OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cristian Castells Ortega

Cristian Castells Ortega (nascut el 19 d'octubre de 1984) és un futbolista valencià ja retirat que jugava com a defensa central.

## Carrera de club

Castells va néixer a Sueca. Format a les categories inferiors del València CF, va passar la major part de la seva carrera a Segona Divisió B, també va tenir períodes de Segona Divisió amb el Polideportivo Ejido i l'Alacant CF, ambdós van acabar en descens.
A mitjan temporada 2012-13, amb ja 28 anys, Castells va tenir la seva primera experiència de màxima categoria, quan va fitxar per l'AO Platanias FC a la Super League de Grècia. El gener del 2014, però, després de només sis partits competitius, va tornar al seu país i a la seva regió natal, incorporant-se al CF Cullera amateur.
Castells va jugar escadusserament els anys següents, representant clubs amateurs espanyols i equips professionals a Romania (Lliga II) i Irlanda del Nord. A principis de la campanya 2018-19, va exercir com entrenador del CF Torre Levante a Tercera Divisió.

## Vida personal

El germà petit de Castells, Marc, també era futbolista. Migcampista, també va representar el Poli Ejido, però va passar la gran majoria de la seva carrera a les lligues inferiors.

## Referències

* ↑ Triple presentación del Poli (Triple Poli presentation); Mundo Deportivo, 25 juliol 2007 (en castellà)
* ↑ Cristian Castells nuevo fichaje del Alicante (Cristian Castells new Alicante signing); Marca, 28 juliol 2008 (en castellà)
* ↑ El Poli firma el descenso (Poli sign relegation); Ideal, 8 juny 2008 (en castellà)
* ↑ El descenso del Alicante convierte a su filial en un billete hacia el ascenso (Alicante's relegation turns their reserves into ticket for promotion); Europa Sur, 9 juny 2009 (en castellà)
* ↑ Cristian Castells ficha por un equipo griego de Primera (Cristian Castells signs for Greece top-flight team); Las Provincias, 24 gener 2013 (en castellà)
* 1 2 Marc Castells: “El Sueca es un club histórico y espero que vuelva pronto a Tercera” (Marc Castells: "Sueca is an historical club and I hope they return to Tercera soon"); El Seis Doble, 21 abril 2014 (en castellà)
* ↑ Defender Castells joins City; Derry City, 13 agost 2016
* ↑ OFICIAL: Torre Levante, firma Cristian Castells (OFFICIAL: Torre Levante, Cristian Castells signs); Todo Mercado Web, 17 novembre 2016 (en castellà)
* ↑ ENTREVISTA | Cristian Castells: "Me retiro para continuar el proyecto del Torre Levante" (INTERVIEW | Cristian Castells: "I retire in order to give continuity to Torre Levante's project"); Golsmedia, 13 juny 2018 (en castellà)

## Enllaços externs

* Cristian Castells Ortega a BDFutbol
* Cristian Castells Ortega a La Preferente (castellà)
* Cristian Castells Ortega, Fitxa a Soccerway
# Cynoglossus waandersii

Cynoglossus waandersii és un peix teleosti de la família dels cinoglòssids i de l'ordre dels pleuronectiformes que es troba a les costes de Borneo i Sumatra.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
# Dafites

Dafites o Dafides (Daphitas o Daphidas, Δαφίτας o Δαφίδας) fou un gramàtic i epigramista grec de Termessos que Suides diu que va escriure contra Homer al qual va acusar de falsejar la història. També va posar un parany a l'oracle de Delfos, a qui va preguntar quan podria trobar el seu cavall, i l'oracle va dir que aviat, i llavors va fer saber que no tenia cavall ni n'havia tingut cap, però en tornar a casa fou capturat per Àtal I de Pèrgam i tirat des d'una roca anomenada ἵππος (cavall), que Estrabó identifica com una roca de la muntanya Thorax prop de Magnèsia.

## Referències

* Daphitas a Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Dafna Dekel

Dafna Dekel (nascuda el 7 de maig de 1966, a Ashdod, Israel) és una cantant israeliana. Va ser descoberta quan va servir en l'exèrcit israelià com a cantant en el grup de Nachal entre 1985 i 1986. Dafna Dekel va representar Israel en el Festival de la Cançó d'Eurovisió 1992.

## Eurovisió

Dafna va participar en el Kdam, la preselecció israeliana per al Festival d'Eurovisió el 1992 amb el tema "Ze Rak Sport", amb el qual va aconseguir la victòria i el dret de representar el seu país en el Festival de la Cançó d'Eurovisió 1992, a Malmö, Suècia. En el festival, Dafna va aconseguir la tercera posició i finalment va obtenir 85 punts i assolí el 6è lloc. Set anys més tard, el 1999, va presentar aquest mateix festival, quan es va celebrar a Jerusalem, Israel.

## Referències

* 1 2 «Eurovision Song Contest 1992 | Year page | Eurovision Song Contest - Moscow 2009».
* ↑ «Dafna» (en castellà). Eurovision Spain. [Consulta: 17 març 2021].
* ↑ «Eurovision Song Contest 1999 | Year page | Eurovision Song Contest - Moscow 2009».
# Dafne (Antioquia)

Dafne (llatí i grec Daphne) fou una famosa cova i santuari d'Apol·lo prop d'Antioquia de l'Orontes. Era situada al sud-oest d'Antioquia a menys de 10 km. El lloc era agradable i tenia moltes fonts (entre elles la famosa de Castàlia) i arbres. El santuari tenia el privilegi d'asil.
Fou fundat per Seleuc I Nicàtor com a centre religiós per glorificar a la família a través d'Apol·lo, i va rebre els honors del santuari de Delphi a Grècia. El temple d'Apol·lo i el de Diana foren construïts per Seleuc, a qui es duen també uns banys, uns jardins i unes columnates. L'estàtua del deu fou colossal, en part feta de marbre i en part de fusta (obra de l'escultor Bryaxis d'Atenes), i uns jocs e van establir en honor seu (anomenats Jocs de Dafne).
Fou centre de peregrinació durant segles (dominis selèucida i romà) fins al temps de Constantí. Pompeu va engrandir el conjunt i Trajà va restaurar alguns edificis destruïts per un terratrèmol. Còmode va instituir uns jocs olímpics a Antioquia a celebrar en un estadi de Dafne.
La decadència es va accentuar després de Julià l'Apòstata. L'emperador Zenó la va establir com a ciutat síria ordinària.
Era segurament al lloc actual de Beit-el-Maa. La seva possible ubicació alternativa a Babyla sembla que és massa llunyana a l'antiga Antioquia per ser correcta.
# Corn flakes

Corn flakes, o cornflakes és una popular marca de cereal, comunament usada en el desdejuni i produïda per la companyia Kellogg's. Es fabrica amb grans de dacsa sotmesos a un tractament, per mitjà del qual s'obtenen unes petites fulles de cereal torrat, conegudes com a fullam de dacsa o flocs de dacsa. La patent del producte es va registrar el 31 de maig de 1894 amb el nom de Granose.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-10-28. [Consulta: 23 agost 2019].
# Datsolali

Datsolali o Louise Keyser (1835-1926) fou una artesana washo. Era filla del cap que va rebre Frémont el 1844, va casar-se primer amb Assu i després amb Charley Keyser el 1888. Va aprendre cistelleria, i el 1895, desafiant als paiute que els prohibien fer-ho, va fer tota mena de cistells per a la tribu. Aquestes foren admirades pels antropòlegs nord-americans, i aconseguí que els donessin ajut oficial.
# Datta

«Datta» té aquests significats:
* Datta (rei), re de Sri Lanka al segle VII
* Datta (possiólok), localitat del krai de Khabàrovsk, a Rússia
* Datta (poble), localitat del krai de Khabàrovsk, a Rússia
# Crenicichla lenticulata

Crenicichla lenticulata és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 30 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones al Brasil.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# David Vila Ligero

David Vila Ligero (Cassà de la Selva, Gironès, 1978) és un ambientòleg, polític i director de l'Ens d'Abastament d'Aigua Ter-Llobregat des del 2023.
Llicenciat en Ciències Ambientals per la Universitat de Girona, amb un màster en Gestió Ambiental i un postgrau en Gestió i Administració Local, Vila ha desenvolupat la seva trajectòria professional en l'administració pública local en diferents ajuntaments com el de Mataró, Vallirana, Llagostera i Salt, i és funcionari de l'Ajuntament de Riells i Viabrea, on ha ocupat la plaça de tècnic de medi ambient i contractació pública i on exercí de gerent abans del seu nomenament el juliol del 2018 com a director d'Ens d'Abastament d'Aigua Ter-Llobregat (ATL), organisme que depèn del Departament d'Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural de la Generalitat de Catalunya.
En el sector privat ha treballat com a consultor i ha centrat la seva activitat en l'administració local, tant en l'àmbit mediambiental com en el de la contractació pública. Ha exercit també funcions gerencials en empreses vinculades a la gestió de residus.
També ha exercit com a regidor de l'Ajuntament de Cassà de la Selva des de l'any 1999 fins al 2015, adscrit al grup d'Esquerra Republicana de Catalunya (ERC).

## Referències

* 1 2 3 «David Vila Ligero, nomenat director de l'Ens d’Abastament d’Aigua Ter-Llobregat». Cassà Digital, 30-05-2023 [Consulta: 30 juliol 2024].
* ↑ Medina, Jésus «David Vila: “En cinc anys, farem servir aigua de riu, aigua dessalinitzada i aigua regenerada” David Vila, ambientòleg i director d’Aigües Ter-Llobregat». El 9 Nou, 08-01-2024 [Consulta: 30 juliol 2024].
* 1 2 «David Vila Ligero». Ens d'Abastament d'Aigua Ter-Llobregat, 30-05-2023. [Consulta: 30 juliol 2024].
# Critosaure

El critosaure (Kritosaurus, "rèptil separat") és un gènere de dinosaures ornitòpodes hadrosàurids, que visqueren a la fi del període Cretaci, fa aproximadament 70 milions d'anys, en el Campanià, en el que avui és Nord-amèrica i Sud-amèrica. La seva taxonomia es veu embolicada en una complicada història on també s'inclouen a Gryposaurus, Anasazisaurus, i Naashoibitosaurus, la qual no es podrà resoldre fins a comptar amb més restes de critosaure.
Era un dinosaure amb bec d'ànec i sense cresta, que presentava un crani pla, una petita protuberància al musell i una vora d'os davall de cada ull. Les mandíbules contenien diverses fileres amb centenars de petites dents, adequades per triturar les plantes més dures. Solia caminar sobre les 4 potes, però també s'incorporava i fugia sobre les corpulents i poderoses extremitats traseres quan percebia algun senyal de perill. Els tendons òssies servien de suport a la rígida i estreta cua, al qual li permetia mantenir l'equilibri quan emprenia la carrera. Es desplaçava en manades i construïa àrees d'anidació comunals per protegir a les cries abans que sortissin de l'ou. Recol·lectava fruita i fulles per alimentar-les al niu, mentre vigilava la possible presència de teròpodes. Fa 9 metres de longitud, 7 metres d'alçada i pesa 2,7 tones. El significat del seu nom és: rèptil separat o rèptil elegit, per una disposició dels ossos maxil·lars del crani del fòssil.
# Dendropsophus sartori

Dendropsophus sartori és una espècie de granota que viu a Mèxic.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Santos-Barrera, G. & Canseco-Márquez, L. 2004. Dendropsophus sartori. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 11 de gener de 2008.
# Càstor de Karden

Càstor de Karden (Aquitània?, primera meitat del s. IV - Karden, Germània, 389) fou un sacerdot i anacoreta. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes. Nascut probablement a Aquitània, va ser educat, cap al 345, per Sant Maximí, bisbe de Trèveris, que l'ordenà prevere. Posteriorment es va retirar a fer vida eremítica a Treis-Karden (vall del Mosel·la, actual Renània-Palatinat), amb alguns companys que formaren una petita comunitat cenobítica. Entre els seus companys hi havia els futurs sants Potencí i els fills d'aquest, Felici i Simplici. Va morir a Karden el 389, a una edat molt avançada. Al 791 hi ha notícia d'un reliquiari de Càstor, que fou traslladat a la Paulinuskirchen de Karden. En 836, fou novament traslladat, ara a la Basilika Sankt Kastor de Coblença (Alemanya), d'on és patró. La seva festa es commemora el 13 de febrer.

## Notes

* ↑ Kastor von Karden
* Escultura del sant a una font de Karden
* Església de Karden, del monestir fundat per Càstor
* Reliquiari a Weiler bei Mayen
* Kastorkirche i Kastorbrunne (església i font de Càstor) a Coblença
* Basílica de Coblença
* Interior de la basílica de Coblença

## Enllaços externs

* Kastor - ein Mann aus Aquitanien Arxivat 2011-07-19 a Wayback Machine.
* Kastor van Karden
# Die Frau und der Fremde

Die Frau und der Fremde (alemany: La dona i l'estranger) és una pel·lícula de l'Alemanya Oriental del 1985 dirigida per Rainer Simon. Es basa en la novel·la de Leonhard Frank "Karl und Anna" i explica la història de dos amics en un camp de POW durant la Primera Guerra Mundial. Un d'ells s'escapa i estableix una relació amb la dona de l'altre. Després de la guerra torna el seu marit. La pel·lícula es va presentar al 35è Festival Internacional de Cinema de Berlín, on va guanyar l'Ós d'Or.
És un remake de Heimkehr (1928).

## Repartiment

* Joachim Lätsch com a Karl
* Peter Zimmermann com a Richard
* Kathrin Waligura com a Anna
* Christine Schorn com a Trude
* Siegfried Höchst com a Horst
* Hans-Uwe Bauer com Verwirrter Soldat
* Katrin Knappe com a Marie
* Ulrich Mühe com a Revolutionär
* Herbert Sand com a Kriegsinvalide
* Daniel Fries com a Trudes kleiner Sohn
* Roman-Eckhard Galonska com a Nachbar
* Mirko Haninger com a Soldat am Fenster
* Reiner Heise com a Deutscher Gefangener
* Rita Hirschberger com a Elfie

## Referències

* ↑ «Berlinale: 1985 Prize Winners». berlinale.de. [Consulta: 8 gener 2011].
* ↑ Ralf Schenk: Ein Goldener Bär aus Ost-Berlin. A: Berliner Zeitung, 26 de juny de 2008, Kulturkalender p. 2.
* ↑ Jan Schulz-Ojala: Fantasie und Phantom. A: Der Tagesspiegel, 25 de. juny de 2008, p. 22.

## Enllaços externs

* Die Frau und der Fremde a Filmportal.de
# Cristina Iniesta i Blasco

Cristina Iniesta i Blasco (Barcelona, 1958) és una metgessa i política catalana, diputada al Parlament de Catalunya en la IX Legislatura.
En 1981 es llicencià en Medicina i Cirurgia a la Universitat de Barcelona, i en 1993 es doctorà cum laude a la Universitat Autònoma de Barcelona. Tanmateix, té un màster consultor en desenvolupament organitzacional d'empreses sanitàries i ha orientat la seva carrera vers l'administració sanitària.
El 1986 aprovà les oposicions a metgessa inspectora del Cos Sanitari de la Seguretat Social a Catalunya. De 1988 a 1990 fou cap de la Unitat d'Urgències de l'Hospital de la Vall d'Hebron i de 1990 a 1999 en fou subdirectora mèdica. De 1999 a 2001 fou directora tècnica de la Fundació Doctor Robert-UAB, de 2002 a 2008 directora de l'Hospital del Mar i de 2008 a 2010 coordinadora de la Xarxa catalana d'hospitals i serveis sanitaris promotors de la salut-HPH.
Fou escollida diputada per Barcelona a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2010 dins les llistes de Convergència i Unió. Fou portaveu del seu grup parlamentari en la Comissió de Salut del parlament de Catalunya. Pel juliol de 2011 renuncià a l'escó quan fou nomenada Delegada de Salut de l'ajuntament de Barcelona, Presidenta de l'Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB) i vicepresidenta del Consorci Sanitari de Barcelona. Pel juliol de 2015, amb la sortida de Xavier Trias i Vidal de Llobatera de l'alcaldia de Barcelona deixà tots aquests càrrecs i fou nomenada Directora General d'Ordenació i Regulació Sanitàries.

## Referències

* ↑ Perfil al web de l'equip de Xavier Trías
* ↑ «Fitxa del Parlament de Catalunya». Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 14 agost 2015].
* ↑ Cristina Iniesta Blasco, directora general d'Ordenació i Regulació Sanitàries
* ↑ Direcció General d'Ordenació i Regulació Sanitàries
# Disseny de proteïnes

El disseny de proteïnes és el disseny de noves molècules proteiques des de zero o a partir d'una estructura coneguda. L'ús de tècniques de disseny racional per a les proteïnes és una part important de l'enginyeria de proteïnes.
El disseny de models informàtics minimalistes de proteïnes (proteïnes reticulars) començà a mitjans de la dècada del 1990, igual que la modificació de l'estructura secundària de les proteïnes. El disseny de novo de proteïnes reals esdevingué possible poc després i al segle XXI s'ha convertit en un camp d'investigació productiu. S'espera que el disseny de noves proteïnes, tant grans com petites, servirà a la biomedicina i bioenginyeria.

## Bibliografia

* Sander, Chris; Vriend, Gerrit; Bazan, Fernando; Horovitz, Amnon; Nakamura, Haruki; Ribas, Luis; Finkelstein, Alexei V.; Lockhart, Andrew; Merkl, Rainer «Protein Design on computers. Five new proteins: Shpilka, Grendel, Fingerclasp, Leather and Aida». Proteins: Structure, Function, and Bioinformatics, 12, 2, 1992, pàg. 105–110. DOI: 10.1002/prot.340120203. PMID: 1603799.
* Pokala, Navin; Handel, Tracy M. «Energy Functions for Protein Design: Adjustment with Protein–Protein Complex Affinities, Models for the Unfolded State, and Negative Design of Solubility and Specificity». Journal of Molecular Biology, 347, 1, 2005, pàg. 203-227. DOI: 10.1016/j.jmb.2004.12.019. PMID: 15733929.
# Dionisio Rodríguez Martín

Dionisio Rodríguez Martín (Retiro, Madrid, 31 d'octubre de 1949), més conegut com "El Dioni", va ser un vigilant de seguretat espanyol que va robar un furgó blindat de l'empresa Candi S.A., en la qual treballava, amb 320 milions de pessetes el 28 de juliol de 1989. Aquest robatori va provocar la fallida i la desaparició de l'empresa.
El cantant Joaquín Sabina li va dedicar una cançó, amb el títol de «Con un par» que refereix a la valentia que cal per a realitzar tal robatori. Durant la seva fugida al Brasil, va canviar d'imatge, es va col·locar un perruquí, i va gravar un disc com a cantant, «El dinero da la felicidad, incluso la más sutil» (Els diners donen la felicitat, fins i tot la més subtil), frase del mateix Dioni.

## Música i llibres
### Discografia

* Todo sobre mi furgón (2000): el títol parafraseja la pel·lícula Todo sobre mi madre de Pedro Almodóvar.
* Joaquín Sabina li va dedicar una cançó titulada «Con un par»

### Llibres

* Palabra de ladrón: relat del seu robatori.
* Javier Llamas un amigo fiel: dedicat al seu amic Javier Llamas.

## Referències

* ↑ «'El Dioni' celebra los 20 años del robo del furgón» (en castellà). la Vanguardia, 20-06-2009 [Consulta: 8 gener 2020].
* ↑ Sabina, Joaquin. «Con un par» (en castellà). Arxivat de l'original el 2020-01-05. [Consulta: 8 gener 2020].
* ↑ Rodríguez Martín, Dionisio. Palabra de ladrón (en castellà). Martorell, Barcelona: Prensa 7, 1994. ISBN 84-88421-04-4.

## Enllaços externs

* Entrevista al Dioni (castellà)
# Dionisodor de Caune

Dionisodor de Caune (grec antic: Διονυσόδωρος ὁ Καύνειος) (Caune, c. 250 aC - c. 190 aC) fou un geòmetra grec de final del segle iii aC.

## Vida

No es coneix res de la seva vida. Per un papir trobat a Herculà el 1900, sabem que era de Caune, fill d'un pare del mateix nom. Plini el Vell diu que havia mesurat el radi de la Terra i que li havia donat 42.000 estadis, però, en aquest cas, és probable que es referís a Dionisodor de Melos.

## Obra

Malgrat que tampoc disposem de cap obra original de Dionisodor, sembla que a ell li correspon el mèrit d'haver resolt un problema que Arquimedes planteja en la seva obra Sobre l'esfera i el cilindre en el que es pregunta com tallar una esfera amb un pla, de tal forma que els volums de les dues parts estiguin en una proporció prèviament determinada. Arquimedes diu que té solució, però en la seva obra o no la va escriure, o s'ha perdut el fragment on ho explicava.
Eutoci (segle vi) atribueix a Dionisodor la solució següent, summament elegant:
Sigui l'esfera de radi $OB$ que volem tallar en dues parts proporcionals a $m/n$.
Obtenim el punt $C$ de tal forma que $OB=BC$
Sobre la tangent a l'esfera en el punt $B$ (perpendicular a l'eix d'abscisses) definim el punts:
* $I$ de tal forma que $BC/BI=(m+n)/n$
* $H$ de tal forma que $BH^{2}=BC*BI$
Aleshores es construeixen
* a) la paràbola amb vèrtex a $C$ que passa per $H$ i
* b) la hipèrbola equilàtera que passa per $I$ i té per assímptotes els eixos del gràfic.
Les dues corbes s'intersequen als punts $K$ i $L$.
El pla perpendicular a l'eix d'abscisses que passa per $K$, divideix l'esfera en dues parts proporcionals a $m$ i $n$.
Aquests treballs podrien haver tingut força influència en la construcció de rellotges de sol cònics a l'antiga Grècia.
Heró d'Alexandria (segle I dC) també va afirmar que Dionisodor havia demostrat com calcular el volum del tor.

## Referències

* ↑ Plini, Hist. Nat. II. Pàg. 112, 248.
* ↑ La solució algebraica d'aquest problema, condueix a una equació de tercer grau, que els antics matemàtics grecs no sabien resoldre.
* ↑ Netz, 2004, p. 29-39.
* ↑ Panou, Kalachanis i Manimanis, 2014, p. 47.
* ↑ Knorr, 1986, p. 264.

## Bibliografia

* Knorr, Wilbur Richard. The Ancient Tradition of Geometric Problems. Birkhäuser, 1986. ISBN 0-486-67532-7.
* Netz, Reviel. The Transformations of Mathematics in the Early Mediterranean World (en anglès). Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-82996-8.
* Panou, Evangelia; Kalachanis, Konstantinos; Manimanis, Vassilios N. «The Ancient Greek Sundials of Athens». Applied Science Reports, Vol.1, Num. 2, 2014, pàg. 47-48. DOI: 10.15192/PSCP.ASR.2014.1.2.4748. ISSN: 2311-0139.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Dionisodor de Caune» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Bulmer-Thomas, Ivor. «Dionysodorus» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 14 juliol 2013].
# Dionisodor de Trezè

Dionisodor de Trezè (grec antic: Διονυσόδωρος, llatí: Dionysodorus) fou un gramàtic grec natural de Trezè, que és esmentat per Plutarc i en l'obra d'Apol·loni Díscol sobre els pronoms.

## Referències

Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Boston: Little, Brown and Co., 1867 (Vol. I, Vol. II i Vol. III).