per la seva corol·la violeta i lila (mai blanca) i pel seu major port. Habita marges humits, pinedes i prats més aviat humits dels 0 als 1.400 de l'Anatòlia Sud-Oriental, Síria occidental, Líban i l'Iraq septentrional.
Tot i ser una labiada, és poc aromàtica però igualment és rica en compostos volàtils de propietats antioxidants, antiinflamatòries o antivirals com per exemple àcids fenòlics (àcid rosmarínic, àcid ferúlic o àcid cafeic) i flavonoides.

## Referències

* ↑ «Prunella orientalis». The Plant List. [Consulta: 8 abril 2020].
* 1 2 3 4 5 6 «The Virtual Herbarium of Lake Van Basin». Universitat Yüzüncü Yil. [Consulta: 8 abril 2020].
* ↑ AHMED, J. H.; Nurten, E. Z. E. R. «Anatomical features of genus Prunella L. growing in Turkey». Turkish Journal of Pharmaceutical Sciences, 5, 2008, pàg. 17-27.
* ↑ Şahin, Saliha; Demir, Cevdet; Malyer, Hulusi «Determination of phenolic compounds in Prunella L. by liquid chromatography-diode array detection». Journal of Pharmaceutical and Biomedical Analysis, 55, 5, 01-07-2011, pàg. 1227–1230. DOI: 10.1016/j.jpba.2011.03.016.
# Premsa de cargol

La premsa de cargol serveix per aplacar peces de fusta planes amb fullola, fòrmica o un altre material. Normalment tenen un plat gran a la part de baix i tres plats en la superior, cadascun dels quals disposa d'un cargol mogut per un volant i una barra per acabar de fer la pressió necessària.

## Enllaços externs

* Premsa. Gran enciclopèdia catalana
# Psique (ment)

La psique és el conjunt de pensaments, emocions i processos de la ment que constitueixen la personalitat de l'individu, usualment en oposició a allò físic o corporal. Aquesta concepció, que divideix els fenòmens entre psíquics i físics, parteix del dualisme filosòfic, però en l'actualitat té nombrosos detractors, ja que ha estat provada la influència mútua entre els dos tipus de processos: allò mental condiciona l'estat físic (com, per exemple, la somatització d'un problema) i a la inversa (com, per exemple, la manca de determinades vitamines agreuja la tristesa).
La psique és el principal estudi de la psicologia i, segons el corrent d'anàlisi, pot equivaler a la ment o ser-ne una part concreta. En la tradició religiosa, sovint s'equipara a l'ànima o esperit, sempre a diferència del cos.

## Vegeu també

* Taquipsíquia
Viccionari
# Província de Duarte

Duarte és una província del nord-est de la República Dominicana. Esta dividida en 7 municipis i la seva ciutat capital és San Francisco de Macorís. Limita amb les províncies de María Trinidad Sánchez i Samaná a l'est, Monte Plata i Sánchez Ramírez al sud, La Vega i Hermanas Mirabal a l'oest i Espaillat al nord. Porta el nom de Juan Pablo Duarte, el fundador de la República Dominicana.
Va ser creada el 1896 com a districte (una antiga subdivisió de país) amb el nom Distrito Pacificador però la constitució de 1907 va canviar la categoria a província. El 1925 el seu nom va ser canviat a Duarte.
La província té una àrea total de 1.605,35 km². el que suposa un 3.3% sobre l'àrea total de la República Dominicana.
Des del 20 de juny de 2006, la província està dividida en els següents municipis i districtes municipals (D.M.):
* San Francisco de Macorís, municipi de cap de la província, districtes municipals: Cenoví, Jaya, La Peña, Presidente Don Antonio Guzmán Fernández
* Arenoso, districtes municipals: El Aguacate, Las Coles
* Castillo
* Eugenio María de Hostos, districte municipal: Sabana Grande
* Las Guáranas
* Pimentel
* Vil·la Riva, districtes municipals: Agua Santa del Yuna, Barraquito, Cristo Rey de Guaraguao, Guáranas Arriba
Llista dels municipis i els districtes municipals amb la seva població segons estimació de 2014.
| Nom | Població total | Població urbana | Població rural |
| Arenoso | 15.122 | 2.895 | 12.227 |
| Castillo | 18.962 | 12.541 | 6.421 |
| Eugenio Maria de Hostos | 16.232 | 5.411 | 10.821 |
| Las Guáranas | 16.022 | 6.524 | 9.498 |
| Pimentel | 23.202 | 14.677 | 8.525 |
| San Francisco de Macorís | 213.906 | 155.132 | 58.774 |
| Vil·la Riva | 35.203 | 4.412 | 30.791 |
| Duarte Província | 338.649 | 201.592 | 137.057 |

## Referències

* ↑ Listado de Códigos de Provincias, Municipio y Distritos Municipales, Oficina Nacional de Estadistica Arxivat 13 March 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Oficina Nacional de Estadística. «División Territorial 2008» (PDF) (en castellà). Arxivat de l'original el 2010-04-14. [Consulta: 1r octubre 2009].
* ↑ Consejo Nacional de Población y Familia. «Estamaciones y Proyecciones de la Población Dominicana por Regiones, Provincias, Municipios y Distritos Municipales, 2014» (PDF) (en castellà). Arxivat de l'original el 2014-02-02. [Consulta: 2 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Oficina Nacional de Estadística
* Oficina Nacional de Estadística, Maps with administrative division of the provinces of the Dominican Republic, downloadable in PDF format
# Prosite

PROSITE és una base de dades de famílies de proteïnes i dominis proteics.
Aquesta base de dades consisteix en un conjunt d'entrades que recullen la descripció dels dominis, les famílies i els llocs funcionals, així com les seqüències d'aminoàcids característiques de les proteïnes d'interès. Prosite va ser creat el 1988 per Amos Bairoch i actualment és elaborada pel Swiss Institute of Bioinformatics.
Els seus usos més habituals inclouen la predicció de dominis i funcions per a noves proteïnes i l'anàlisi de proteïnes ja conegudes a la cerca de funcions no predites anteriorment. Prosite forma part de les eines d'anàlisi orientades a la proteòmica que ofereix el servidor ExPASy i està integrada en la base de dades de proteïnes Swiss-Prot

## Vegeu també

* Uniprot
* InterPro

## Referències

* Hulo N., Bairoch A., Bulliard V., Cerutti L., Cuche B., De Castro E., Lachaize C., Langendijk-Genevaux P.S., Sigrist C.J.A. «The 20 years of PROSITE.». Nucleic Acids Res., 2007. PMID: 18003654.
* De Castro E., Sigrist C.J.A., Gattiker A., Bulliard V., Langendijk-Genevaux P.S., Gasteiger E., Bairoch A., Hulo N. «ScanProsite: detection of PROSITE signature matches and ProRule-associated functional and structural residues in proteins.». Nucleic Acids Res., 34(Web Server issue), 2006, pàg. W362–365. PMID: 16845026.
* Sigrist CJ, De Castro E, Langendijk-Genevaux PS, Le Saux V, Bairoch A, Hulo N. «ProRule: a new database containing functional and structural information on PROSITE profiles.». Bioinformatics., 21(21), 2005, pàg. 4060–4066. DOI: 10.1093/bioinformatics/bti614. PMID: 16091411.

## Enllaços externs

* http://www.expasy.org/prosite/
# Prosobranquis

Els prosobranquis (Prosobranchia) són una antiga subclasse de mol·luscs gastròpodes, avui en desús ja que es considera parafilètica.
Es un ampli grup que inclou unes 55.000 espècies de caragols que habiten en ambients marins, dulciaqüícoles i una molt petita proporció ha colonitzat el medi terrestre. Són els més primitius dels gastròpodes. Entre les característiques d'aquesta subclasse, destaca que la cavitat del mantell i els òrgans que conté es localitzen en la part anterior del cos. Les espècies aquàtiques poden presentar una o dues brànquies localitzades dintre de la cavitat del mantell. Presenten conquilla, que en general té forma espiral, i posseeixen opercle (estructura que actua de porta o tapa de la conquilla). La major part dels membres d'aquesta subclasse són dioics.
Els prosobranquis constitueixen el grup més diversificat de la classe Gastropoda i dominen tots els ambients marins, i fins i tot certes famílies han colonitzat els ambients aquàtics continentals i el terrestres. Anteriorment eren considerats l'última subclasse en aparèixer, però anàlisis ontogenètiques de les altres subclasses han demostrat que són la subclasse més bàsica i de la qual se'n diversificaren les dues restants (Opisthobranchia i Pulmonata).

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Prosobranchia». [Consulta: 18 abril 2021].
# Prosiek

Prosiek és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1287.
# Psychoda mediocris

Psychoda mediocris és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids.

## Descripció

* La femella fa 0,7-0,8 mm de llargària a les antenes, mentre que les ales li mesuren 1,3-1,4 de longitud i 0,5-0,6 d'amplada.
* Les antenes del mascle presenten 15 segments.
* Absència de taques de color marró als extrems de la nervadura de les ales del mascle.
* El mascle fa 1,2-1,4 mm de llargària i 0,5-06 d'amplada a les ales.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índia, Sri Lanka, Malàisia (Sabah), l'arxipèlag de Bismarck (Papua Nova Guinea), Indonèsia (Papua Occidental), Borneo, les illes Filipines (Negros i Mindanao) i les illes Carolines (la República de Palau i Yap).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Quate, L. W., 1959. Diptera: Psychodidae. Insects of Micronesia. 12:435-484.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Psychodidae (Diptera) at the Zoological Survey of India Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Quate, L. W., 1962. A taxonomic study of Borneo Psychodidae (Diptera: Psychodidae). Pacific Insects. 4:1-75.
* ↑ Quate, L. W., 1965. A taxonomic study of Philippine Psychodidae (Diptera). Pacific Insects. 7: 815-902. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* ↑ Quate, L.W.; Quate, S.H., 1967. A monograph of Papuan Psychodidae, including Phlebotomus (Diptera). Pacific Insects Monograph, 15: 1–216.
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Psychoda malleopenis

Psychoda malleopenis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a la Polinèsia: Samoa.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Satchell, G.H., 1953. New and little known Samoan Psychodidae and a new species from Rarotonga. Proceedings of the Royal Entomological Society of London (B). 22:181-188.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Larry W. Quate, 1959. Synopsis of Polynesian Psychodidae (Diptera). Pacific Insects 1 (4): 431-440.
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Qasim I

Kasim I o Qasim I (Nikolai Karamzín l'anomena Kassyda) fou kan d'Astracan. Era kan el 1476 i havia succeït al seu pare Mahmud Khan, si bé la data no es pot precisar.
La primera vegada que se l'esmenta fou en el viatge del rus Atanasi Nikitin que va anar a l'Índia que està datat el 1466 o el 1470. Llavors no obstant només se sap segur que governava Uslan i Berekzan.
El 1476 el venecià Contarini, que va estar al sud de Rússia, explica que Astracan estava (el 16 d'agost de 1476) en mans de tres fills d'un germà d'Ahmad Khan que dominaven fins a Circàssia i les terres prop de Tana; Contarini dona el nom d'un d'aquestos, Kasim, que diu que estava en guerra amb el seu oncle Ahmad Khan. Contarini no anomena pel nom als altres dos kans, però Howorth suggereix que podrien ser Yanibeg (efímer kan a Crimea nomenat per Ahmad Khan quan va ocupar el país) i Abdul Karim. Howorth esmenta que pel Shaybani-name el seu amir al-umara seria Timur Beg, que seria el mateix que en altres moments apareix en un càrrec similar a la cort d'Ahmad Khan. Kasim I va donar asil a dos nets d'Abu l-Khayr quan el seu pare fou derrotat per Ibak Khan, kan de Sibèria. Ibak, aliat a Ahmad Khan va marxar contra Kasim i aquest es va refugiar a Astracan on fou assetjat; els dos prínceps van poder fugir amb 40 seguidors després d'una lluita ferotge. Després Kasim va fer la pau amb el seu oncle.
El 1480 quan Ahmad Khan va marxar al riu Ugra contra Ivan III el Gran de Moscou, diu que l'acompanyava el kan Kasim i els seus fills. Després no torna a ser esmentat però hauria viscut fins vers el 1490 o més tard. El 1491 apareix com a kan a Astracan Abdul Karim, si bé podria ser un cogovernant.

## Referències

Howorth, Henry Hoyle. History of the Mongols, from the 9th to the 19th Century. Part II, division I. The so-called tartars of Russia and Central Asia. Londres: Longmans, Green and Co, 1880.
# Proasellus claudei

Proasellus claudei és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Hàbitat

És una espècie demersal, la qual viu en aigües dolces subterrànies.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: França.

## Referències

* ↑ Dudich, E., 1925. Systematische Studien an italienischen Aselliden. Annales Musei Nationalis Hungarici 22: 281-301.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Henry, J. P. i Magniez, G., 1996. Un nouvel aselle stygobie du bassin aquitain: Prosellus claudei n. sp. (Crustacea, Isopoda, Asellota, Asellidae) et remarques sur les Proasellus de France. Bulletin du Science de Bourgogne 48: 29-40.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* 1 2 World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ SeaLifeBase (anglès)
* ↑ Muséum National d'Histoire Naturelle, 2003-2012 (francès)
* ↑ Biodiversité aquatique souterraine de France: base de données, patrons de distribution et implications en termes de conservation (francès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* ION (anglès)
# Proasellus chauvini

Proasellus chauvini és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Hàbitat

És una espècie demersal, la qual viu a l'aigua dolça de fonts càrstiques.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: França.

## Referències

* ↑ Dudich, E., 1925. Systematische Studien an italienischen Aselliden. Annales Musei Nationalis Hungarici 22: 281-301.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Henry, J. P. i Magniez, G., 1978. Un nouvel asellide anopthalme de France: Proasellus chauvini n. sp. (Crustacea, Isopoda, Asellota). Bulletin Scientifique de Bourgogne 31(1): 15-20.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* ↑ SeaLifeBase (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ Muséum National d'Histoire Naturelle, 2003-2012 (francès)
* ↑ TELA INSECTA - Le réseau de l'entomologie Francophone Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (francès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* ION (anglès)
* BioLib (anglès)
# Proasellus boui

Proasellus boui és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: conca del riu Gard (el Llenguadoc-Rosselló, França).

## Referències

* ↑ Dudich, E., 1925. Systematische Studien an italienischen Aselliden. Annales Musei Nationalis Hungarici 22: 281-301.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Henry, J.P. & Magniez, G., 1969. Un nouvel Aselle interstitiel de France: Proasellus boui n. sp. Annales de Speleologie, Paris 24: 413–420.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Muséum National d'Histoire Naturelle, 2003-2012 (francès)
* ↑ Crustacés d'eau douce de France métropolitaine Arxivat 2013-12-04 a Wayback Machine. (francès)
* ↑ TELA INSECTA - Le réseau de l'entomologie Francophone Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (francès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
* BioLib (anglès)
# Punta del Cementiri

La Punta del Cementiri és un cap de la costa de la Marenda del terme comunal de Portvendres, a la comarca del Rosselló (Catalunya del Nord). Està situada a la zona nord-oest del terme de Portvendres, també al nord-oest de la vila. Tanca per ponent la Platja d'en Baus.

## Referències

* ↑ La Punta del Cementiri en els ortofotomapes de l'IGN