OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Platja de La Escaladina

La platja de la Escaladina, també coneguda com «El Chao», és una platja situada en l'occident del Principat d'Astúries (Espanya), en el concejo de Valdés i pertany a la localitat de Barcia, dins de la Costa Occidental d'Astúries emmarcada a l'àrea coneguda com a Paisatge Protegit de la Costa Occidental d'Astúries. Estant catalogada com a Paisatge protegit, ZEPA i LIC.

## Descripción

Té forma de petxina, la longitud mitjana és d'aproximadament 200 m i una amplària mitjana d'uns 15 m. El seu entorn és rural, amb un grau d'urbanització i una perillositat alta. L'accés per als vianants és d'un km de longitud i és de fàcil recorregut. El jaç és palets i amb moltes roques. Té una espècie d'estuari anomenat «La Bañera» (per la forma que presenta) i que és molt adequat per al bany infantil. Durant la baixamar i a la zona més a l'oest apareix un pedrer conegut amb «El Carretón». Les activitats més recomanades són la pesca submarina i l'esportiva amb canya. Per al bany cal anar proveït de calçat adequat, ja que en el jaç afloren nombroses roques amb arestes molt afilades. També han de prendre's precaucions els dies en què hi ha fort marejada, ja que llavors el mar escombra tota la zona amb gran força.
Per accedir a aquesta platja cal arribar a la vila de Barcia i dirigir-se al baixador del tren. Des d'allí es pren un camí bastant estret que es dirigeix al nord i després de recórrer uns 900 m s'arriba a la platja. En aquesta hi ha una desembocadura fluvial i al poble proper de Barcellina hi ha unes cases de indianos; en el de Barcia està l'església parroquial de Sant Sebastià.

## Referències

* ↑ http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=538 Arxivat 2015-04-03 a Wayback Machine.
* ↑ SL, EuroWeb Media, «Playa de La Escaladina | Playas Valdés | Turismo Asturias» (en castellà). Turismo Asturias, 29-10-2017.
* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 68. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Platja de La Griega

La platja de La Griega, també coneguda com de La Cabaña del Mar, és la més propera a Colunga, capital del concejo del mateix nom, a la zona oriental del Principat d'Astúries (Espanya). El riu Colunga o Liberdón desemboca a la mateixa platja, descrivint un petit meandre i abocant les seves aigües en el Mar Cantàbric; al mateix temps que divideix la platja en dues.
Pertany a la Costa oriental d'Astúries.

## Característiques

* Longitud de 650 metres
* Accessos rodats
* Entorn residencial

## Serveis

* aparcament
* banys
* dutxes
* socorristes diari
* càmping
* restaurants

## Festes i altres actuacions relacionades

Al juliol durant les festes de Loreto se celebra una animada gira a la platja.

## Petjades de dinosaures

Recorregut des del panell fins a les petjades aprox. 600 m. A l'est de la platja, en els seus penya-segats es troba el famós i espectacular jaciment de petjades de dinosaure. Al costat del pont de la ria tenim un panell indicador, una senda d'uns centenars de metres i excavada en el vessant del pujol, ens portarà fins a les icnites, que apareixen aquí sobre un estrat calcari inclinat lleugerament en direcció al mar, van representar el pas de dinosaures quadrúpedes de grandària gegantesca (sauròpodes) que es desplaçaven sobre el que va ser una antiga llacuna costanera fangosa fa uns 150 milions d'anys.
Les enormes dimensions d'aquestes petjades, alguna de les quals arriben a aconseguir els 1,30 metres de diàmetre, permet que les hi pugui considerar entre les de major grandària descobertes fins al moment a tot el món.
En les seves proximitats, i sobre el mateix estrat calcari, apareixen altres petjades tridàctiles, més difícils d'identificar pels seus contorns difusos, que representen rastres de dinosaures bípedes de major grandària.

## Vegeu també

* Mancomunitat Comarca de la Sidra

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-04-03. [Consulta: 24 març 2015].
* ↑ del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana (en castellà). Nobel, 2013, p. 216. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Polevódino

Polevódino (en rus: Полеводино) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 4 habitants. Pertany al districte municipal de Mokroús.

## Referències

* ↑ «БОЛЬШАЯ САРАТОВСКАЯ ЭНЦИКЛОПЕДИЯ : Фёдоровский район : Ивановка». Arxivat de l'original el 2017-08-18.
* ↑ «Карта Новоузенского уезда Самарской губернии 1890 года». Arxivat de l'original el 2017-08-18.
# Poliani

Poliani (en rus: Поляны) és un poble (un possiólok) del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 284 habitants. Pertany al districte rural de Dalnerétxenski.

## Referències

* ↑ Законодательное собрание Приморского края. Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
# Poropuntius heterolepidotus

Poropuntius heterolepidotus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 13,8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la conca del riu Salween (Tailàndia).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Roberts, T. R., 1998. Review of the tropical Asian cyprinid fish genus Poropuntius, with descriptions of new species and trophic morphs. Nat. Hist. Bull. Siam Soc. 46:105-135.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Potència pic

La potència pic d'un element fotovoltaic, es defineix com la màxima potència elèctrica que aquest pot generar sota les següents condicions estàndards de mesura:
* Radiació: 1000W / m²
* Temperatura: 25 °C
* AM: 1.5
AM o Massa d'aire, és una mesura de la distància que recorre la radiació en travessar l'atmosfera i que varia segons l'angle d'incidència, i θ l'angle d'incidència del raig del Sol a la vertical del lloc, d'acord amb la següent fórmula:
    $AM={\frac {1}{cos(\theta )}}$
A diferència del que es creu, no és la màxima potència que és capaç de generar el Panell fotovoltaic, si les condicions estàndard són superades, amb una radiància major, per exemple, el panell podrà generar més potència que la potència pic.

## Vegeu també

* Panell fotovoltaic
# Ramon Usó i Guerola

Ramon Usó i Guerola (Borriana, 1965 – 2021) fou un fotògraf i fotoperiodista valencià que va conrear múltiples gèneres: retrat, fotografia artística, reportatges, publicitat i fotografia de viatge. Va realitzar les fotografies dels llibres gastronòmics La memòria del sabor i El rebost perfecte. La cuina de Miquel Barrera, ambdós de l'escriptor Joan Garí, amb qui també va publicar molts reportatges de viatges arreu del món (L'Havana, Istanbul, Jerusalem, Amsterdam, Txernòbil...) per als diaris Ara, El País i Público, entre d'altres.
Fou membre de l'Associació de Fotògrafs Professionals de València, de la Federación Española de Profesionales de la Fotografía y de la Imagen i de la Federation of European Professional Photographers. Va morir en juny de 2021 a 55 anys a causa d'una malatia sobtada.

## Referències

* ↑ «‘La memòria del sabor’ de Joan Garí». Diari la Veu.
* ↑ Sabater, Toni. «Joan Garí i Miquel Barrera: el tàndem perfecte» (en castellà). valenciaplaza.com, 31-07-2018. [Consulta: 29 octubre 2018].
* ↑ «Mentre parlem, la història treballa». [Consulta: 29 desembre 2022].
* ↑ Pitarch, María «Joan Garí: “Si no sabes ver lo que tienes a tu alrededor, es inútil que te vayas a la Antártida”». El País, 02-01-2022.
* ↑ Herreras, Laura «Ramon Usó, el perfil més heterogeni i humà que ha conegut Borriana». elperiodic.com, 11-06-2021.
* ↑ Fabián, Rafael «Burriana está de luto por Ramón Usó, premiado fotógrafo y hombre para todo en el baloncesto local». elperiodicomediterraneo.com, 09-06-2021.
# Josep Borràs

Josep Borràs és el nom dels següents personatges:
* Josep Borràs i Anglada (Maó, 1931), cuiner menorquí
* Josep Borràs i de Bofarull (Reus 1784 - Manila 1845) Comerciant i cònsol
* Josep Borràs i Gené (Vilanova de la Barca, 1943), polític català
* Josep Borràs i Messeguer (Reus, 1893), comerciant i polític
* Josep Borràs i Roca (Terrassa, 1958), fagotista i director de l'ESMUC
* Josep M. Borràs Sardà (Reus 1842 - 1904) polític i alcalde de Reus
# Mel·lífer de Taliabu

El mel·lífer de Taliabu (Myzomela wahe) és un ocell de la família dels melifàgids (Meliphagidae).
Habita els boscos de l'illa de Taliabu, a les illes Sula, a l'est de Sulawesi.
Es tracta d'una espècie de recent descripció.

## Referències

* ↑ FE Rheindt, DM Prawiradilaga, H Ashari, Suparno, CY Gwee, GWX Lee, MY Wu i NSR Ng. 2020a. A lost world in Wallacea: Description of a montane archipelagic avifauna. Science 367, 167–170.
# Embassament d'Alarcón

L'embassament d'Alarcón és una obra d'enginyeria hidroelèctrica construïda en el curs alt del riu Xúquer. Està situat a 6 km de la localitat d'Alarcón, a la província de Conca (Castella-la Manxa, Espanya).
La capacitat de l'embassament és d'1.112 hm³ i abasta una superfície de 6.840 ha, que arreplega una conca de 3.000 km². Així mateix compta amb una central de producció d'energia elèctrica amb una potència instal·lada de 281.000 kW.
Es troba dins dels termes municipals (d'est a oest) d'Alarcón, Olmedilla de Alarcón, Tébar, Cañada Juncosa, Buenache de Alarcón, Honrubia, Torrubia del Castillo, Hontecillas, Valverde del Júcar, Castillo de Garcimuñoz, Villaverde y Pasaconsol, La Almarcha, Belmontejo i Olivares de Júcar. En la cua d'aquest pantà se situa el canal de transvasament Tajo-Segura, on es barregen les seues aigües amb les del Xúquer.
Es va iniciar la seua construcció en 1942 per iniciativa dels regants valencians per a regular el curs del riu, fonamental per al reg de la província de València, i se n'acabaren les obres en 1970. La construcció va anegar un poble situat a la riba del riu, Gascas, les restes del qual (el traçat dels carrers i dels murs, i un mur de pedra amb un arc) es descobreixen quan baixa el nivell de l'aigua.

## Enllaços externs

* Estat de l'Embassament d'Alarcón (castellà)
* Fitxa de la Societat Espanyola de Preses i Embassaments (castellà)
# Ferchar mac Connaid

Ferchar mac Connaid, o Ferchar I, va ser rei dels escots de Dál Riata del 637 al 650 (?).

## Regnat

Ferchar era fill de Connad Cerr a qui el Duan Albanach concedeix un regnat de 16 anys.
De fet, sembla que va ser elegit rei de Dál Riata després de la derrota de Domnall Brecc a la batalla de Magh Rath a l'Ulster el 637. Els dos sobirans van governar conjuntament, Ferchar potser sobre la part irlandesa del regne i sobre les illes. Va romandre únic sobirà després de la derrota final i la mort de Domnal Brecc el 642. Aleshores, els Annals irlandesos registren:
* 649 una guerra entre els descendents d'Áedán i un Garthnaidh mac Accidan que podria haver estat un picte.
* 650 la mort de Cathusasch mac Domnal Brecc en combat a Irlanda.
La mort de Ferchar mac Connaid no consta als Annals d'Ulster fins a l'any 694, fet que sembla estar lligat a un error d'un copista perquè aquesta data és massa tardana en relació a la desaparició dels seus successors.

## Referències

* ↑ Anderson, 2011, p. 153.
* ↑ Annals d'Ulster, AU 637.1.
* ↑ Annals d'Ulster, AU 642.1.
* ↑ Annals d'Ulster, AU 649.4.
* ↑ Annals d'Ulster, AU 650.3.
* ↑ Annals d'Ulster, AU 694.5.

## Bibliografia

* Anderson, M. O.. Kings and Kingship in Early Scotland (llibre). John Donald, 2011. ISBN 9781906566302.
# Gego

Gertrude Goldschmidt, coneguda com a Gego (Hamburg, Alemanya, 1912–Caracas, Veneçuela, 1994), va ser una artista d'origen jueu obligada a deixar Alemanya un any després de llicenciar-se en Arquitectura i Enginyeria a la Universitat Tècnica de Stuttgart, l'any 1939 amb l'inici de la Segona Guerra Mundial. Va emigrar a Veneçuela, on va rebre un contracte i visat per treballar (més tard aconseguiria la nacionalitat veneçolana) com a arquitecta i dissenyadora industrial independent. Es va establir a Caracas i va obrir un estudi de disseny de mobles.
Gego va dir que mai no es va veure a si mateixa com a artista; però l'any 1953 va començar a crear obres artístiques animada pel seu company, el pintor Gerd Leufert. Gego va fer molts viatges a Europa i els Estats Units, i va viure a Nova York els anys 1960 i 1963. Durant aquest temps, la seva obra va ser col·leccionada per institucions com ara el MoMA i la Biblioteca Pública de Nova York. Ha estat objecte d'exposició al Museu de la Fundació Serralves de Porto (2006) i al MACBA (2006–2007).

## Referències

* ↑ Diccionario biográfico de las artes visuales en Venezuela ( PDF) (en castellà). Caracas: Fundación Galería de Arte Nacional, 2005, p. 512-515. ISBN 980-6420-18-7.
* ↑ Frigeri, Flavia. Mujeres Artistas (en castellà). 08017 Barcelona: Blume, 2019, p. 176. ISBN 978-84-17492-90-8.
* ↑ «Gego». web. MACBA. [Consulta: 24 abril 2015].
# Kaspar von Stieler

Kaspar von Stieler (Erfurt, 1632 — 1707) va ser un escriptor i lingüista en alemany que treballà com a secretari en diverses corts i administracions. Va escriure especialment poesia romàntica i dramàtica, relacionada amb la seva experiència militar durant la Guerra dels Trenta Anys. L'any 1617 va esdevenir membre de l'Acadèmia de la Llengua Alemanya. Va publicar Der Teutscher Sprache Stammbaum und Wortwachs, oder Teutscher Sprachschatz (‘L'arbre genealògic de la llengua alemanya i la seva evolució, o lèxic alemany’, 1691).

## Referències

* ↑ «Kaspar von Stieler». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Júpiter LII

Júpiter LII (designació provisional S/2010 J 2) és un satèl·lit natural de Júpiter. Fou descobert per Christian Veillet el 8 de setembre de 2010 i anunciat el 2011.
Té 1 km de diàmetre, i orbita Júpiter a una distància mitjana de 20 307 150 km en 588,1 dies, amb una excentricitat de 0,307 i una inclinació de 150,4°. Té una òrbita retrògrada, és a dir, el satèl·lit es mou en direcció oposada a la rotació del planeta Júpiter.

## Referències

* ↑ URL de la referència: https://ssd.jpl.nasa.gov/?sat_phys_par. Data de consulta: 5 setembre 2020.
* ↑ «MPEC 2011-L06: S/2010 J 1 i S/2010 J 2», 01-06-2011.(anglès)
* ↑ «Jupiter's Known Satellites».(anglès)
# Journal of the Horticultural Society of London

Journal of the Horticultural Society of London, (abreujat J. Hort. Soc. London, va ser una revista amb il·lustracions i descripcions botàniques que va ser editada a Londres per la Reial Societat d'Horticultura. Es van publicar 9 números, un per any, en els anys 1846-1855. Va ser reemplaçada per Journal of the Royal Horticultural Society.

## Referències

* ↑ A Tropicos
* ↑ A www.biodiversitylibrary.org

## Enllaços externs

* Descripció a IPNI
# Journaling file system

El journaling és un mecanisme pel qual un sistema informàtic pot implementar transaccions. També se'l coneix com a "registre diari".
Es basa a portar un journal o registre de diari en què s'emmagatzema la informació necessària per restablir les dades afectades per la transacció en cas que aquesta falli.
El procediment és bàsicament el següent:
* Es bloquegen les estructures de dades afectades per la transacció perquè cap altre procés pugui modificar mentre dura la transacció.
* Es reserva un recurs per emmagatzemar el journal. En general solen ser uns blocs de disc, de manera que si el sistema s'atura de forma abrupta (tall elèctric, avaria, fallada del sistema operatiu...) el journal segueixi la després reiniciat el sistema.
* S'efectuen una a una les modificacions en l'estructura de dades. Per a cadascuna:
** S'apunta al journal com desfer la modificació i s'assegura que aquesta informació s'escriu físicament en el disc.
** Es realitza la modificació.
* Si en qualsevol moment es vol cancel·lar la transacció es desfan els canvis 1 a 1 llegint-los i esborrant-los del journal.
* Si tot ha anat bé, s'esborra el journal i es desbloquegen les estructures de dades afectades.
Les aplicacions més freqüents dels sistemes d' journaling s'usen per implementar transaccions de sistemes de bases de dades i, més recentment, per evitar la corrupció de les estructures de dades en què es basen els sistemes de fitxers moderns.
En el cas concret dels sistemes de fitxers, el journaling se sol limitar a les operacions que afecten les estructures que mantenen informació sobre:
* Estructures de directori.
* Blocs lliures de disc.
* Descriptors d'arxiu (mida, data de modificació ...)
El fet que no se solga implementar el journaling de les dades concretes d'un arxiu sol no tenir importància, ja que el que persegueix el journaling de sistemes de fitxers és evitar els enutjosos i llargs revisions de disc que efectuen els sistemes en apagar bruscament, ja que en carregar només haurà desfer el journal per tenir un sistema coherent de nou.

## Sistemes de fitxers amb journaling

* Ext3 de Linux
* Ext4 de Linux
* NTFS de Windows NT
* ReiserFS de Linux
* Reiser4 de Linux
* UFS de SUN Solaris
* XFS de IRIX i Linux
* JFS de Linux, OS/2 i AIX
* HFS + de Mac OS X
* VMFS-3 de VMware
* Smart File System de AmigaOS

## Referències

* ↑ Jones, M Tim. «Anatomy of Linux journaling file systems». IBM DeveloperWorks, 04-06-2008. [Consulta: 13 abril 2009].
# Kamienka (Humenné)

* No s'ha de confondre amb Kamienka (Stará Ľubovňa).
Kamienka és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1451.
# Kamigyō

Kamigyō (上京区, Kamigyō-ku) és un dels onze districtes de la ciutat de Kyoto, a la prefectura del mateix nom, al Japó. El seu nom, traduït al català vol dir "damunt de la capital" o "sobre la capital", amb els kanjis d'amunt (上) i capital (京), fent referència a la seua ubicació geogràfica durant el període com a capital imperial del Japó.

## Geografia

El districte de Kamigyō es troba al centre de l'actual municipi de Kyoto, però abans suposava el nord de l'antiga capital imperial, per això el seu nom: "Kami" (上): amunt, "gyō" (上): capital. El riu Kamo flueix i passa pel límit oriental del districte. Al districte es troben edificis de notable importància com el de l'Assemblea Prefectural de Kyoto, el centre prefectural per a les arts i la cultura o el consulat general del Perú al Japó.

### Barris

* Seiitsu (成逸)
* Muromachi (室町)
* Kenryū (乾隆)
* Nishijin (西陣)
* Shōran (翔鸞)
* Karaku (嘉楽)
* Tōen (桃薗)
* Ogawa (小川)
* Kyōgoku (京極)
* Ninna (仁和)
* Seishin (正親)
* Juraku (聚楽)
* Chūritsu (中立)
* Demizu (出水)
* Taiken (待賢)
* Shigeno (滋野)
* Kasuga (春日)

## Història

En el passat, durant l'època de Kyoto com a capital imperial del Japó, aquesta zona era el districte residencial de la noblesa i les classes més poderoses. Actualment, hi podem trobar monuments com el Palau Imperial de Kyoto, els santuaris xintoistes de Kitano i de Seimei o algunes escoles de la cerimònia del te com l'urasenke o l'omotesenke. Kamigyō és un dels districtes originals de la ciutat fundat el 1879, tot i que ha patit escissions com les dels districtes de Higashiyama, Sakyō, Nakagyō (actual centre de la ciutat) i Kita.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 |
| n/a | n/a | n/a | n/a | 148.427 | 124.456 | 99.262 |
| 1990 | 2000 | 2010 | 2020 | 2030 | 2040 | 2050 |
| 87.861 | 84.187 | 83.264 | 83.350 | - | - | - |

## Transport
### Ferrocarril

* Metro de Kyoto
** Kuramaguchi - Imadegawa
* Ferrocarril Elèctric de Kyoto-Fukui (Keifuku)
Tot i que al districte no n'hi ha cap parada d'aquesta companyia, a la contornada existeixen. Des del 1925 fins al 1958, al districte hi hagué una estació d'aquesta companyia: l'estació de Kitano.

## Referències

* ↑ https://map.yahoo.co.jp/address?ac=26102
* ↑ Statistics Bureau of Japan
# Jovice

Jovice és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1352.

## Viles agermanades

* Sáta, Hongria
* Sződliget, Hongria
* Vadna, Hongria
# Kenny Acheson

Kenneth Henry Acheson va ser un pilot de curses automobilístiques britànic que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 27 de novembre del 1957 a Cookstown, Irlanda del Nord.

## A la F1

Kenny Acheson va debutar a la novena cursa de la temporada 1983 (la 34a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 22 de maig16 de juliol del 1983 el G.P. de Gran Bretanya al circuit de Silverstone.
Va participar en un total de deu curses puntuables pel campionat de la F1, disputades en dues temporades no consecutives (1983 i 1985), aconseguint una dotzena posició com millor classificació en una cursa i no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Posició | Punts |
| 1983 | RAM Automotive Team March | March-RAM | Cosworth | BRA | E.USA | FRA | SMR | MON | BEL | E.USA | CAN | GBR NVQ | ALE NVQ | AUT NVQ | HOL NVQ | ITA NVQ | EUR NVQ | SUD 12 | | - | 0 |
| 1985 | Skoal Bandit RAM F1 Team | RAM | Hart | BRA | POR | SMR | MON | CAN | E.USA | FRA | GBR | ALE | AUT Ret | HOL NVQ | ITA Ret | BEL | EUR | RSA | AUS | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 10 (3) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Kelseyville

Kelseyville és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 2.928 habitants i segons el cens del 2010 tenia 3.353 habitants. Dins de Califòrnia, s'ubica en el Comtat de Lake.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kelseyville tenia 2.928 habitants, 1.095 habitatges, i 724 famílies. La densitat de població era de 350 habitants/km².
Dels 1.095 habitatges en un 33,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,9% hi vivien parelles casades, en un 14,8% dones solteres, i en un 33,8% no eren unitats familiars. En el 27,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,24.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,4% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 20,6% de 45 a 60 i un 16,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.363 $ i la renda mediana per família de 28.958 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.758 $ mentre que les dones 20.036 $. La renda per capita de la població era de 15.651 $. Entorn del 12,8% de les famílies i el 15,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 (anglès) «American FactFinder» (edició del 2010). Oficina del Cens dels Estats Units. [Consulta: 10/10/2011.]
* 1 2 3 4 «Fact Sheet- Kelseyville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kelseyville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].

## Vegeu també

* Comtat de Lake (Califòrnia)
* Finley (Califòrnia)
* Soda Bay
* Clear Lake (Califòrnia)

## Enllaços externs

* (anglès) Perfil comunitari de Kelseyville
* (anglès) Guia turística de Kelseyville Arxivat 2009-05-15 a Wayback Machine.