OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ca l'Andresito

Ca l'Andresito és una obra de Calafell (Baix Penedès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici de planta trapezoïdal i dues crugies amb tres façanes que donen a la via pública. Disposa de planta baixa i una única planta alta. Té la coberta de dos aiguavessos amb el carener paral·lel a la façana principal, encarada a l'oest. A la façana principal hi ha les restes d'un portal adovellat, de pedra tallada que va ser modificat amb la finalitat de reduir la seva llum. Per això es va omplir part del buit amb una fàbrica de maó massís. Al costat esquerre del portal hi ha una finestra petita, probablement oberta en època contemporània, emmarcada per uns falsos muntants i llinda, els quals són fets amb plaques de pedra. Damunt del portal hi ha una finestra, original amb una clavellinera de pedra motllurada. A la part superior de la façana hi ha un ràfec fet amb teules. A la façana lateral hi ha, a la planta baixa, dues finestres modernes amb la mateixa tipologia de la finestra de la façana principal. Al pis hi ha dues finestres més petites. Les façanes estan arrebossades i pintades de color blanc. Els murs estan afectats per humitats capil·lars. A les façanes hi ha cables d'instal·lacions.
El sistema constructiu és de tipus tradicional a base de murs de càrrega i sostres unidireccionals fets amb bigues de fusta. Entrebigat d'elements de ceràmica. Coberta de bigues de fusta i llates de fusta, rajoles i teules àrabs. La volta de l'escala és de rajola. Els murs són de maçoneria unida amb morter de calç. El portal i la clavellinera de la finestra del pis de la façana principal són de pedra tallada d'origen local.

## Referències

* 1 2 «Ca l'Andresito». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 setembre 2016].
# Proteïna vírica no estructural

En virologia, una proteïna no estructural és una proteïna codificada per un virus però que no forma part de la partícula vírica. Normalment inclouen els diversos enzims i factors de transcripció que el virus utilitza per replicar-se, com ara una proteasa vírica (3CL/nsp5, etc.), una replicasa d'ARN o altres polimerases dirigides per plantilla, i alguns mitjans per controlar l'hoste.

## Referències

* ↑ «Proteïna vírica no estructural» (en anglès). Medical Subject Headings.
# Ruy Ramos

Ruy Ramos (Rio de Janeiro, 9 de febrer de 1957) és un exfutbolista brasiler, nacionalitzat japonès. És un dels jugadors històrics del Verdy Kawasaky (actual Tokyo Verdy), on va jugar entre 1977 i 1998. Va disputar 32 partits amb la selecció nipona, amb la que es va proclamar campió d'Àsia el 1992.

## Palmarès
### Verdy Kawasaki

* Lliga de Campions de l'AFC: 1987-88
* Lliga japonesa de futbol: 1983, 1984, 1986-87, 1990-91, 1991-92, 1993, 1994
* Copa de la Lliga del Japó: 1979, 1985, 1991
* Copa de l'Emperador: 1984, 1986, 1987
* Supercopa Japonesa: 1994, 1995

### Selecció japonesa

* Copa d'Àsia: 1992

## Referències

* ↑ «Verdy de Tokio, todo un pionero» (en castellà). FIFA. Arxivat de l'original el 2012-08-21. [Consulta: 5 febrer 2024].
* ↑ «Aos 38, Ruy Ramos é o destaque japonês» (en portuguès brasiler). Folha de S.Paulo, 09-08-1995. [Consulta: 5 febrer 2024].
* ↑ Barbato, Bruno. «Um dos pioneiros do futebol no Japão, Ruy Ramos completa 59 anos» (en portuguès brasiler). Torcedores, 09-02-2016. Arxivat de l'original el 2017-10-08. [Consulta: 5 febrer 2024].
* ↑ Stein, Leandro. «Ruy Ramos, 60 anos: O brasileiro que saiu da várzea para se tornar lenda no Japão» (en portuguès brasiler). Trivela, 10-02-2017. Arxivat de l'original el 2017-02-10. [Consulta: 5 febrer 2024].

## Enllaços externs

* National Football Teams
* Japan National Football Team Database
# Nebmarenakht

Nebmarenakht o Sahtenefer, fou djati (visir) de l'antic Egipte en temps de la dinastia XX, en els regnats de Ramsès IX, Ramsès X, i Ramsès XI.
El seu nom apareix esmentat a un fragment trobat a la tomba de Ramessesnakht, el gran sacerdot d'Amon. Va exercir el càrrec des d'almenys l'any 7è de Ramsès IX fins a l'any segon de Ramsès XI, i va morir amb uns 65 anys. El seu final no es coneix amb seguretat. Es creu que fou temporalment substituït per Khaemwaset entre l'any 14è i el 17è de Ramsès IX, però després restaurat.

## Vegeu també

* Llista de djatis de l'antic Egipte
# Augusto Kobbe Calves

Augusto Kobbe Calves (n. entre 1824 i 1844) fou un polític espanyol, diputat a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.
Era fill de Felicitas Calves Rey i de l'alemany August Kobbe Lappenberg (m. 1869), qui s'havia instal·lat a Cuba, on fou cònsol d'Hamburg i va fer negocis a la zona de Matanzas. A la mort del seu pare es va instal·lar a Madrid. En 1889 va substituir en el seu escó Carlos Groizard Coronado, diputat del Partit Liberal escollit pel districte de Roquetes a les eleccions generals espanyoles de 1886

## Referències

* ↑ José Varela Ortega. El poder de la influencia: geografía del caciquismo en España (1875-1923), p.720.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
# Aspa

* Per a altres significats, vegeu «ASPA».
Aspa és un municipi a la comarca del Segrià. Regat pel riu Set i a 256 metres d'altura. Estava sota la senyoria dels bisbes de Lleida.

## Geografia

* Llista de topònims d'Aspa (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Conreus

Predomini del secà amb oliveres, cereals i ametllers. També predomina el conreu d'Ivy, amb el seu característic pinyol de préssec.

## Ramaderia

Porcí, oví i aviram.

## Obres arquitectòniques

* Església de Sant Julià amb façana barroca
* Restes del palau gòtic

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 5 | 26 | 27 | 63 | 312 | 647 | 686 | 651 | 502 | 504 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 541 | 476 | 477 | 467 | 390 | 327 | 291 | 266 | 248 | 248 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 251 | 248 | 267 | 272 | 271 | 269 | 262 | 242 | 216 | 215 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| - | 217 | 220 | 221 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Enllaços externs

* «Pàgina web de l'Ajuntament». Arxivat de l'original el 2012-10-19. [Consulta: 7 agost 2004].
* «Informació de la Generalitat de Catalunya».
* «Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya».
# Assentament indi

    Vegeu també, reclamació d'assentaments indis.
Un assentament indi és una subdivisió censal esbossada pel Departament d'Afers Aborígens i Desenvolupament del Nord del Canadà del Govern del Canadà amb propòsits censals. Aquestes àrees tenen almenys 10 bandes índies que hi viuen més o menys permanentment a l'àrea assenyalada. Estan situades habitualment en Terra de la Corona en possessió del govern federal o provincial i no s'han apartat per a l'ús i benefici d'una banda índia com és el cas de les reserves índies.

## Vista

* Llista d'assentaments indis d'Alberta
* Llista d'assentaments indis de Quebec

## Referències

* ↑ Census subdivision: Detailed definition
# Avinguda Colomer (Gelida)

L'Avinguda Colomer és un carrer del municipi de Gelida (Alt Penedès) protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'avinguda Colomer té un caràcter residencial, amb arbres i edificacions a ambdós costats. Les cases que la delimiten són torres unifamiliars, generalment de planta baixa i pis, envoltades de jardí. La tipologia de les construccions respon, en la majoria del casos, als criteris estètics del Noucentisme. El carrer i el seu entorn proper constitueixen un conjunt amb les característiques d'una ciutat-jardí.

## Història

L'avinguda Colomer forma l'eix al voltant del qual es va desenvolupar la xarxa urbana configuradora de la zona de segona residència de Gelida. Aquest sector es va desenvolupar al llarg del primer terç del segle XX a conseqüència de l'extensió del fenomen de l'estiueig. L'enderrocament de cases noucentistes per construir-ne de nova planta ha desfigurat en certa manera la unitat del conjunt.

## Referències

* 1 2 «Avinguda Colomer». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 agost 2014].
# Balsa

«Balsa» té aquests significats:
* Balsa (Lusitània), ciutat a la costa sud de Lusitània que pertanyia als lusitans o als turduls
* Balsa de Ves, municipi de la província d'Albacete
* Balsa o Ochroma pyramidale, espècie d'arbre dins la família Malvaceae
* Fusta de balsa, mena de fusta
* La Balsa, antic nom de Lloreda, barri de Badalona (el Barcelonès)
* Marcel Balsa (Sent Frion, Cruesa, 1909 - Maisons-Alfort, 1984), pilot de curses automobilístiques francès
# Bad Liebenwerda

Bad Liebenwerda (baix sòrab Rukow) és un municipi alemany que pertany a l'estat de Brandenburg. Es troba a la vora del riu Schwarze Elster, a 57 km al nord-oest de Dresden i 28 km a l'est de Torgau. Limita amb els municipis d'Elsterwerda, Mühlberg i Uebigau-Wahrenbrück, Röderland i Elsterland. També fa frontera amb l'estat de Saxònia concretament amb els municipis de Nauwalde i Zeithain.

## Història

La primera vegada que apareix esmentat el municipi és el 1231 com a Lievenwerde. El significat del nom pot venir de Liev (alemany :vida) o Lieb (alemany: amor) i -werde de werda que significa illa, del seu emplaçament en una illa al mig del riu. En el document del 1231 s'esmenta un tal Otto d'Ileburg, algutzir de Lievenwerde, i Plebanus Walterus, un prior. Liebenwerde es desenvolupà sota la protecció d'un castell voltat d'aigua en l'illa d'Elster, del qual resta una torrassa anomenada Lubwartturm. El primer esment de Liebenwerda com a ciutat és del 1304. El municipi forma part de l'Electorat de Saxònia i el Regne de Saxònia fins a 1815. D'acord amb el Congrés de Viena la seva zona passà a formar part del Regne de Prússia com a districte Liebenwerda. Des de 1905 té el municipi una clínica spa. Des de 1925 la paraula Bad forma part del nom de la localitat.

## Demografia

* Evolució demogràfica en els límits de 2013
* Evolució actual i les previsions demogràfiques
| Any | Població |
| 1875 | 7 715 |
| 1890 | 8 058 |
| 1910 | 9 075 |
| 1925 | 9 943 |
| 1933 | 10 257 |
| 1939 | 11 012 |
| 1946 | 14 574 |
| 1950 | 14 459 |
| 1964 | 13 316 |
| 1971 | 13 548 |
| 1981 | 12 690 |
| 1985 | 12 445 |
| 1989 | 12 123 |
| Any | Població |
| 1990 | 11 937 |
| 1991 | 11 703 |
| 1992 | 11 677 |
| 1993 | 11 733 |
| 1994 | 11 638 |
| 1995 | 11 649 |
| 1996 | 11 574 |
| 1997 | 11 590 |
| 1998 | 11 593 |
| 1999 | 11 483 |
| Any | Població |
| 2000 | 11 326 |
| 2001 | 11 231 |
| 2002 | 11 068 |
| 2003 | 10 981 |
| 2004 | 10 866 |
| 2005 | 10 720 |
| 2006 | 10 573 |
| 2007 | 10 391 |
| 2008 | 10 236 |
| 2009 | 10 038 |
| Any | Població |
| 2010 | 9 973 |
| 2011 | 9 772 |
| 2012 | 9 634 |
| 2013 | 9 486 |
| 2014 | 9 411 |
| 2015 | 9 305 |
| 2016 | 9 283 |
| 2017 | 9 282 |
| 2018 | 9 188 |
| 2019 | 9 140 |

## Enllaços externs

* Web de Bad Liebenwerda

## Referències

* ↑ Les fonts de dades es poden trobar en els Wikimedia Commons Population Projection Brandenburg at Wikimedia Commons
# Bandera de la Somàlia Britànica

Com tots els territoris colonials britànics, el protectorat de la Somàlia Britànica fou dotada de pavellons. Fins al 1898 el territori depenia de l'Índia Britànica, però en aquest any se'n va separar i el 1905 va passar a dependre del Ministeri de Colònies. En aquest període, a l'entorn de 1903, es va crear el seu emblema (badge), un kudu (un antílop nadiu). Aquest emblema en disc blanc s'utilitzava al pavelló blau britànic i s'utilitzava als vaixells i edificis del govern. El pavelló vermell britànic pels vaixells civils, amb el mateix emblema, fou reconegut el 29 de juny de 1924.
El 18 de desembre de 1950 li fou concedit un escut que va substituir l'emblema en els pavellons blau i vermell. Al damunt de l'escut el kudu (sobre una branca bicolor) i sobre aquest la corona; l'escut mateix estava dividit en un rectangle horitzontal sobre dos parts dividides verticalment: la primera incloïa dos llances i un escut del territori; la vertical de l'esuerra de l'observador una mesquita del protectorat; i la de la dreta un vaixell de la zona, onades i un àncora daurada simbolitzant la seva importància per la navegació cap a Aden i l'Índia.
Aquest escut va patir una llei modificació el 1955 quan la corona va canviar al model Tudor, modificació que fou traslladada als dos pavellons.
El governador va utilitzar també tres banderes o estendards:
* Del 1903 al 1950 la bandera britànica amb disc blanc al centre, rodejada per garlanda de llorers, portant dins l'emblema.
* Del 1950 al 1955 la bandera britànica amb disc blanc al centre, rodejada per garlanda de llorers, portant dins l'escut.
* Del 1955 al 1960 la bandera britànica amb disc blanc al centre, rodejada per garlanda de llorers, portant dins l'escut amb la nova corona Tudor.
Aquestes bandera es van deixar d'usar el 26 de juny de 1960, però mai foren derogades.

## Vegeu també

* Bandera de Somalilàndia
# Auvilliers

Auvilliers és un municipi francès situat al departament del Sena Marítim i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 92 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Auvilliers era de 92 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 12 parelles sense fills i 20 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 57 habitatges, 33 eren l'habitatge principal de la família, 21 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 56 habitatges eren cases. Dels 33 habitatges principals, 28 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 4 tenien tres cambres, 9 en tenien quatre i 20 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 18 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Auvilliers el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 8 |
| 4 | 40 a 44 | 12 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 8 | 25 a 29 | 0 |
| 16 | 20 a 24 | 4 |
| 20 | 15 a 19 | 8 |
| 8 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 61 persones, 47 eren actives i 14 eren inactives. De les 47 persones actives 44 estaven ocupades (28 homes i 16 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1 dona). De les 14 persones inactives 4 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 8 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
L'any 2000 a Auvilliers hi havia 7 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Auvilliers a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Auvilliers a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Arumí

Arumí és el nom dels següents personatges:
* Lluís Arumí i Blancafort (Vic, 1863 - 1943), escriptor i farmacèutic català
* Xavier Arumí i Dou, advocat català
* Rafael Arumí i Cebrian (Barcelona, 1962), futbolista català
# Murchante

Murchante és un municipi de Navarra, a la comarca de Tudela, dins la merindad de Tudela. Limita al nord i oeste amb Tudela i al sud i est amb Cascante.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 2 997 | 3 059 | 3 053 | 3 070 | 3 152 | 3 251 | 3 255 | 3 289 | 3 321 | 3 363 | 3 446 |
| Fonts: Murchante i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||

## Història

A l'època medieval convivien dos grups religiosos, els cristians i els musulmans, aquests últims comptaven amb una mesquita que servia per al seu culte i que després de l'expulsió o conversió dels musulmans va ser convertida en Església. El poble estava dominat per un castell o torre, construït sobre un antic assentament de l'època romana. Una muralla envoltava tot el poble i estava proveïda de portes per a donar sortida als diferents camins que comunicaven amb Tudela, Cascante, Ablitas, Corella i Castejón. Va ser conquistada per Alfons el Bataller en l'any 1119 com pas amb altres localitats de la comarca i va quedar un important sector de població musulmana fins a principis del segle xvi.
Primer la vila va ser dominada pel noble Gonzalo de Azagra i després va caure sota el domini del degà de Tudela, el qual és nomenat per l'Alcalde de Tudela. No serà fins a l'any 1763 quan Murchante podrà dictar les seves pròpies ordenances enfront de les tradicionals dictades des de Tudela. Finalment, Murchante aconsegueix la seva total autonomia en l'any 1820, aconseguint un Ajuntament propi.
# Un estudiant de Vic

Un estudiant de Vic és una comèdia en tres actes i en vers, original de Josep Maria de Sagarra, estrenada al teatre Novetats de Barcelona, la vetlla de l'1 d'octubre de 1927.
L'acció passa a Vic, al voltant de 1840.

## Repartiment de l'estrena

* Mariagneta: Josefina Tàpias
* L'Esbojarrada: Pepeta Fornés.
* Senyora Munda: Maria Morera
* Senyora Reparada: Matilde Xatart.
* Senyora Baronessa: Teresa Gay.
* Francisqueta: Elvira Jofre.
* Antonieta: Remei Cosmo.
* Pepeta: Elvira Coma.
* L'Estudiant de Vic: Ramon Martori.
* Senyor Pinós: Evelí Galceran.
* Senyor Tortell: Joaquim Montero.
* Senyor Baró: Ramon Banyeras.
* El Doctor Gallifa: Antoni Gimbernat.
* L'Apotecari Balcells: Domènec Aymerich
* El Notari Sebastià: Antoni Martí.
* El Jove Delicat: Joaquim Garcia-Parreño
* L'estudiant Martí Joan Xuclà.
* Bernat: Joan Duran.
# Pronga

Pronga és una parròquia del conceyu asturià de Pravia. Té una població de 61 habitants (INE Arxivat 2014-07-14 a Wayback Machine., 2011) i ocupa una extensió de 2,8 km². Es troba a una distància de 4,3 quilòmetres de la capital del concejo.

## Barris

* Beifar - 54 habitants
* Pronga - 24 habitants
# Notropis hypsilepis

Notropis hypsilepis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica.

## Referències

* ↑ Rafinesque C. S. 1818. Description of two new genera of North American fishes, Opsanus, and Notropis. Am. Monthly Mag. Crit. Rev. v. 2 (3) (gener del 1818). 203-204.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Page, L. M.; Burr, B. M. A field guide to freshwater fishes: North America north of Mexico (en anglès). Houghton Mifflin Company, 1991. ISBN 0-395-35307-6.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Simons, Andrew M. & Mayden, Richard L. (1997): Phylogenetic Relationships of the Creek Chubs and the Spine-Fins: an Enigmatic Group of North American Cyprinid Fishes (Actinopterygii: Cyprinidae). Cladistics 13(3): 187-205.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Vil·la romana de Can Feu

La vil·la romana de Can Feu és una vil·la romana no gaire ben conservada del barri de Can Feu, a la ciutat catalana de Sabadell. Bastida sobre un assentament ibèric ja habitat al segle iii aC, fou construïda a les acaballes del segle i aC i abandonada al segle ii. El primer a esmentar-la fou Joan Vila i Cinca, que escrigué una memòria de les excavacions dutes a terme a la zona entre el 1912 i el 1915 i hi feu constar que «en dos llocs diferents de la propietat de Can Feu s'han pogut recollir diversos objectes de l'època romana». El 1927 s'hi referí com «una estació romana situada al terme de Sabadell».

## Notes

* ↑ Algunes fonts la situen dins el terme municipal de Sant Quirze del Vallès, car forma part del jaciment de Bòbila Madurell-Can Feu, que s'estén a banda i banda del límit entre els dos municipis.

## Referències

* ↑ Carbonell i Solé, Folch i Soler i Martínez i Tomàs, 1991, p. 151.
* ↑ Santamaria, A. «La vil·la romana de Can Feu (segle I aC-segle II dC)». iSabadell, 12 desembre 2021. [Consulta: 17 gener 2022].

## Bibliografia

* Carbonell i Solé, E.; Folch i Soler, J.; Martínez i Tomás, J. «Notícia de les excavacions al jaciment ibèric i romà de Can Feu (Sant Quirze del Vallès). Campanyes 1987-88». Limes. Revista d'arqueologia, 1, 1991, pàg. 151–154.
# Wang Meng (cràter)

Wang Meng és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 165 km de diàmetre. Porta el nom del pintor xinès Wang Meng (1308-85), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1976.

## Referències

* ↑ «Wang Meng». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 14-10-2016. [Consulta: 12 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Wang Meng

«Wang Meng» té aquests significats:
* Wang Meng (patinadora) (Qitaihe, 1985), patinadora
* Wang Meng (escriptor) (Beijing, 1934), escriptor
* Wang Meng (artista) (Huzhou, 1308), artista
# Vodopàdnoie

Vodopàdnoie (en rus: Водопадное) és un poble del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 15 habitants.

## Referències

* ↑ Законодательное собрание Приморского края. Сборник «Муниципальные образования Приморского края»
# Volcà del Puig del Roser

El Volcà del Puig del Roser és un volcà de la Zona Volcànica de la Garrotxa, amb un con d’aproximadament un quilòmetre de perímetre, amb cim a la plaça de Braus d'Olot i una extensió que abasta el Firal, el Firalet i segueix direcció la plaça Balmes. La seva explosió va ser poc eruptiva, per la poca presència de cendres que s'han trobat. Les obres de re-urbanització del Firal van permetre obtenir-ne informació i trobar una roca volcànica excepcional de color bordeus, formada per la colada de lava del volcà.

## Referències

* ↑ «Més dades sobre el volcà del puig del Roser d’Olot». El Punt Avui, 20-08-2018.
# Yarbu

Yarbu foren un grup de tribus àrabs tamimites. La genealogia tradicional és Yarbu ibn Hanzala ibn Malik ibn Zayd Manat ibn Tamim. Algunes tribus que no eren membres dels Banu Tamim també van portar el nom de Yarbu, d'una mena de ratolí molt estès a Aràbia. Els Yarbu es van mostrar reservats amb l'islam, i a la mort del profeta foren els primers a revoltar-se. De la tribu era la profetessa Sadjah. Forent sotmesos i després es van mantenir fidels a l'islam i van participar en les conquestes però molts van donar suport més endavant als kharigites. A la batalla de Dawlab (684/685) en què els azraquites foren derrotats, els caps dels dos bàndols eren de la tribu Yarbu (Ubayd Allah ibn Bashir al-Saliti i Tabi ibn Amr al-Ghudani).

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, XI, 308 i 309