OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Medalla Commemorativa de l'Avenç cap a l'Adhesió de Letònia a l'OTAN

La Medalla Commemorativa de l'Avenç cap a l'Adhesió de Letònia a l'OTAN es concedeix pel Ministeri de Defensa de Letònia. Va ser establerta el 19 de març de 2004 amb motiu de l'admissió de la República de Letònia en l'Organització del Tractat de l'Atlàntic Nord - OTAN.
La Medalla s'atorga per expressar la gratitud per la contribució d'una persona en el desenvolupament de la Defensa letona per a l'avenç en el nomenament de Letònia com a membre de l'OTAN.

## Descripció

És una medalla de forma rodona realitzada en bronze amb un diàmetre: 38 mm i una profunditat de 3 mm. La medalla conté un gravat d'una imatge amb el símbol de l'OTAN - l'estrella de quatre puntes envoltada amb una decoració. En el centre del revers de la medalla, hi ha una inscripció -SEKMĒJOT LATVIJAS DALĪBU NATO («Per l'Avanç cap a l'Adhesió de Letònia a l'OTAN»)- i una inscripció circular -AIZSARDZĪBAS MINISTRA APBALVOJUMS («PREMI MINISTERI DE DEFENSA»)- a la vora de la medalla. La medalla es penja d'una cinta de 32 mm d'ample per 50 mm de llarg, i està formada per una divisió de color vermell de 15 mm -símbol de la bandera de Letònia, una altra divisió de color blau també de 15 mm. que simbolitza l'OTAN i una franja platejada de 2mm en el centre que simbolitza la justícia, equitat i lleialtat.

## Referències

* ↑ «Republic of Latvia Minister of Defence Award – Commemorative Medal for Advancing Latvia’s Accession to NATO» (en anglès). Ministry of Defence of the Republic of Latvia. Arxivat de l'original el 2013-11-01. [Consulta: 24 abril 2015].
# Foursquare

Foursquare és una xarxa social pensada per a telèfons mòbils intel·ligents basada en la geolocalització. Funciona a partir de validar la presència (check in) en ubicacions físiques reals, cosa que permet obtenir punts en funció de determinades condicions (primera validació personal, primera validació entre els amics, primera validació en un tipus d'ubicació nou...) i desbloquejar nivells (badges).

## Història

Aquesta xarxa social la van crear Dennis Crowley i Naveen Selvadurai el 2009 després que Crowley ja hagués creat prèviament un projecte similar, el Dodgeball com a treball universitari al programa de Telecomunicació Interactiva de la Universitat de Nova York. Google va comprar Dodgeball el 2005, la va tancar el 2009 i la va substituir per Google Latitude.

## Característiques

La idea principal de la xarxa és marcar (check-in) llocs específics on un es troba i anar guanyant punts per «descobrir» nous llocs; la recompensa són les "Badges", una espècie de medalles, i les "Alcaldies" (Mayorships), que són guanyades per les persones que més "check-in" fan en un cert lloc en els últims 60 dies.
A partir de la creació de Swarm al maig de 2015, s'ha ocultat els check-ins públics i alcaldies, (però els propietaris de negocis verificats poden sol·licitar accés a aquesta informació) amb la finalitat d'evolucionar com a motor de recomanacions que suggereix llocs interessants.

## Disponibilitat

L'aplicació de Foursquare, orientada principalment a telèfons intel·ligents, compta amb versions per iOS, Android, Java, Windows 8, Windows Phone, Symbian, BlackBerry, PS Vita i Pebble.

## Referències

* ↑ Foursquare's co-founder explains how it went from nothing to 10 million users (en anglès), 25/10/2011.
# Pavľany

Pavľany és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1245.
# Pere Maça i de Liçana

Pere Maça i de Liçana (? - Catània, Sicília, 1394) fou un militar valencià al servei de Pere el Cerimoniós, Joan el Caçador i Martí l'Humà, fill de Pere III Maça i Blanca de Liçana i de Luna.
Lluità en la guerra dels dos Peres i, després en la revolta de Sardenya. Ric home del regne d'Aragó, com a senyor de Liçana assistí a les corts de Saragossa en 1380. Joan el Caçador el nomenà majordom de palau i, més endavant, almirall de l'Armada de València que la ciutat armà per a servir el rei en la guerra contra els sards i els genovesos, el 1392; l'any següent lluità contra els rebels de Sicília, que foren sotmesos al rei Martí. Es casà amb Isabel Cornell i de Luna.
Entre els anys 1397 i 1938 acompanyà a Ramon de Perellós en el seu viatge al Purgatori de Sant Patrici, a Irlanda, del que posteriorment Perellós deixaria testimoni en el seu llibre Viatge al Purgatori. Perellós l'ordenà cavaller just abans de l'entrada al purgatori. Durant aquest viatge, visitaren la cort pontifícia d'Avinyó i les corts dels reis de França i Anglaterra.

## Referències

* ↑ «Pere Maça i de Liçana». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Revista histórica latina [afterw.] Revista histórica, 1876, p. 1–.
* ↑ López Rodríguez, Carlos «Vidas enfrentadas: Pere Maça de Liçana y Eximèn Pérez de Corella. Enemistad personal, rivalidad señorial y conflictos políticos en el Reino de Valencia (1420-1450)» (en castellà). Anales de la Universidad de Alicante. Historia medieval., 19, Data incorrecta, pàg. 243-379.
# Chiasmodon asper

Chiasmodon asper és una espècie de peix de la família dels quiasmodòntids i de l'ordre dels perciformes.

## Etimologia

Chiasmodon prové dels mots grecs chiasmos (disposat en diagonal) i odous (dent, dents), mentre que la paraula llatina asper (aspre) fa referència a la seua pell aspra a causa de la presència d'espines força petites tant en els exemplars adults com en els joves.

## Descripció

Fa 17,9 cm de llargària màxima.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, pelàgic (els joves entre 180 i 450 m de fondària i els adults entre 5.154 i 5.691), oceànic i de clima tropical (19°N-31°S, 135°W-178°E), el qual viu a l'oceà Pacífic: el nord de les illes Hawaii.

## Observacions

És inofensiu per als humans i el seu índex de vulnerabilitat és baix (12 de 100).

## Referències

* ↑ Johnson J. Y., 1864. Description of three new genera of marine fishes obtained at Madeira. Proceedings of the Zoological Society of London. 1863 (pt 3). 403-410.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 4 Melo, M. R. S., 2009. Revision of the Genus Chiasmodon (Acanthomorpha: Chiasmodontidae), with the Description of Two New Species. Copeia, 2009 (3): 583–608. Pàg. 597.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Romero, P., 2002. An etymological dictionary of taxonomy. Madrid (Espanya).
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ All fishes of Hawaii (USA) - FishBase (anglès)
* ↑ Cheung, W. W. L., T. J. Pitcher i D. Pauly, 2005. A fuzzy logic expert system to estimate intrinsic extinction vulnerabilities of marine fishes to fishing. Biol. Conserv. 124:97-111.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
* ION (anglès)
# Tenshi no Frypan

Tenshi no Frypan (天使のフライパン, literalment "La Paella de l'Àngel") és un manga escrit i il·lustrat per Etsushi Ogawa. Fou serialitzat en la revista de Kodansha Comic Bom Bom que està destinada als infants en edat primària. Tenshi no Frypan rebé en 2007 el Kodansha Manga Award per la categoria de manga de xiquets.

## Referències

* ↑ Joel Hahn. «Kodansha Manga Awards». Comic Book Awards Almanac. [Consulta: 3 abril 2009].
* ↑ «Ookiku Furikabutte wins Kodansha's Manga Award». Anime News Network, 09-05-2007. [Consulta: 3 abril 2009].

## Enllaços externs

* Tenshi no Frypan (manga) a l'Enciclopèdia d'Anime News Network (anglès)
# Flavi Timasi

Flavi Timasi (llatí: Flavius Timasius) fou un destacat general romà oriental del temps de Teodosi I el Gran.
Fou nomenat comandant de la cavalleria el 386 i de la infanteria el 388, i el 391 assolí el consolat, que exercí juntament amb Promot. Aquell mateix any va servir amb Teodosi a la seva campanya contra els bàrbars a la frontera de Macedònia. El 394 fou nomenat comandant romà en la guerra contra Eugeni.
Després de la mort de Teodosi i l'ascens d'Arcadi, fou destituït del càrrec per consell d'Eutropi el ministre. Acusat tot seguit d'aspirar a l'Imperi fou desterrat a un oasi d'Àfrica el 396.

## Referències

* 1 2 3 Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Boston: Little, Brown and Co., 1867 (Vol. I, Vol. II i Vol. III).
# Pavón

Pavón és el nom dels següents personatges:
* Arturo Pavón Jiménez (El Viso del Alcor, 1974), futbolista andalús que juga de defensa
* Carlos Alberto Pavón (El Progreso, 1973), futbolista hondureny format al Real España que ocupa la posició de davanter
* Francisco Pavón Barahona, futbolista madrileny que juga habitualment de defensa central
* José Antonio Pavón (1754-1840), botànic espanyol
* José Ignacio Pavón (Veracruz, 1791- Ciutat de Mèxic, 1866), president interí de Mèxic del 14 al 15 d'agost de 1860
* Julia Pavón (Madrid, 1968), medievalista espanyola doctorada en història, escriptora i professora d'universitat especialista en història de Navarra alt-medieval
* Julián Pavón (Ciudad Real), doctor enginyer industrial per la Universitat Politècnica de Madrid i llicenciat en ciències econòmiques
* Manuel Pavón Castro (Santa Fe, 1984), futbolista andalús que ocupa la posició de defensa
* Mar Pavón o María del Mar Pavón Córdoba (Manresa, 1968), escriptora manresana establerta a Sant Joan de Vilatorrada
* Miguel Ángel Pavón García (Madrid, 1965), polític espanyol conegut per la seua defensa de l'ecologia i els drets civils
* Severiano Daniel Pavón Bastiani (La Escondida, Chaco, 1955), futbolista argentí de les dècades de 1970-80 milità a l'Almirante Brown i Platense, Boca Juniors, l'Espanyol, l'Almería, el Quilmes AC, al Racing d'Avellaneda
# Pere Mauri Aragonès

Pere Mauri Aragonès (Reus, 7 de juliol de 1830 - París, 24 de setembre de 1906) va ser un ballarí i coreògraf català, pare de la ballarina Roseta Mauri.
El seu pare era un teixidor de la Pobla de Segur casat amb una noia de Riudecols, que s'instal·là a Reus cap el 1825. Se sap que quan Pere Mauri era adolescent es va absentar de casa, i es deia que havia marxat amb una família nòmada. Amb 17 anys es va casar amb Carme Amada Segura, de Palma, i van ser pares de quatre fills. La filla gran, Rosa, va ser la dansarina de fama internacional. El 1848, Pere Mauri formava part del cos de ball del Liceu, junt amb Joan Camprubí, coreògraf també reusenc amb el que tenia una bona amistat. Després va formar part de la "Compañía de Baile Nacional" de Manuela Garcia i Joan Camprubí, amb els que va recórrer les principals ciutats de l'estat espanyol. Va veure ben aviat les qualitats per la dansa de la seva filla Rosa, i, encara que la seva mare no volia que la noia es dediqués a l'escenari, va fer-li de professor de dansa, inculcant-li disciplina i treball constant. Quan el prestigiós coreògraf i ballarí belga Henri Dervine va actuar al Liceu, Pere Mauri va aconseguir que la seva filla fos deixeble d'ell. Quan no treballava com a ballarí, Pere Mauri feia d'actor en companyies dramàtiques i de comèdia. El 1858 actuava al Teatre Principal de Barcelona, el 1860 al Teatre de les Comèdies de Reus fent sarsuela, el 1861 actuava a Vilanova i la Geltrú, i el 1866 una altra vegada a Barcelona, al Teatre Principal i a d'altres. A la primera època d'actuacions de la seva filla li feia de representant. Emmalaltí cap al 1889 i el 1892 es retirà a Reus un temps per refer la seva salut. Va morir a París i per voluntat de la seva filla les seves restes són a una tomba familiar al cementiri de Montparnasse.

## Referències

* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 445.
# Hàdiatx

Hàdiatx (en ucraïnès: Гáдяч) és una localitat d'importància regional significativa, situada en l'Oblast de Poltava (província), a la part central oriental d'Ucraïna. Situada prop del riu Psel, la ciutat és un centre administratiu del raió de Hàdiatx (districte), encara que administrativament no pertany al raion.

## Història

A Hàdiatx li van ser atorgats els drets de ciutat el 1634. Era una ciutat del Voivodat de Kíiv, del Hetmanat cosac, i de la Governació de Poltava.
En l'època de l'Hetmanat cosac, Hàdiatx era la residència oficial de l'hetman ucraïnès Ivan Briukhovetski, l'elecció del qual va provocar la divisió del Hetmanat al llarg del Riu Dniéper. Hàdiatx ha estat anomenada: "La ciutat de l'orgull cosac".
Hàdiatx és un dels punts de principal interès per als jueus hassídics que visiten Ucraïna, degut a la presència de l'antic cementiri que es troba prop del riu que flueix al voltant de la ciutat. A Hàdiatx està enterrat el primer Rebe i fundador de la dinastia hassídica Habad Lubavitx, Schneur Zalman de Liadí.

## Hàdiatx en la ficció

Els personatges principals de la història de Nikolai Gógol, "Ivan Fiódorovitx, Xponka i la seva tieta", són de Hàdiatx, (Gadyach en la traducció del 1957 de David Magarshack).

## Residents famosos

* Mikhailo Drahomanov (1841-1895), teòric polític, economista, historiador, filòsof, i etnògraf.
* Olena Ptxilka, mare de l'escriptora Lèssia Ukraïnka i germana de Drahomanov.

## Referències

* ↑ «Кременець став містом обласного значення | РАДИВИЛІВ.info».
* ↑ Słownik geograficzny Królestwa Polskiego (entrada al Diccionari geogràfic del Regne de Polònia). Warszawa : Druk «Wieku», 1882. — Т. III. — S. 7.
# Heterodontosauriformes

Els heterodontosauriformes són un grup de dinosaures herbívors inclosos en l'ordre dels ornitisquis]. El rang fou creat per Xu Xing et al. l'any 2006 per tal d'agrupar el subordre Marginocephalia amb la família Heterodontosauridae (abans classificada com ornitòpodes), després que la descoberta de Yinlong revelés que ambdós estaven estretament emparentats.
# Chiruromys lamia

Chiruromys lamia és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmic de Papua Nova Guinea, on viu a altituds d'entre 1.200 i 2.300 msnm. El seu hàbitat natural són els boscos de diferents tipus. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. El seu nom específic, lamia, significa ‘làmia’ en llatí.

## Referències

* ↑ Aplin, K. Chiruromys lamia. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 21 gener 2018.
* ↑ Entrada «Chiruromys» d'Animalia (en anglès).
# Flavi Sulpicià

Flavi Sulpicià (en llatí Flavius Sulpicianus) era el sogre de l'emperador Pertinax, ja que la seva filla Flàvia Titiana hi estava casada. Va viure al segle ii.
A la mort de Còmmode va ser nomenat prefecte de la ciutat (praefectus urbi). Després de la mort de Pertinax va ser un dels candidats al tron quan els pretorians van vendre la corona al millor postor, però Didi Julià va pagar més. Llavors va ser destituït, però Didi Julià no el va fer matar a petició dels soldats. Més tard va ser executat per orde de l'emperador Septimi Sever acusat d'afavorir al seu rival Clodi Albí, un emperador efímer durant l'any dels cinc emperadors, el 193.

## Referències

* ↑ Dió Cassi. Ῥωμαικὴ ἱστορία LXXIII,5,11; LXXV,8
# Philautus annandalii

Philautus annandalii és una espècie de granota que es troba a l'Índia, el Nepal i, possiblement també, a Bhutan, Xina i Myanmar.

## Referències

* Bordoloi, S., Ohler, A. & Shrestha, T.K. 2004. Philautus annandalii. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 8 de gener de 2008.
# Paul Kpaka

Paul Kpaka (Kenema, 7 d'agost de 1981) és un exfutbolista de Sierra Leone de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Sierra Leone.
Pel que fa a clubs, destacà a Germinal Beerschot, KRC Genk i Enosis Neon Paralimni.

## Referències

* ↑ SIERRA LEONE’S LEONE STARS Arxivat 18 novembre 2013 at Archive.is
* ↑ «Paul Kpaka keert terug naar Germinal Beerschot» (en dutch). gva.be. [Consulta: 9 juny 2010].
* ↑ Paul Kpaka signs for Enosis Arxivat 3 October 2010$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Paul Kpaka a National-Football-Teams.com (anglès)
# Inga (cràter)

Inga és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 10 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim danès, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Inga». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Hagnó

* No s'ha de confondre amb Hagnó de Tars.
Hagnó (grec antic: Ἁγνών, llatí: Hagnon), fill de Nícies, fou un militar atenenc del segle v aC.
Hagnó va dirigir forces atenenques, segons Tucídides, juntament amb Formió, que a la guerra de Samos el 440 aC, van anar en ajut de Pèricles amb 40 vaixells.
Hagnó va fundar Amfípolis a l'Estrímon, després d'un primer assaig 29 anys abans que va acabar amb una derrota a Drabescos. Hagnó va aconseguir expulsar els edons i establir una colònia segura a la qual va donar el nom d'Amfípolis en un lloc anomenat fins aleshores «Nou Camins». La fundació es va fer en l'arcontat d'Eutímenes, l'any 437 aC. La ciutat es va revoltar i va expulsar els colons atenencs, i després de la victòria de Bràsides sobre Cleó la independència va quedar assegurada el 422 aC, i els honors de fundador van ser traspassats a Bràsides.
El 430 aC Hagnó, al segon any de la guerra del Peloponès, va ser un dels generals (estrategs) de l'estat major i va substituir (junt amb Cleopomp) a Pèricles en el comandament de les forces navals que havien atacat les costes del Peloponès. Una plaga va afectar tota la flota, de la que van morir prop de la meitat dels seus 4000 homes i va haver de tornar a Atenes. Després va acompanyar a Odrises en l'anomenada "gran invasió".
El 425 aC va ser un dels signants de l'anomenada Pau de Nícies, que va posar fi temporalment a la Guerra del Peloponès.
Aproximadament l'any 413 aC, després de les notícies de la derrota a Siracusa, un Hagnó identificat com a pare de Teràmenes, segurament aquest mateix personatge, va ser nomenat pels ancians com a πρόξουλοι per dirigir una espècie de consell executiu. Lísies l'acusa d'haver premés la revolució oligàrquica que va portar al govern dels Quatre-cents.

## Referències

* ↑ Hagnon a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 324-325
# Circumscripció Sud-Est

* Eurodiputats assignats per circumscripció
* Circumscripció Sud-Est
La Circumscripció Sud-Est és una circumscripció electoral francesa utilitzada cada 5 anys des de 2004 durant les Eleccions al Parlament Europeu per a designar, mitjançant una elecció de sufragi universal directe, 13 dels 72 eurodiputats (78 en 2004) que li corresponen a França segons el Tractat de Niça dels 736 membres del Parlament Europeu. Fou creada en 2003 mitjançant la Loi Électorale n° 2003-327 de l'11 d'abril de 2003., com les altres 7 circumscripcions electorals franceses per a les eleccions europees.
Agrupa als electors de les regions franceses de: Còrsega, Provença-Alps-Costa Blava i Roine-Alps que comptava en 2009 amb 7.681.681 electors inscrits.

## Referències

* ↑ «LOI n° 2003-327 du 11 avril 2003 relative à l'élection des conseillers régionaux et des représentants au Parlement européen ainsi qu'à l'aide publique aux partis politiques» (Llei) (en francès). Arxivat de l'original el 2016-04-24. [Consulta: 18 novembre 2012].
# Teodor II de Rússia

Teodor II Borísovitx Godunov de Rússia (en rus: Фёдор II Борисович) (Moscou, 1589 – Moscou, 10/20 de juny de 1605) fou un tsar de Rússia (1605) durant el Temps de les Dificultats. Va succeir en el tron el seu pare Boris Godunov. La seva mare, Maria Grigorievna Skuratova-Belskaia fou una de les filles de Malyuta Skuratov, el malastruc favorit d'Ivan el Terrible.
Teodor fou molt estimat pel seu pare, per la qual cosa va rebre la millor educació que es podia tenir en la seva època, i va estar al corrent de tots els detalls del govern des de ben petit, fins al punt que assistia regularment a les sessions de la Duma i rebia els ambaixadors estrangers. Sembla que era un noi molt precoç i intel·ligent, i ho va demostrar dibuixant un mapa de Rússia que es va publicar amb uns petits retocs del cartògraf Hessel Gerritsz a Amsterdam el 1613, i reeditat fins al 1665, i encara es conserva.
Amb la sobtada mort de Boris Godunov, Teodor fou proclamat Tsar de Rússia amb només 16 anys, el 13 d'abril del 1605. Tot i que el seu pare havia tingut la precaució d'envoltar Teodor d'amics poderosos, des del primer moment del seu regnat va haver de viure en una atmosfera de traïció. L'11 de juny del 1605 uns enviats de Demetri I "El Fals" van arribar a Moscou exigint el final del seu regnat, i el discurs que van llegir públicament a la Plaça Roja va ser fatídicament decisiu. Un grup de boiars, molestos per haver de jurar fidelitat al nou tsar, van prendre el control del Kremlin i el van detenir.
El 10/20 de juny Teodor i la seva mare foren estrangulats a les seves habitacions. Oficialment, es va dir que els havien enverinat, però el diplomàtic suec Peter Petreius va declarar que els cossos, que havien estat exposats públicament, tenien senyals d'estrangulament. Malgrat que només tenia 16 anys, Teodor era conegut per la seva força i agilitat, i es diu que van caldre quatre homes per dominar-lo.

## Referències

* ↑ Картографирование Сибири Arxivat 2006-02-22 a Wayback Machine. (rus)
* ↑ Peter Petreius de Erlesund: Historien und Bericht von dem Groszfürstentumb Muschkow, Leipzig, 1630 (alemany)
* ↑ R. G. Skrynnikov: Boris Godunov, Moscow: Nauka, 1978/1983 and Gulf Breeze, Fla: Academic International Press, 1978/1982, ISBN 0-87569-046-7 (anglès)
# Marta Torrado de Castro

Marta Torrado de Castro (València, 20 de gener del 1966) és una advocada i política valenciana, regidora de l'ajuntament de València i diputada al Congrés dels Diputats en la IX i X legislatures. Ha estat senadora al Senat espanyol en la XI i XII legislatures.

## Biografia

Estudià al col·legi Domus. Llicenciada en dret per la Universitat de València i militant del Partit Popular, Rita Barberà la introduí en la política municipal el 1991, i després de les eleccions municipals espanyoles de 1995 fou nomenada regidora de Joventut i patrimoni de l'Ajuntament de València. Després de les eleccions municipals espanyoles de 1999 fou nomenada tinent d'alcalde i regidora de Benestar social i progrés humà, càrrec que va mantenir fins a 2012.
Fou escollida diputada per la província de València a les eleccions generals espanyoles de 2008. Ha estat secretària segona de la Comissió de Treball i Immigració del Congrés dels Diputats. Reelegida en les eleccions generals espanyoles de 2011, legislatura en què fou vocal de la Diputació Permanent, portaveu substitut de la Junta de Portaveus i vocal de la Comissió Mixta Control Parlamamentari de la Corporació RTVE i les seves Societats. A les eleccions generals de 2015 i 2016 fou elegida senadora. També practica el triatló.

## Referències

* ↑ «X Legislatura (2011-2016). Torrado de Castro, Marta» (en castellà). Congrés dels Diputats. [Consulta: novembre 2020].
* ↑ «Marta Torrado de Castro». Ajuntament de València. [Consulta: 21 novembre 2020].
* 1 2 «Torrado de Castro, Marta» (en castellà). Senado de España. [Consulta: 21 novembre 2020].
* ↑ Gracias a Juanjo Navío, hemos entrevistado a Marta Torrado de Castro, Portavoz Adjunta del Grupo Popular en el Congreso de los Diputados y Concejala del Ayuntamiento de Valencia.

## Enllaços externs

* Entrevista a Maria Torrado Arxivat 2007-05-10 a Wayback Machine.
* Marta Torrado al web del PP
# Flavi Víctor

Flavi Víctor (Flavius Victor) fou emperador romà, fill de Magne Màxim que governava a Hispània, Gàl·lia i Britànnia, i de la seva dona, Elena.
El seu pare el va associar al govern vers el 384 (en tot cas abans del 386 quan fou reconegut per Teodosi el Gran) i li va donar el títol d'august. Quan Màxim va anar a Itàlia per combatre a Valentinià II (387), Víctor es va quedar a la Gàl·lia amb residència a Trèveris. Màxim fou després derrotat per Teodosi (388) i tot seguit el general d'aquest, Arbogastes, va atacar a Víctor, al que va derrotar; fet presoner, fou executat.

## Referències

* ↑ «Flavi Víctor». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.