OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Temporada 1932-1933 de l'EC Granollers

Només tres temporades va necessitar el Granollers Sport Club a la Segona Categoria del Campionat de Catalunya per ficar-se entre els grans i pujar a la Primera Categoria. Quart classificat a la fase prèvia i primer a la fase final, aconseguí guanyar el decisiu partit de desempat contra l'Iluro de Mataró, una victòria que l'acreditava per primer cop com a campió de Catalunya de Segona Categoria. Posteriorment, en el Torneig de Promoció, aconseguiria una de les tres places d'ascens.

## Fets destacats

1933
* 12 de març: al camp del Terrassa, l'equip es proclama campió de Segona Categoria Preferent en vèncer a la pròrroga l'Iluro per 3 a 2.
* 30 d'abril: en acabar la primera volta del Torneig de Promoció, després de finalitzat el partit Granollers-Reus, es feu acte d'entrega de les medalles d'or amb què la Federació Catalana premiava els campions de Segona Categoria.
* 17 de maig: mor el segon porter que va tenir el club, Esteve Bassas, conegut esportivament com a 'Blai', després d'una llarga malaltia.

## Plantilla

| Jugador PJ GM GE Mateu3137 Lladó312 Sala301 Argemí291 Rifé29 Lluch296 Colomer24 Carmona249 Guix249 Sans2118 Garí2010 Vila206 Torres125 Pérez4 Antich4 Miralles3 Vallribera31 Toll2 Pous1 6837 Notes Manca l'alineació de cinc jornades. No hi ha dades d'11 gols marcats. No hi ha dades de 15 gols encaixats. S'inclou la final amb l'Iluro. | Mateu Lladó Colomer Argemí Sala Rifé Lluch Garí Sans Carmona Guix Temporada 1932-1933: onze tipus | Altes Lluch (Catalunya) Colomer Guix (Júpiter) Sans Vila Torres Pérez Antich Vallribera (Poble Nou) Toll Pous Baixes Úbeda Canet (Terrassa) Aliart Rebollo Cuchi Costals Casanovas (Terrassa) |

## Calendari

| Grup Vallès 1a volta2a volta 3-1GranollersIluro2-3 1-3Sant CugatGranollers1-2 7-2GranollersAthletic1-2 4-0GironaGranollers1-3 3-2TerrassaGranollers1-3 2-0ManresaGranollers3-2 2-2GranollersRipollet5-1 Posició J G E P GF GC DG Punts 4t147163527815 | Fase Final 1a volta2a volta 5-1GranollersGimnàstic3-0 0-2HortaGranollers(n/p) 2-0GranollersSantboià1-0 3-2ReusGranollers1-2 Posició J G E P GF GC DG Punts 1r87011751214 FinalCamp del Terrassa Granollers3-2Iluro | Torneig de Promoció 1a volta2a volta 0-2MartinencGranollers1-2 1-1GranollersGirona2-4 2-4IluroGranollers1-2 3-0GranollersSants0-1 5-1BadalonaGranollers0-5 0-0ManresaGranollers0-1 3-0GranollersReus1-5 Posició J G E P GF GC DG Punts 2n148242720718 |

### Nota

* (n/p) — Per incompareixença de l'Horta, els punts foren assignats al Granollers.

## Referències

* ↑ http://hemeroteca.lavanguardia.es/preview/1933/03/14/pagina-19/33177650/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1933/03/13/pagina-4/612451/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1933/05/03/pagina-4/619893/pdf.html
* ↑ La Gralla. Granollers, Any XIII n.601 p.3 (21 de maig de 1933)
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1933/02/23/pagina-2/612396/pdf.html

## Bibliografia

* Hemeroteca La Vanguardia
* Hemeroteca Mundo Deportivo Arxivat 2009-11-18 a Wayback Machine.
# Teorema de probabilitats totals

El Teorema de probabilitats totals afirma el següent:
Considerem un espai de probabilitats $(\Omega ,{\mathcal {A}},\mathbb {P} )$ i sigui $A_{1},A_{2},...,A_{n},\dots$ una partició (finita o infinit numerable) de $\Omega$ en esdeveniments que tenen probabilitat diferent de zero:
* $\Omega =\bigcup _{n}A_{n}.$
* ${\text{Per tot }}n,\ A_{n}\in {\mathcal {A}}.$
* Si $n\neq m$, $A_{n}\cap A_{m}=\emptyset$
* ${\text{Per tot }}n,\ \mathbb {P} (A_{n})>0.$
Sigui $B$ un esdeveniment qualsevol. Aleshores,
    $\mathbb {P} (B)=\sum _{n}\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})\,\mathbb {P} (A_{n}),$on $\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})$ és la probabilitat de $B$ condicionada per $A_{n}$.

### Demostració

$\mathbb {P} (B)=\mathbb {P} (B\cap \Omega )=\mathbb {P} {\BigB\cap {\big\bigcup _{n}A_{n}{\big )}{\Big )}=\mathbb {P} {\Big\bigcup _{n}{\bigB\cap A_{n}{\big )}{\Big )}=\sum _{n}\mathbb {P} {\bigB\cap A_{n}{\big )}=\sum _{n}\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})\,\mathbb {P} (A_{n}).$

## Una versió per probabilitats condicionades

Considerem ara una partició finita o numerable d'un esdeveniment $A$ : $A=\bigcup _{n}A_{n}$ amb les mateixes condicions 2, 3 i 4 d'abans. Aleshores $\mathbb {P} (B\,|\,A)=\sum _{n}\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})\,\mathbb {P} (A_{n}\,|\,A).\qquad (1)$Prova: Raonant com a la demostració anterior,
$\mathbb {P} (B\cap A)=\mathbb {P} {\BigB\cap {\big\bigcup _{n}A_{n}{\big )}{\Big )}=\sum _{n}\mathbb {P} (B\cap A_{n})=\sum _{n}\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})\,\mathbb {P} (A_{n}),$
Però com que $A_{n}=A_{n}\cap A,$ $\mathbb {P} (A_{n})=\mathbb {P} (A_{n}\cap A)=\mathbb {P} (A_{n}\,|\,A)\,\mathbb {P} (A).$Llavors, $\mathbb {P} (B\cap A)=\sum _{n}\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})\,\mathbb {P} (A_{n}\,|\,A)\,\mathbb {P} (A),$
d'on surt la fórmula (1).
Observació. Si totes les probabilitats $\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})$ són iguals, posem $\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})=C$, llavors també P(B|A)=C.{\textstyle \mathbb {P} (B\, |\, A)=C.} En efecte, aplicant la fórmula (1), $\mathbb {P} (B\,|\,A)=\sum _{n}\mathbb {P} (B\,|\,A_{n})\,\mathbb {P} (A_{n}\,|\,A)=C\sum _{n}\mathbb {P} (A_{n}\,|\,A)=C.$
La versió del teorema per probabilitats condicionades permet reduir el càlcul de $\mathbb {P} (B|A)\$ al de les probabilitats $\ \mathbb {P} (B\,|\,A_{n}),\$que a vegades és més fàcil, ja que l'esdeveniment $A_{n}$, sent més petit que l'esdeveniment $A$, ofereix informació més precisa, i facilita la predicció (pronòstic = càlcul de probabilitat condicional). Això passa sovint quan s'estudien dues cadenes de Markov, on una és la imatge de l'altra. La demostració de la propietat de Markov per als processos de Galton-Watson n'és un exemple.

## Referències

* ↑ Lai Chung, Kai.. Teoría elemental de la probabilidad y de los procesos estocásticos. Barcelona: Reverté, 1983, p.138. ISBN 84-291-5049-8.
# The Anti-Patiks

The Anti-Patiks es un grup de música punk rock en català format a Terrassa el 2009, dissolt al 2017 després d'un darrer concert a Razzmatazz i reunit de nou el 2022 amb la publicació del disc Mai més res.
Energia, agressivitat i crítica social són alguns dels trets característics del grup que entén el punk rock com un estil de vida: «estar en guerra amb les coses, amb un mateix». En els seus concerts sovint es realitza una acció artística anomenada Espatagó en què es trenquen CD de música pop de grups com Manel o La Pegatina com a crítica satírica al sistema de la industria musical catalana.
El 2022, la publicació de Mai més res va suposar un retorn temporal als escenaris amb un disc amb les habituals lletres àcides en cançons com «Idiotes», «Sense vida» o «Pol·lució» i una portada on hi surten alguns «herois de Catalunya» (Ada Colau, Josep Maria Mainat, Pilar Rahola, Miquel Iceta, Josep Cuní...) amb els ulls tapats.

## Membres

* Oriol «Uri» Puig: veu i guitarra
* Marc Escribano: guitarra
* Xavi Escribano: bateria
* Víctor «Vic Duckens» Al-llasit: baix

## Discografia

* Mauthausen Vallès (EP, 2011)
* No estem bé (EP, 2012)
* Frenético / Sempre tindrem problemes (compartit amb Encefálika FM, 2013)
* Milícia del punk rock (Leitmotiv Management, 2014)
* Comptes vells, baralles noves (Propaganda pel fet!, 2015)
* Fent el préssec (senzill, 2015)
* Déu salvi l'Artur Mas (senzill, 2015)
* Només el punk rock em fa Feliç (EP, Propaganda pel fet!, 2016)
* Les pitjors cançons del punk rock català (recopilatori, Tropical Riot Music, 2019)
* Mai més res (Tropical Riot Music, 2022)

## Referències

* ↑ «Punk rock amb els The Anti-Patiks». Catalunya Ràdio, 25-09-2016. [Consulta: 8 febrer 2020].
* ↑ «Entrevista a The Anti-Patiks». Manerasdevivir.com, 01-11-2011.
* ↑ «The Anti-Patiks al Razzmatazz 3 de Barcelona». [Consulta: 8 febrer 2020].
* 1 2 Amat, Carles. «Entrevista a Ori Puig y Marc Escribano, vocalista y guitarrista de The Anti-Patiks: 'Teníamos el gusanillo de volver'». Science of Noise, 25-05-2022. [Consulta: 16 juliol 2022].
* 1 2 Perelló, Helena. «The Anti-Patiks. La felicitat de l’autodestrucció». La Tornada. [Consulta: 16 juliol 2022].
* ↑ Ferrer, Marc. «Sempre ens ha molat molt criticar el mainstream musical català». El Nacional, 03-06-2022. [Consulta: 21 setembre 2024].
* ↑ «The Anti-Patiks - Només el punk rock em fa feliç». Enderrock, 25-05-2016. [Consulta: 8 febrer 2020].
* ↑ «The Anti-Patiks estrenan el vídeo de "Només el Punk Rock em fa feliç"». Mondo Sonoro, 05-05-2016. [Consulta: 8 febrer 2020].
* ↑ Amat, Carles. «The Anti-Patiks presentan su nuevo álbum por todo lo alto» (en castellà). Science of Noise, 17-05-2022. [Consulta: 16 juliol 2022].

## Enllaços externs

* És l'hora dels adéus (darrer concert @ Razzmatazz)
# The Ark

The Ark és una banda sueca de rock formada l'any 1991 a prop de la ciutat de Växjö, Suècia.
El març de 2007 es van proclamar guanyadors del Melodifestivalen amb la cançó The Worrying Kind. Per tant, van ser els representants de Suècia en el Festival de la Cançó d'Eurovisió 2007, on van finalitzar en la 18a posició entre 24 participants.

## Integrants

* Ola Salo (veu i piano)
* Mikael Jepson (guitarra i cor)
* Martin Axén (guitarra i cor)
* Leari Ljungberg (baix i cor)
* Sylvester Schlegel (bateria i cor)
* Jens Andersson (piano i cor)

## Discografia
### Àlbums

* 2000 - We Are The Ark
** Pos. #1 SE
** Vendes Suècia: 80.000 (Platí)
* 2002 - In Lust We Trust
** Pos. #1 SE, #18 NO
** Vendes Suècia: 40.000 (Or)
* 2004 - State of The Ark
** Pos. #1 SE, #8 FI
** Vendes Suècia: 30.000 (Or)
* 2007 - Prayer for the Weekend
** Pos. #1 SE, #3 FI
** Vendes Suècia: 60.000 (Platí)

### EPs

* The Ark - 1996

### Senzills

* Let Your Body Decide - 2000
* It takes a Fool to Remain Sane - 2000
* Echo Chamber - 2000
* Joy Surrender - 2001
* Let Your Body Decide - 2001
* Calleth You, Cometh I - 2002
* Father of a son - 2002
* Tell me This night is Over - 2002
* Disease - 2003
* One of us is gonna die young - 2004
* Clamour for Glamour - 2005
* Trust is shareware - 2005
* Absolutely No Decorum - 2007
* The Worrying Kind - 2007 #1 Suècia

## Referències

* ↑ «The Ark band» (en anglès). [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ «The Ark Lyrics, Songs and Albums | Lyrics.com». [Consulta: 9 gener 2022].

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2016-08-19 a Wayback Machine.
* Vídeo de la cançó "The worrying kind"
# Teofil·lina

La teofil·lina és un alcaloide de la família metilxantina, la mateixa a què pertanyen la cafeïna i la teobromina, estimulants del sistema nerviós central i broncodilatadors. Es troba de manera natural al te negre i al te verd. La teofil·lina és especialment diurètica: ajuda a l'eliminació de líquids a través de l'orina. Fon a 272 °C. El nom químic (IUPAC) és 1,3 dimetilxantina. El principal efecte és la dilatació general dels vasos perifèrics, broncodilatació (usada per tractar l'asma), estimulació del còrtex cerebral, sensació d'escalfor a la pell i pesadesa de cames i braços. En països industrialitzats, l'adveniment dels glucocorticoides per inhalació, els agonistes de receptors beta adrenèrgics i els fàrmacs modificadors de leucotriè han disminuït notablement l'amplitud de l'ús de la teofil·lina.

## Referències

* ↑ Mandal, Ananya. «Caffeine Pharmacology». Website Medical News.
* ↑ For Some Who Have Lost Their Sense Of Smell, A Once Popular Asthma Drug Could Help. Science Daily, American Physiological Society
* ↑ «A molecular mechanism of action of theophylline: Induction of histone deacetylase activity to decrease inflammatory gene expression». Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, vol. 99, 13, 2002, pàg. 8921–6. DOI: 10.1073/pnas.132556899. PMC: 124399. PMID: 12070353.
# The Lottery Man (pel·lícula de 1919)

The Lottery Man és una pel·lícula muda de la Paramount dirigida per James Cruze i protagonitzada per Wallace Reid i Wanda Hawley. Basada l'obra de teatre homònima de Rida Johnson Young, la pel·lícula es va estrenar el 12 d'octubre de 1919.

## Argument

Foxhall Peyton, propietari d'un diari, deixa a contracor cinc-cents dòlars al seu amic de la universitat i periodista Jack Wright a canvi que escrigui una història que permeti augmentar la difusió del diari. Jack perd els diners a la borsa i per recuperar-los crea una loteria en què el premi per a la dona amb el bitllet guanyador serà ell per com a marit. Mentre centenars de dones de tota condició compren butlletes, Jack s'enamora de Helen Heyer, la cosina de Foxhall per lo que intenta cancel·lar la loteria. No ho aconsegueix i Helen s'assabenta del negoci per lo que el deixa pensant que només actua per diners. Lizzie Roberts, una vella criada, obté el premi, però Nora, la criada de Jack, demostra que Lizzie li va robar la butlleta. Com que Nora està enamorada del majordom de Jack, ven el bitllet a Jack per la meitat de la recaptació. Quan Jack troba Helen, la seva maleta s'obre de cop i mostra els centenars de butlletes que la noia havia arribat a comprar i ells dos acaben abraçant-se.

## Repartiment

* Wallace Reid (Jack Wright)
* Wanda Hawley (Helen Heyer)
* Harrison Ford (Foxhall Peyton)
* Fanny Midgley (Mrs. Wright)
* Sylvia Ashton (Mrs. Peyton)
* Caroline Rankin (Lizzie Roberts)
* Wilton Taylor (McGuire)
* Clarence Geldart (cap de negoci)
* Marcia Manon (Nora)
* Winifred Greenwood (Hewig Jensen)
* Fred Huntley (Hamilton)
* Tully Marshall
* Lila Lee
* Charles Stanton Ogle
* Virginia Foltz

## Referències

* ↑ «“The Lottery Man”». Motion Picture News, 25-10-1919, pàg. 3203.
* ↑ «Wallace Reid and Houdini in coming Paramount issues». Motion Picture News, 25-10-1919, pàg. 3174.
* ↑ «Advance information on all film releases». Motion Picture News, 04-10-1919, pàg. 2876.

## Enllaços externs

* The Lottery Man al catàleg de l'American Film Institute
# The Christian Science Monitor

The Christian Science Monitor ("El Monitor de la Ciència Cristiana") és un setmanari internacional que té la següent missió: "no fer mal a ningú, sinó beneir tota la humanitat ". Va ser creat el 1908 per Mary Baker Eddy, fundadora també de l'Església de Crist, Científic (també coneguda com a església de la Ciència Cristiana).
El periòdic no recorre a les agències de notícies per obtenir la informació. En el seu lloc, la publicació compta amb els seus propis corresponsals localitzats en 19 països arreu del món. Malgrat el seu nom, The Christian Science Monitor és un diari que s'ocupa d'esdeveniments actuals de tot el món. La publicació professa que el seu propòsit no és evangelitzar. Amb l'excepció d'un article religiós a la secció Articles on Christian Science, el diari publica notícies dels Estats Units i del món.
Ha rebut diversos Premis Pulitzer a l'excel·lència periodística. entre la seva plantilla de treballadors va figurar, entre 1997 i 2007, Clay Bennett, dibuixant de tires còmiques polítiques, i guanyador del Premi Pulitzer el 2002.

## Referències

* 1 2 «About the Monitor». The Christian Science Monitor. Arxivat de l'original el 2012-08-31. [Consulta: 10 juliol 2008].
* ↑ Premis Pulitzer rebuts per The Christian Science Monitor
# Tibor Tatai

Tibor Tatai (Gyöngyösfalu, 4 d'agost de 1944) és un piragüista en aigües tranquil·les hongarès, ja retirat, que va competir durant les dècades de 1960 i 1970.
El 1968 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Ciutat de Mèxic, on guanyà la medalla d'or en la prova del C-1, 1.000 metres del programa de piragüisme.
En el seu palmarès també destaquen dues medalles al Campionat del Món en aigües tranquil·les, d'or el 1970 i de plata el 1971. També guanyà una medalla de bronze al Campionat d'Europa de piragüisme en aigües tranquil·les de 1969. També guanyà tres campionats nacionals.
Una vegada retirat va exercir d'entrenador, entre d'altres, del campió olímpic Ferenc Novák entre 1982 i 1988.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Tibor Tatai». [Consulta: 9 abril 2024].
* ↑ Attila, Ághassi. «tatai tibor interjú» (en hongarès), 02-02-2016. [Consulta: 9 abril 2024].
* ↑ Károly, Jocha. «Legszívesebben gombászik a ma 70 éves Tatai Tibor» (en hongarès), 04-08-2014. [Consulta: 9 abril 2024].
# Tibor Nyilasi

Tibor Nyilasi va ser un destacat futbolista hongarès dels anys 70 i 80.
Nyilasi va néixer el 18 de gener del 1955 a Várpalota (Hongria). Signà pel Ferencvaros el 1972, club on va transcórrer la major part de la seva trajectòria pels camps de futbol. Fou traspassat a l'Austria Viena el 1983. Amb la selecció de futbol d'Hongria disputà 70 partits entre 1975 i 1985, marcant 32 gols. Representà el seu país a les fases finals de la Copa del Món de 1978 (on fou expulsat contra Argentina) i 1982. Un cop retirat fou entrenador del Ferencvaros.

## Trajectòria esportiva

* Ferencvaros: 1972-1983
* Austria Viena: 1983-1988
Tibor Nyilasi amb Àustria - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Hongria – Copa del Món de futbol 1978
1 Gujdár •
2 Török •
3 Kocsis •
4 J. Tóth •
5 Zombori •
6 Kereki •
7 Fazekas •
8 Nyilasi •
9 Törőcsik •
10 Pinter •
11 Várady •
12 Martos •
13 Csapó •
14 Bálint •
15 Rab •
16 Halász •
17 Pusztai •
18 Nagy •
19 A. Tóth •
20 Fülöp •
21 Mészáros •
22 Kovács •
Seleccionador: Baróti
Selecció de futbol d'Hongria – Copa del Món de futbol 1982
1 Mészáros •
2 Martos •
3 Bálint •
4 Tóth •
5 Müller •
6 Garaba •
7 Fazekas •
8 Nyilasi •
9 Törőcsik •
10 L. Kiss •
11 Pölöskei •
12 Szentes •
13 Rab •
14 Sallai •
15 Bodonyi •
16 Csongrádi •
17 Csapó •
18 Kerekes •
19 Varga •
20 Csuhay •
21 Katzirz •
22 I. Kiss •
Seleccionador: Mészöly :
# Torre de les Viles

La Torre de les Viles és una obra de Rupit i Pruit (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Torre de planta quadrada coberta a quatre vessants amb una torreta al centre, de secció quadrada i coberta a quatre vessants. Al centre de la façana, que mira vers la carretera d'Olot, s'eleva un capcer triangular, al davant del portal hi ha una balustrada a la qual s'accedeix mitjançant uns graons de pedra. Les obertures són de forma rectangular. Consta de planta baixa i dos pisos, els quals són marcats amb impostes de totxo. A la part posterior hi ha tres portals d'arc de mig punt. És construïda en lleves de pedra sense polir, totxo, ciment i els teulats són decorats amb fusta.

## Història

Aquesta torre forma part del patrimoni de les Viles i per les característiques constructives es pot datar com un edifici del segle xix o de principis del XX. Els propietaris de les Viles conserven documentació des del segle XII; aquest conjunt de cases arribà a tenir nou masoveries. Els llinatges de les Viles unificades seguí sense interrupció d'hereu a hereu fins al 1860, moment en què la pubilla del mas va contraure matrimoni amb Marià Bojons de Sala i de Tortadès, a la mort del qual la viuda es casà amb Joan Fatjó i Borrell. Així es va perdre temporalment el cognom del llinatge fins que l'any 1949 amb motiu del Centenari de Balmes, que va morir a la casa Bojons de Vic, el general Franco s'instal·là en aquesta casa i concedí el privilegi a la família de poder ostentar, en el seu cognom, el nom compost de Viles-Fatjó. L'hereu actual viu a la casa i continua les tasques de pagès.

## Referències

* 1 2 «Torre de les Viles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 setembre 2017].
# Titisee

El Titisee és un llac situat al sud de la Selva Negra, al Land de Baden-Württemberg, Alemanya. Té una superfície d'1,3 quilòmetres quadrats i una profunditat mitjana de 20 metres.
# Terrerola d'Athi

La terrerola d'Athi (Alaudala athensis) és una espècie d'ocell de la família dels alàudids (Alaudidae).

## Hàbitat i distribució

Terrenys oberts nus i praderies del sud i sud-est de Kenya i nord-est de Tanzània.
# Terrerola d'orelles negres

La terrerola d'orelles negres (Eremopterix australis) és una espècie d'ocell de la família dels alàudids (Alaudidae).

## Descripció

* Mascle marró fosc al dors i les ales i completament negre al cap i les parts inferiors.
* La femella és marró per sobre i clara amb ratlles fosques per la resta.

## Hàbitat i distribució

Habita zones àrides del sud de Namíbia i de Botswana i el nord-oest de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Terrerola d'orelles negres». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
* 1 2 PDF Fitxa d'Eremopterix australis a "The Atlas of Southern African Birds" Rev. 09/11/2013 (anglès)
# Can Jordà (Pont de Molins)

Can Jordà és un monument protegit com a bé cultural d'interès local del municipi de Pont de Molins (Alt Empordà).

## Descripció

Està situada dins del nucli urbà de la població de Pont de Molins, al bell mig del terme de Molins, conformant la façana de ponent de la plaça de la Constitució.
Edifici rehabilitat de planta rectangular, amb la coberta de teula de dues vessants i distribuït en planta baixa i dos pisos. La façana principal, orientada a la plaça, presenta un cos adossat a la planta baixa, cobert per una terrassa al pis, amb barana de ferro. Té dos portals d'accés d'arc rebaixat, amb el mateix emmarcament de carreus de pedra que presenta la resta del parament. Les obertures dels pisos superiors són totes rectangulars i amb els emmarcaments arrebossats. Les de la segona planta tenen sortida a quatre balcons exempts amb les llosanes motllurades i barana de ferro. La façana està rematada per una cornisa dentada. A la part posterior de la casa hi ha una construcció a manera de pont o passera sobre la carretera, que comunica l'eixida posterior amb l'horta, vora la Muga. Els porxos d'aquesta eixida són bastits en pedra de carreus escairats. L'interior de l'edifici presenta diverses estances cobertes per embigats de fusta. Al primer pis hi ha la sala central envoltada de cambres.
La construcció està arrebossada.

## Història

Ubicada al barri de Molins de dalt, representa el nucli originari del poble de Molins. El lloc de Molins, topònim que fa referència a la gran quantitat de molins que hi havia al poble, és documentat al segle X com una de les possessions del monestir de Sant Pere de Rodes. També apareix en una de les epístoles del papa Benet VII de l'any 974. Igualment, en un precepte de Lotari de l'any 982 es mencionen aquestes possessions a Villa Molinos.
El poble va formar part del municipi de Llers fins al segle xviii, sent la capella de santa Maria sufragània de la parròquia de Llers. Igualment, el castell de Molins formava part de la xarxa de castells de Llers que controlaven les fronteres del comtat de Besalú i Empúries.
El terme estava format pel mencionat nucli i masies disperses que aprofitaven els recursos hidràulics de la Muga i l'excel·lent via de comunicació que representava l'antic Camí de França, possiblement hereu del traçat de la Via Augusta romana. Aquest camí, a més, establia la frontera física entre els comtats de Besalú i Empúries.
Les cases conservades a Molins de Dalt, se'n pot fer una datació majoritàriament entre els segles XVII-XVIII.
En el cas de la casa pairal de Can Jordà, aquesta va ser construïda al segle xvii sobre les restes de les antigues cases d'època medieval que formaven el barri de Molins de Dalt. Segons el fons documental del COAC l'edifici va ser reformat al segle xix.
La família Jordà va ser un llinatge important de la comarca durant els segles xviii i xix.

## Referències

* «Can Jordà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 abril 2012].
# Estadi de la Copa del Món de Daejeon

L'Estadi de la Copa del Món de Daejeon (també conegut com a Purple Arena) és un estadi de futbol ubicat en la ciutat de Daejeon, a Corea del Sud.
És un dels estadis on es va disputar la Copa del Món de futbol 2002, jugant-se tres partits, dos de la primera fase i un de vuitens de final.

## Referències

* ↑ «Daejeon World Cup Stadium». doopedia.
* ↑ «World Cup 2002». rsssf.com. [Consulta: 1r febrer 2022].