OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ventnor City

Ventnor City és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2007 tenia 12.316 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ventnor City tenia 12.910 habitants, 5.480 habitatges, i 3.255 famílies. La densitat de població era de 2.329,2 habitants/km².
Dels 5.480 habitatges en un 23% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,5% hi vivien parelles casades, en un 12% dones solteres, i en un 40,6% no eren unitats familiars. En el 33,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 19,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.478 $ i la renda mediana per família de 52.701 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.300 $ mentre que les dones 26.788 $. La renda per capita de la població era de 22.631 $. Aproximadament el 3,4% de les famílies i el 7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ventnor City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ventnor City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Txerkesski

Txerkesski (en rus: Черкесский) és un poble (un khútor) de l'óblast de Rostov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 586 habitants, pertany al municipi de Proletarski (Rostov).

## Referències

* ↑ Указ президиума ВС РСФСР от 22.12.1987 г. "О наименовании некоторых населенных пунктов в Ростовской области", 1987.
* ↑ «Карты Генштаба L-38 (А) 1:100000. Республика Калмыкия и Ростовская область.». Arxivat de l'original el 2015-09-24.
# Txerkessogai

Txerkessogai (rus: Черкесогаи) o armenis circassians (armeni: չերքեզահայեր cherk'ezahayer; rus: черкесские армяне; Kabardí/Adigué: Адыгэ-ермэлы) referits a vegades com ermeli(Kabardí/Adigué: ермэлы), armenis de la muntanya (rus: горские армяне), armenis de Kuban (rus: закубанские армяне) són armenis ètnics que viuen al krai de Krasnodar de Rússia i a l'Adiguèsia des del segle XV i que parlaven l'adigué (actualment la majoria parla rus com a primera llengua), a part d'altres armenis vivint a la regió. Viuen majoritàriament a les ciutats d'Armavir i Maykop. El total d'armenis txerkessogai és d'uns 50.000 (d'acord amb una estimació de l'any 2000). D'acord amb el cens rus de 2002230 armenis parlen l'adigué i 222 parlan el kabardí com a llengua nativa.

## Història

Des de l'edat mitjana inicial la forma característica d'assentament del grup ètnic armeni és la diàspora armènia. Al llarg del temps, el Caucas del Nord i la Transcaucàsia esdevenen un centre important i a vegades compacte per a l'assentament armeni. Sempre hi ha hagut un ímpetu per a l'emigració dels armenis dels seus territoris històrics. Es creu que la major part dels armenis van emigrar al territori al segle XV provinents de Crimea, que va passar a estar sota la dominació turca Kanat de Crimea, amb el deteriorament de les condicions de vida dels cristians. D'acord amb algunes fonts, l'any 1475, quan l'Imperi Otomà finalment va prendre control del Principat de Theodoro i van començar a exterminar la població civil, els armenis van començar a traslladar-se activament a Ucraïna, Moldàvia i la Confederació de Polònia i Lituània. Alguns armenis van trobar refugi entre els circassians i els abkhazos. Els colons armenis, després de viure per més de 300 anys a les muntanyes, van agafar la llengua, els costums i particularment l'estil de vida dels circassians entre els que es van assentar, però van retindre la seva identitat ètnica i la seva religió cristiana de l'Església Apostòlica Armènia, propera a l'Església Ortodoxa Russa. Com a resultat de la interpenetració de les dues cultures es va formar el grup ètnic completament nou dels txerkessogai.

## Referències

* ↑ Arakelyan, Hranush. Չերքեզահայերի էթնիկ ինքնագիտակցության հարցի շուրջ (Sobre la identitat pròpia dels armenis circassians) (en armeni), 1980.
* ↑ «Л.В. Бурыкина. Черкесогаи Северо-Западного Кавказа в XIX в.». Arxivat de l'original el 2012-02-26. [Consulta: 30 abril 2015].
* ↑ «Cens de 2002 sobre la població de Rússia: Llengua (excepte rus) de les nacionalitats més nombroses (amb una població de 400.000 o més)». Arxivat de l'original el 2011-06-09. [Consulta: 30 abril 2015].

## Bibliografia

* Черкесогаи Северо-Западного Кавказа в XIX в. Arxivat 2016-03-14 a Wayback Machine.
* Армяне Краснодарского края Arxivat 2009-09-16 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Hamshenis
* Armenis de Rússia
# Varanus giganteus

El Varanus giganteus és una espècie de sauròpsid (rèptil) escatós de la família dels varànids originari d'Austràlia i el quart llangardaix més gros del món després del dragó de Komodo, Varanus salvadorii i el Varanus salvator. Es troba en zones àrides de l'oest d'Austràlia.
Per als aborígens australians és un animal totèmic.

## Descripció

Pot arribar a 2,5 m de llargada però de mitjana fa 1,7 metres. Pesa fins a 20 kg.
L'any 2005 es va descobrir que era una animal amb verí.

## Galeria fotogràfica

* Un Perentie al Zoo de Perth, Austràlia occidental
* Al zoo de Perth
* Al zoo de Perth

## Referències

* ↑ Goanna. Aboriginal Tourism - Indigenous Australia - Iconography and Symbols (Travel Australia with AusEmade).
* ↑ Fry, Brian G., et al. (2006). "Early evolution of the venom system in lizards and snakes." Nature. Letters. Vol. 439/2 February 2006, pp. 584-588. Fitxer pdf disponible per a descarregar a:
* Cogger, H. (1967). Australian Reptiles in Colour. Sydney: A. H. & A. W. Reed, ISBN 0-589-07012-6
* King, Dennis & Green, Brian. 1999. Goannas: The Biology of Varanid Lizards. University of New South Wales Press. ISBN 0-86840-456-X
# Vicente Pérez Moreda

Vicente Pérez Moreda (Segòvia; 24 de novembre de 1948) és un historiador espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de la Història.

## Biografia

El 1972 es llicencià en filosofia i lletres, especialitat història, a la Universitat de Salamanca, on va tenir com a mestres Miguel Artola Gallego en Història Contemporània i José María Blázquez Martínez en Història Antiga. Des de 1973 és professor i des de 1984 catedràtic d'història econòmica de la Universitat Complutense de Madrid (UCM) i des de 1980 de la UNED. El 1979 va succeir Jordi Nadal com a corresponsal a Espanya de la Bibliographie Internationale de la Démographie Historique, cosa que li va permetre eixamplar els seus contactes internacionals.
Ha estat convidat com a investigador associat en el curs 1986-87 a la Universitat de Berkeley, el 1988 a la Universitat de Cambridge i a l'École des Hautes Études en Sciences Sociales de París, i en 2002 a les Universitats de Bolònia i Florència. El 1983 va fundar l'Associació de Demografia Històrica (ADEH), de la que en fou president de 1991 a 1996.
És membre corresponent de l'Acadèmia d'Història i Art de San Quirce de Segòvia, de la Reial Acadèmia de Belles arts i Ciències Històriques de Toledo des de 2010, i des de 2004 és acadèmic numerari de la Reial Acadèmia de la Història, on ingressà llegint la dissertació La infancia abandonada en España (siglos XVI-XX).. En 2009 fou nomenat vocal de l'Agència Espanyola de Protecció de Dades.

## Obres

* Las crisis de mortalidad en la España interior (siglos XVI al XIX) (1980)
* Demografía histórica en España (1988)
* Expostos e ilegitemos na realidade iberica do seculo xvi au presente (1996).

## Referències

* ↑ «Biografia». Arxivat de l'original el 2015-09-25. [Consulta: 24 setembre 2015].
* ↑ Vicente Pérez Moreda ingresa en la Academia de la Historia, El Pasís, 2 de maig de 2005
* ↑ El Catedrático Vicente Pérez Moreda, nuevo vocal de la Agencia Española de Protección de Datos

## Enllaços externs

* «Obra de Vicente Pérez Moreda» a Dialnet.
# Vicente Piniés Bayona

Pío Vicente de Piniés Bayona (Osca, 29 de juny de 1875 - Madrid, 29 de novembre de 1943) fou un advocat i polític espanyol, va ser ministre de Gràcia i Justícia i Governació durant el regnat d'Alfons XIII.

## Trajectòria

Membre del Partit Conservador, va obtenir acta de diputat per diferents districtes de la província d'Osca a les eleccions generals espanyoles de 1903, 1907, 1914, 1916, 1920 i 1923. Així mateix entre 1918 i 1920 exercirà el càrrec de senador també per la província d'Osca.
Va ser ministre de Gràcia i Justícia entre el 13 de març i el 7 de juliol de 1921 en un gabinet Allendesalazar, i ministre de Governació entre el 8 de març i el 7 de desembre de 1922 en el govern de José Sánchez Guerra y Martínez. En 1932 fou president de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació.

## Referències

* ↑ Pascual, 1999, p. 173.

## Bibliografia

* Pascual, Pedro. El compromiso intelectual del político: ministros escritores en la restauración canovista. 19. Ediciones de la Torre, 1999, p. 220. ISBN 8479602473.

## Enllaços externs

* Fitxa del Congrés dels Diputats.
Càrrecs públics :
| Precedit per: Mariano Ordóñez García | Ministre de Gràcia i Justícia 1921 | Succeït per: Julio Wais Sanmartín |
| Precedit per: Rafael Coello y Oliván | Ministre de la Governació 1922 | Succeït per: Martín Rosales Martel |
| Precedit per: Niceto Alcalá-Zamora | President de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació 1932 | Succeït per: Antonio Goicoechea Cosculluela |
# Ukpet-ehom

L'ukpet-ehom és una llengua que es parla al sud-est de Nigèria, a la LGA d'Akamkpa, a l'estat de Cross River.
L'ukpet-ehom és una llengua aïllada de la família lingüística de les llengües de l'alt Cross. Aquesta família lingüística té els grups lingüístics de les llengües agoi-doko-iyoniyong, les llengües de l'alt Cross Central, i les llengües Kiong-Korop. Totes elles es parlen a Nigèria.

## Ús i dialectologia

L'ukpet-ehom és una llengua que gaudeix d'un ús vigorós; tot i que no està estandarditzada, és parlada per persones de totes les edats i generacions.
Els dialectes de l'ukpet-ehom són l'ehom i l'ukpet.

## Població i religió

El 75% dels parlants d'ukpet són cristians; d'aquests, el 40% són catòlics, el 30% protestants i el 30% pertanyen a esglésies cristianes independents. El 25% restants creuen en religions tradicionals africanes.

## Referències

* 1 2 ukpet-ehom al joshuaproject
* 1 2 3 ukpet-ehom a l'ethnologue
* ↑ llengües de l'alt Cross a l'ethnologue
# Vesna (cràter)

Vesna és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 14,9 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim eslau, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Vesna». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Vent màxim sostingut

Vent màxim sostingut és un vent continu en un interval de temps. Aquest terme es fa servir més sovint en els ciclons tropicals com indicador de la intensitat de la tempesta. A diferència de les ràfegues de vent, aquests vents es mesuren obtenint la velocitat mitjana del vent en un interval de temps fix. Els vents màxims sostinguts són els majors valors de la mitjana de la velocitat del vent n aquest interval de temps. En el cas dels ciclons tropicals, l'interval de temps varia entre 1 i 10 minuts. Generalment aquests vents es mesuren mitjançant satèl·lit meteorològic, estacions meteorològiques, vaixells i avions de reconeixement.
L'Organització Meteorològica Mundial (OMM) defineix el vent màxim sostingut com la mitjana de les mitjanes de velocitat del vent en 10 minuts a 10 m per sobre de la superfície de l'oceà. Tanmateix als Estats Units es fa servir l'interval d'un minut.
En el cas de l'obtenció del valor de vent màxim sostingut mitjançant satèl·lit es fa servir sovint la tècnica Dvorak, que considera la variació de la temperatura entre l'ull del cicló i les seves parets. Quan el cicló tropical s'aproxima a la costa, els radars Doppler també són útils per al mesurament. Es fa servir el vent màxim sostingut per categoritzar els ciclons tropicals respecte a la seva intensitat com en el cas de l'Escala d'huracans de Saffir-Simpson.
En general, els vents màxims sostinguts són en un 30 a 40% inferiors a les ràfegues més fortes del vent.
Imatges de satèl·lit de diversos ciclons tropicals i de la tècnica Dvorak associada :
| Tempesta tropical Wilma a T3.0 | Tempesta tropical Dennis a T4.0 | Huracà Jeanne a T5.0 | Huracà Emily a T6.0 |

## Referències

* ↑ Tropical Cyclone Weather Services Program. «Tropical cyclone definitions» (PDF) (en anglès). Serviço Nacional de Meteorologia dos Estados Unidos, 01-06-2006. [Consulta: 30 novembre 2006].
* ↑ Federal Emergency Management Agency. «Hurricane Glossary of Terms» (en anglès), 2004. Arxivat de l'original el 2005-12-14. [Consulta: 24 març 2006].
* ↑ «What is the Dvorak technique and how is it used?» (en anglès). Laboratório Oceanográfico e Meteorológico do Atlântico. [Consulta: 8 desembre 2006].
# Vessioli (Kursk)

Vessioli - Весёлый - és un khútor (una mena d'entitat administrativa) del districte rural de Fatej (óblast de Kursk, Rússia). El 2010 tenia 5 habitants.

## Referències

* ↑ «Прогноз погоды в д. Бригадирово (Курская область)». Arxivat de l'original el 2013-09-25. [Consulta: 3 desembre 2019].
# Vessioli (Kamennomostski)

Vessioli - Весёлый (rus) - és un khútor pertanyent al municipi de Kamennomostski (República d'Adiguèsia, Rússia). Es troba a 28 km al sud de Tulski i a 40 km al sud de Maikop, la capital de la república.
# Vessioli (Maikop)

Vessioli - Весëлый (rus) - és un khútor de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del Bélaia, tributari del riu Kuban. És a 15 km a l'oest de Maikop, la capital de la república.
# Verduguillo

Verduguillo era una espasa de fulla llarga i estreta, una mena d'estoc estret. Feria de punta com el floret i l'espasí.
En el món de la tauromàquia, el verduguillo (verdugo, estoque de cruceta, o cruceta de descabellar), és una espasa que el torero utilitza per al descabello en el cas que la seva estocada no hagi estat eficaç.

## Referències

* ↑ Garcia i Llansó, Antoni. Armas y armaduras (en castellà). Barcelona: Luis Tasso, 1895.
* ↑ de Cervantes Saavedra, Miguel. El Ingenioso Hidalgo Don Quijote de la Mancha (en castellà). I (LXXI, 309 p.), 1605, p. 74.
* ↑ Bérard, Robert. Histoire et dictionnaire de la Tauromachie (en francès). París: Bouquins Laffont, 2003. ISBN 2221092465.

## Enllaços externs

* Fotografia del verduguillo toledano
# Velòdrom d'Anvers Zuremborg

El Velòdrom d'Anvers Zuremborg fou un velòdrom d'Anvers que va acollir les proves de ciclisme en pista dels Jocs Olímpics de 1920. La pista tenia 400 metres de llargada. Els mitjans de comunicació britànics l'anomenaren The Garden City Velodrome.

## Referències

* ↑ «Sports-reference.com profile of Cycling at the 1920 Summer Olympics». Arxivat de l'original el 2015-10-16. [Consulta: 2 desembre 2017].
# Vi de la terra

El vi de la terra és un vi de taula amb indicació geogràfica tradicional. S'hi poden incloure vins d'agulla, vins de licor i vins de raïm sobremadurat.
A diferència dels vins de taula, en l'etiquetatge s'autoritza la indicació de l'anyada, les varietats utilitzades i la zona de producció. Se'n garanteix l'origen i unes qualitats mínimes, sense el control rigorós dels vins VQPRD. A diferència de les Denominacions d'Origen, la delimitació geogràfica sol ser per unitats administratives sense arribar a la parcel·lació.
En la reglamentació europea s'inclouen com a «vins de taula amb indicació geogràfica» les denominacions:
* Indicazione geografica tipica en el cas dels vins originaris d'Itàlia.
* Landwein en el cas dels vins originaris d'Alemanya, Àustria i el Tirol del Sud.
* Landwijn en el cas dels vins originaris dels Països Baixos.
* Regional wine en el cas dels vins originaris del Regne Unit.
* Vin de pays en el cas dels vins originaris de França, Luxemburg i la Vall d'Aosta.
* Vinho regional en el cas dels vins originaris de Portugal.
* Vino de la tierra en el cas dels vins originaris d'Espanya, etiquetats en català com a Vins de la terra.
* ονομασία κατά παράδοση ('denominació tradicional') o τοπικός οίνος ('vi de la terra') per als vins originaris de Grècia.

## Vins de la terra registrats

* Catalunya del Nord
** Vin de pays des Côtes Catalanes
** Vin de pays de la Côte Vermeille
** Vin de pays des Pyrénées-Orientales
* Illes Balears
** Vi de la terra Illes Balears
** Vi de la terra Mallorca
** Vi de la terra Serra de Tramuntana-Costa Nord
** Vi de la terra Illa de Menorca
** Vi de la terra Eivissa
** Vi de la terra de Formentera
* País Valencià
** Vi de la terra de Castelló
** Vi de la terra El Terrerazo

## Vegeu també

Distincions de qualitat o d'origen per a vins i begudes espirituoses:
* VQPRD
* Denominació d'origen
* Denominació d'origen qualificada
* Inidicació geogràfica de begudes espirituoses
# Vi de gel

El vi de gel, o vi de glaç, és un vi fet de raïm glaçat amb una forta concentració de sucre. La tècnica per aconseguir aquest raïm consisteix a deixar sobremadurar el raïm al cep, que no es cull fins que hi ha la primera glaçada. Quan es gela el gra, l'aigua s'expandeix i trenca la pellofa del raïm. Així, es perd més aigua i el sucre és més concentrat.
Els vins de gel tenen una riquesa i una persistència aromàtica extraordinàries gràcies a la seva concentració i a una aciditat fora del comú.
És una tècnica que es fa a les regions fredes on es cultiva la vinya, sobretot a Alemanya i França, i es fa amb varietats com el gewürztraminer i el riesling, i també amb chardonnay, cabernet franc o vidal (aquest al Canadà). A Catalunya s'ha assajat amb èxit en àrees de la DO Penedès. Els més reputats es troben a Alemanya, sobretot al llarg del Mosel·la, el Saar i el Ruwer. Tant els alemanys com els austríacs són coneguts amb el nom d'Eiswein. Són sovint molt cars (250 euros per botella).
El Quebec té també una bona reputació en aquest terreny. Al Canadà, on no són tan cars, se'n troben igualment a la Colúmbia Britànica i a Ontario, a l'àrea de Niagara-on-the-Lake, a la confluència del riu Niàgara amb el llac Ontario. Cal subratllar que existeix també la sidra de gel al Quebec.
# Vápeník

Vápeník és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1600.
# Vápenná

El Vápenná és una muntanya de 752,2 metres situada la serralada dels Petits Carpats, a Eslovàquia.
# Vladimir Gudelj

Vladimir "Vlado" Gudelj, nascut el 27 de novembre de 1966 a Trebinje, RFS de Iugoslàvia), és un ex jugador de futbol internacional iugoslau que va militar, entre altres clubs, en el Celta de Vigo on va arribar a ser màxim golejador de la Segona divisió del futbol espanyol. Actualment és el tercer màxim realitzador en la història del Celta de Vigo en Primera Divisió amb 68 gols, i el màxim del Celta en totes les categories amb 94 gols.

## Biografia

Es va formar en les categories inferiors del Velez Mostar. Allí va debutar en la màxima categoria del futbol balcànic l'any 1985 on romandria fins a l'any 1991. Passà a la lliga espanyola on va debutar el 13 de setembre de 1992 a Balaídos, en un Celta de Vigo - València CF, que va finalitzar en empat a zero.
Des de la seva arribada a Galícia, Vlado Gudelj ha esdevingut un dels millors jugadors de la història del club vigués. En el Celta ha estat màxim golejador de Segona Divisió en la temporada 1991-92. En Primera va ser el més golejador del seu equip en les temporades 1992-93, 1993-94, 1994-95, 1995-96 i 1996-97, sent, amb sis vegades, el jugador cèltic que més voltes s'ha proclamat més encertat de cara a porta.
Gudelj va finalitzar la seva carrera futbolística a la lliga espanyola jugant per a altre equip gallec: la Sociedad Deportiva Compostela, tornant així a la Segona Divisió que li va veure debutar 10 anys enrere. En les dues temporades que va jugar va marcar 9 gols en cadascuna, i fou el màxim golejador de l'equip compostel·là la temporada 2000-2001.

## Enllaços externs

* Fitxa de Vlado Gudelj
# Wales

«Wales» té aquests significats:
* Wales o Gal·les, nació al sud-oest de Gran Bretanya.
* Wales (Alaska), població dels Estats Units a l'estat d'Alaska.
* Wales (Dakota del Nord)
* Wales (Maine)
* Wales (Massachusetts), població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts.
* Wales (Utah)
* Wales (Wisconsin)
* Lake Wales, població dels Estats Units a l'estat de Florida.
* Jimmy Wales (Huntsville, Alabama, 1966), fundador de la Wikipedia.
* El bandoler Josey Wales, western de 1976.
# Walerà I de Limburg

Walerà I o Walram I II d'Arlon i I de Limburg, dit Udó, mort cap a 1082, va ser comte d'Arlon de 1052 a 1082, i comte de Lengau, rebatejat Limburg de 1065 a 1082. Sembla ser fill de Walram o Walerà, comte d'Arlon.
L'origen de la seva família és poc conegut. Era probablement fill de Walerà I d'Arlon i d'Adelaida o Adela de Lotaríngia (filla de Teodoric I duc d'Alta Lotaríngia), però no el va succeir segurament perquè era molt jove a la mort del seu pare (abans de 1032) i segurament la mare devia exercir la regència. Va rebre el comtat abans del 1052 sembla que conjuntament amb el seu germà Folc que hauria mort vers el 1078 (llavors Walerà fou comte únic). La consideració de Folc com a comte indivís amb el seu germà és incerta doncs no es coneixen molts casos d'indivisió a l'època i encara que Folc participa en les donacions és esmentat només com a comte a una carta de 1093 que seria apòcrifa, ja que esmenta als dos comtes quan se sap que Walerà havia mort el 1081 o 1082. En tot cas alguns historiadors dubten d'aquesta genealogia i el fan membre d'una branca col·lateral dels comtes de les Ardenes o sigui de la casa de les Ardenes.
Es va casar amb Juta, filla de Frederic de Luxemburg, duc de Baixa Lotaríngia i de Gerberga de Boulogne, que li donarà com a fill a:
Aquest matrimoni li va aportar en dot el comtat del Len o de Lengau, un antic districte del Comtat de Lieja. Walerà es va instal·lar en aquesta terra, i va fer construir un castell que va designar com a Lenburg derivat a Limburg. Aquest castell i la ciutat que el va envoltar, van esdevenir la capital del comtat de Lengau, que va prendre llavors el nom de comtat de Limburg. El castell va ser la seva residència i en endavant el comtat d'Arlon i el de Limburg van quedar units de fet. Va ser igualment protector (procurador o abat laic) de l'abadia de Saint-Trond, dependent del bisbat de Metz, que el seu sogre ja havia tingut; aquest càrrec Walerà el va transmetre als seus descendents.

## Referències

* Genealogia
* Genealogia de la casa de Limburg
* Dictionaire de Biographie de Belgie, pàgs 48-49, Waleran I dit Udon