OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sant Serni de Noves

Sant Serni de Noves és una església del municipi de les Valls d'Aguilar protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Atesa l'existència pretèrita d'un castell a Noves -així resulta de l'apartat següent-, és imaginable que aquesta afilada torre-campanar servís originàriament de guaita -la qual cosa és versemblant, per la situació estratègica pròxima al riu Segre-, si no decididament era un element important del castell en tant que torre principal.
Actualment és un edifici religiós d'una nau coberta amb volta de canó. Construcció rústega de pedres sense fer filades. La porta es troba al campanar, el pis baix del qual fa de vestíbul de l'església. Esmentada a l'acta de consagració de la Seu d'Urgell l'any 839.

## Història

S'esmenta "Novas" el 839. Arnau Mir de Tost comprà el castell de Noves al bisbe de la Seu i, uns anys després, el deixà en testament a la filla Letgardis i al net Gerau de Cabrera (s.XI). Al segle xvii, "Noves", amb altres llocs propers, restava inscrit en la vegueria de Puigcerdà i, essent "del senyor Rey", "diuense aquestos llochs lo segon quarter del Vescomtat de Castellbò".

## Referències

* 1 2 3 «Sant Serni de Noves». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 gener 2014].
# Sainte-Foy

«Sainte-Foy» té aquests significats:
# Rellotge lunar

Un rellotge lunar (apareix en la literatura com Horologium lunare o rellotge selenític) és una variant dels rellotges solars d'estil axial (és a dir de gnòmon paral·lel a l'eix terrestre). Funciona amb els mateixos principis d'un quadrant solar, la llum indirecta procedent de la lluna il·lumina la superfície d'aquests rellotges, el seu gnòmon proporciona l'ombra de la llum lunar sobre una placa (de pedra, de fusta, etc..). El rellotge lunar més bàsic, per tant, és idèntic a un rellotge solar que només proporciona les hores solars un dia en el que hi ha lluna plena. En la resta de fases lunars és necessari afegir una correcció que va adjunta per regla general a una taula afegida al disseny del rellotge.

## Conceptes

La Lluna en el seu gir al voltant de la Terra presenta diferents aspectes en funció de la seva posició respecte al Sol. Per raó del moviment diürn cada nit la posició lunar es va retrogradant (de mitjana) uns 48 minuts, això vol dir que després d'una setmana d'haver arribat a la lluna plena, la llum lunar porta un retard de 5 hores i 36 minuts abans o després del temps solar. Per aquest motiu tots els rellotges lunars van acompanyats de taules i diagrames correctors.

## Referències

* ↑ Orologi Solari - Trattato Completo de Gnomonica, 1988.
* ↑ Vom 15. – 19.

## Vegeu també

* Nocturnal
# William Forsyth (horticultor)

William Forsyth (Oldmeldrum, Aberdeenshire, 1737 –1804) va ser un botànic escocès. Va ser cap dels jardins reials i membre fundador de la Royal Horticultural Society. Forsyth es va formar com a jardiner al Chelsea Physic Garden. El 1779 va ser nomenat superintendent en cap dels jardins reials a Kensington Gardens i St. James's. Un net seu, Joseph Forsyth Johnson (1840–1906), va ser el jardiner i arquitecte que al seu torn va ser besavi de Bruce Forsyth. La seva signatura abreujada com a botànic és Forsyth. El gènere de plantes Forsythia, rebé el seu nom en honor seu.

## Referències

* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
* ↑ BBC News page

## Bibliografia

* Forsyth, William. impres per T. Cadell i P. Elmsly (the Strand) i G. Nicol, (Pall-Mall). A botanical nomenclator (en anglès). London: impres per T. Cadell i P. Elmsly (the Strand) i G. Nicol, (Pall-Mall), 1794, p. 549 pàgs. [Consulta: 17 novembre 2012]. «Llibre escanejat i mantingut per Google Inc.»
* Forsyth, William. A treatise on the culture and management of fruit trees (en anglès), 1803, p. 264. pàgs. [Consulta: 17 novembre 2012]. «L'edició inclou una addenda de l'obra de «A treatise on the culture and management of fruit treesan introduction and notes adapting the rules of the treatise to the Climates and Season of the Unites States of America» de William Cobbett (exemplar escanejat i mantingut per Google Inc.)»

## Enllaços externs

* «Forsyth, William (1737-1804)» (en anglès). Dictionary of National Biography. Wikisource.
# Llei General d'Accés de les Dones a una Vida Lliure de Violència

La Llei General d'Accés de les Dones a una Vida Lliure de Violència és una llei general mexicana que té per objecte prevenir, sancionar i erradicar la violència contra les dones. Va entrar en vigor l'any 2007 i ha estat modificada diverses vegades.

## Història

L'antecedent va ser l'estudi Investigación Diagnóstica sobre la Violencia Feminicida en la República Mexicana, fet entre el 2005 i el 2006 per encàrrec de la Cambra de Diputats. Va ser la primera recerca científica quantitativa i qualitativa respecte la violència de gènere realitzada al país mexicà. La conclusió de l'estudi fou que la violència contra les dones s'emmarcava en una condició cultural de discriminació contra la dona, és a dir, que era un fenomen estructural.
A partir d'aquest estudi, les comissions d'Equitat i Gènere, l'Especial de Feminicidis i l'Especial d'Infància, Adolescència i Famílies elaboraren el text de la que seria la llei. Més endavant, la Comissió de Justícia i Drets Humans va emetre un dictamen favorable. Després, fou aprovada unànimament a la Cambra dels Diputats de la LIX Legislatura i amb majoria, amb un sol vot en contra, al Senat. Finalment fou publicada al Diari Oficial de la Federació de l'1 de febrer de 2007.
La llei donava sis mesos als estats perquè legislaren dins les seues competències concurrents.

## Contingut

La llei defineix els tipus de violència contra la dona, tots considerats delictes: física, sexual, psicològica, econòmica i patrimonial. Les modalitats són: familiar, comunitària, laboral i educativa, institucional i feminicida.
En el seu contingut reflecteix part de les propostes de Beijing +5 i +10.
En les actuacions institucionals per a complir la llei, s'exigeix que s'eviten les mesures conciliadores i que se separe la víctima de l'agressor.
També queda establert en la llei que s'han de fer estudis periòdics amb perspectiva de gènere respecte a la violència de gènere.

## Referències

* ↑ Avilés Pozo, Alicia «"Deberíamos hablar de una violencia feminicida mundial"». eldiario.es, 12-03-2019 [Consulta: 16 juliol 2019].
* ↑ «Ley General de acceso de las mujeres a una vida libre de violencia». Cámara de Diputados del Congreso de la Unión, 13-04-2018. Arxivat de l'original el 2019-02-12. [Consulta: agost 2019].
* ↑ Lagarde y de los Ríos, 2007, p. 147.
* ↑ Lagarde y de los Ríos, 2007, p. 148.
* ↑ Lagarde y de los Ríos, 2007, p. 150.
* ↑ Lagarde y de los Ríos, 2007, p. 151.
* ↑ Pérez Contreras, María de Montserrat «Violencia contra la mujer. Comentarios en torno a la ley general de acceso a la mujer a una vida libre de violencia». Boletín mexicano de derecho comparado, 41, 122, 2008, pàg. 1041-1062.
* ↑ Lagarde y de los Ríos, 2007, p. 152.
* ↑ Lagarde y de los Ríos, 2007, p. 158.

## Bibliografia

* Lagarde y de los Ríos, Marcela «Por los derechos humanos de las mujeres: la Ley General de Acceso de las Mujeres a una Vida Libre de Violencia». Revista mexicana de ciencias políticas y sociales, 49, 200, 2007, pàg. 143-165. DOI: 10.22201/fcpys.2448492xe.2007.200.42568.
# Lliga de Zanzíbar de futbol

La lliga de Zanzíbar de futbol és la màxima competició futbolística de Zanzíbar. Fou creada el 1981. Des del 2004 rebé el reconeixement oficial de la CAF.

## Historial

Font:
* 1981: Ujamaa FC (1)
* 1982: Ujamaa FC (2)
* 1983: Small Simba SC (1)
* 1984: KMKM FC (1)
* 1985: Small Simba SC (2)
* 1986: KMKM FC (2)
* 1987: Miembeni SC (1)
* 1988: Small Simba SC (3)
* 1989: Malindi FC (1)
* 1990: Malindi FC (2)
* 1991: Small Simba SC (4)
* 1992: Malindi FC (3)
* 1993: Shengeni (1)
* 1994: Shengeni (2)
* 1995: Small Simba SC (5)
* 1996: Mlandege FC (1)
* 1997: Mlandege FC (2)
* 1998: Mlandege FC (3)
* 1999: Mlandege FC (4)
* 2000: Kipanga FC (1)
* 2001: Mlandege FC (5)
* 2002: Mlandege FC (6)
* 2003: Jamhuri FC (1)
* 2004: KMKM FC (3)
* 2005: Polisi FC (1)
* 2006: Polisi FC (2)
* 2007: Miembeni SC (2)
* 2008: Miembeni SC (3)
* 2009: Mafunzo FC (1)
* 2010: Ocean View FC (1)
* 2011: Mafunzo FC (2)
* 2012: Super Falcon (1)
* 2013: KMKM FC (4)
* 2014: KMKM FC (5)
* 2015: Mafunzo FC (3)
* 2016: Zimamoto FC (1)
* 2017: JKU FC (1)
* 2018: JKU FC (2)
* 2019: KMKM FC (6)
* 2020: Mlandege FC (7)
* 2021: KMKM FC (7)
* 2022: KMKM FC (8)
* 2023: KMKM FC (9)

## Notes

* 1 2 3 Aquests anys el campió de Zanzíbar també guanyà la lliga tanzana de futbol.
* 1 2 Aquests anys només es disputà una mini lliga.

## Referències

* ↑ «Zanzibar Champions». RSSSF.
# Las siete cucas

Las siete cucas és una pel·lícula mexicana de drama del 1981 dirigida per Felipe Cazals i protagonitzada per Amparo Muñoz i Isela Vega. El seu guió es basa en la novel·la homònima d'Eugenio Noel.

## Sinopsi

El pagès Cuco i la seva dona tenen sis filles que són conegudes com les cucas. Després del suïcidi de Cuco les filles són repudiades al poble per això, però elles i la seva mare munten un prostíbul per a sobreviure. Els clients han de fer reverències a un retrat de Cuco. La moral del poble s'esquerda perquè els homes no surten de la casa de les cucas. Només la menor d'elles es conserva verge perquè les seves germanes i la seva mare la casin després vestida de blanc. Les dones del poble demanen llavors ajuda al governador.

## Repartiment

* Isela Vega ... Cuca
* David Reynoso ... Cuco
* Patricia Rivera ... Filla gran de Cuca
* Isaura Espinoza ... Maria, filla de Cuca
* Blanca Guerra ... Filla de Cuca
* Angélica Chain ... Filla de Cuca's
* Merle Uribe ... Chencha, filla de Cuca
* Amparo Muñoz ... Crescencia, filla de Cuca
* Alfred Lucchetti ... Alcalde
* Susana Cabrera ... Benita, jefa de Cuco
* Nadiuska... Julita

## Referències

* ↑ Las siete cucas a la Biblioteca Cervantes Virtual
* ↑ Las siete cucas a El Mundo

## Enllaços externs

* Las siete cucas a Internet Movie Database (anglès)
# Les aventures de Korzinkina (banda sonora)

Les aventures de Korzinkina (en rus Приключения Корзинкиной, Priklyucheniya Korzinkinoi), op. 59, és la banda sonora composta per Dmitri Xostakóvitx. Es tracta d'un curtmetratge de 35 minuts dirigit per Klimenti Mints que s'estrenà el 1941.
Va ser la primera d'un cicle de cinc pel·lícules còmiques a les quals Xostakóvitx posaria música. La partitura autògrafa [d'almenys 10 números] es conserva als arxius de la família Xostakóvitx. Guennadi Rojdéstvenski els va reunir per a fer una suite que va estrenar a Moscou el 1983, amb els següents moviments:
* I Obertura
* II Marxa
* III Persecució
* IV Música al restaurant
* V Final (Iania)
La pel·lícula aborda la història de Korzinkina, una jove caixera de l'«estació de la ciutat d'un poble petit», sempre molt amable a l'hora d'ajudar als viatgers que passen per la seva finestreta. Un dia hi passa un cantant novell que no està segur de les seves habilitats com a artista. Aquella nit, l'ajudarà ella mateixa en el seu espectacle. Després de moltes situacions còmiques, Korzinkina aconsegueix que el jove canti davant del públic del qual obté una gran ovació.

## Referències

* 1 2 «Catàleg d'obres de Dmitri Xostakóvitx» (en anglès). Sikorski Musikverlage Hamburg. [Consulta: 17 gener 2022].
* 1 2 Neef, Sigrid. Ressenya del disc Symphonies Nos. 1-15. Orchestral Work. Dirigit per Guennadi Rojdéstvenski (en anglès). Мелодия (74321 72915 2), 2000.
* ↑ Roseberry, Eric. «Ressenya del disc» (en anglès). Chandos. [Consulta: 16 gener 2022].
# Lisandro López

Lisandro López (nascut a Buenos Aires, Argentina, el 2 de març del 1983), és un futbolista argentí que actualment juga de davanter a l'Atlanta United. López també ha estat internacional amb la selecció de l'Argentina.

## Referències

* 1 2 «Lisandro López». Eurosport.
* ↑ «Lisandro fills Benzema void». ESPN Soccernet, 26-08-2009. Arxivat de l'original el 30 d’agost 2009.

## Enllaços externs

* Pàgina Oficial Arxivat 2012-12-13 a Wayback Machine. (castellà) (anglès)
* Perfil de Lisandro López a olweb.fr (francès)
* Lisandro a FootballDatabase (anglès)
# Lisandra Guerra Rodríguez

Lisandra Guerra Rodríguez (Matanzas, 31 d'octubre de 1987) és una ciclista cubana especialista en la pista. Ha estat Campiona del món en 500 metres contrarellotge i guanyadora de nombroses medalles.

## Palmarès en pista

* 2005
** Campiona del món júnior en Velocitat
** Campiona del món júnior en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
* 2006
** Medalla d'or als Jocs Centreamericans i del Carib en Velocitat
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en Keirin
* 2007
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en Velocitat individual
* 2008
** Campiona del món de 500 metres
* 2009
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en Keirin
** 1a als Campionats Panamericans en Velocitat individual
* 2010
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en Keirin
** 1a als Campionats Panamericans en Velocitat individual
** 1a als Campionats Panamericans en Velocitat per equips (amb Arianna Herrera)
* 2011
** Medalla d'or als Jocs Panamericans en Velocitat
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en Keirin
** 1a als Campionats Panamericans en Velocitat individual
* 2012
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
* 2013
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en Keirin
** 1a als Campionats Panamericans en Velocitat individual
* 2014
** 1a als Campionats Panamericans en 500 metres contrarellotge
** 1a als Campionats Panamericans en Velocitat individual

### Resultats a la Copa del Món

* 2006-2007
** 1a a la Classificació general i a les proves de Moscou i Los Angeles, en 500 metres
* 2007-2008
** 1a a la Classificació general i a les proves de Pequín i Los Angeles, en 500 metres
* 2008-2009
** 1a a Copenhaguen, en 500 metres
* 2011-2012
** 1a a Pequín, en 500 metres

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Lisanita

La lisanita és un mineral de la classe dels fosfats.

## Característiques

La lisanita és un fosfat de fórmula química CaNiP₂O₇. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2021, i encara resta pendent de publicació. Cristal·litza en el sistema triclínic.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions del Museu Mineralògic Fersmann, de l'Acadèmia de Ciències de Rússia, a Moscou (Rússia), amb el número de registre: 5629/1.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Halamish wadi, al Consell Regional de Tamar (Districte del Sud, Israel), l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Lisanite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 març 2022].
# Llista d'associacions escoltes i guies dels Països Catalans

| Associació | Àmbit territorial | Orientació religiosa | Data de fundació | Número d'agrupaments | Número d'escoltes | Pertany a ... |
| Minyons Escoltes i Guies de Catalunya | Catalunya | Catòlica | 1977 | 140 | 13000 | FCEG, MSC |
| Escoltes Catalans | Catalunya | Laica | 1974 | 42 | 4000 | FCEG |
| Acció Escolta de Catalunya | Catalunya | Pluriconfessional | 2002 | 16 | 1000 | FCEG |
| Centre Marista d'Escoltes | Catalunya | Catòlica | 1977 | 9 | | |
| Associació Catalana de Scouts | Catalunya | Laica | 2006 | 3 | | WFIS |
| Unió Internacional de Guies i Scouts d'Europa | Catalunya i País Valencià | Catòlica | 2006 | 5 | 10000 | UIGSE-FSE |
| Federació d'Escoltisme Valencià | País Valencià | Catòlica | | 75 | 5000 | MSC |
| Associació Guiatge Valencià | País Valencià | Laica | 1964 | 2 | | FEG |
| Scouts Valencians | País Valencià | Pluriconfessional | | 34 | | ASDE |
| Moviment Escolta i Guiatge de Mallorca | Mallorca | Catòlica | 1956 | 14 | | MSC |
| Escoltes i Guies de Mallorca | Mallorca | Laica | 1979 | 2 | | FEG |
| Escoltes de Menorca | Menorca | Catòlica | 1971 | 12 | | MSC |
| Scouts de Baleares | Illes Balears (Eivissa) | Pluriconfessional | | 1 | | ASDE |
| Eclaireuses Eclaireurs de France - Languedoc-Rousillon | Llenguadoc-Rosselló | | | | | EEDF |

## Organigrama de la WAGGGS

Només s'indiquen les associacions guies dels Països Catalans.

## Organigrama de la WOSM

Només s'indiquen les associacions escoltes dels Països Catalans.

## Enllaços externs

* Llista de grups i associacions escoltes dels Països Catalans i internacionals
# Llista dels emirs de Tortosa

Llista dels emirs de Turtuixa, l'actual Tortosa, des de la fitna al califat de Còrdova fins a la conquesta almoràvit de la ciutat:
* Labib as-Saqlabí al-Amirí 1009-1035
* Muqàtil (o Muqàbil) al-Fata as-Saqlabí Muïzz-ad-Dawla Sayf-al-Mil·la 1035-1053
* Yala al-Amirí 1053-1057
* Nabil (o Sàbil) al-Fata as-Saqlabí 1057-1060
* a Saragossa 1060-1081
** Abu-Jàfar Àhmad ibn Sulayman al-Múqtadir 1060-1081 (emir de Saragossa, dinastia Banu Hud)
* a Lleida 1081-1100
** al-Múndhir Imad-ad-Dawla 1081-1090
** Sulayman ibn al-Múndhir Sàyyid-ad-Dawla 1090-1100
* a l'emirat almoràvit 1100-1148
# Liza klunzingeri

Liza klunzingeri és un peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Pot arribar als 20 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes occidentals de l'oceà Índic (des del Golf Pèrsic fins a l'Índia).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Liza haematocheilus

Liza haematocheilus és un peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes.
És un peix omnívor que pot viure tant a les aigües salades com a les dolces de les costes i els cursos baixos dels rius.
Habita les costes del nord-oest del Pacífic des del Japó i el riu Amur i la Península de Corea fins a Xiamen. És una espècie invasora que ha arraconat a les espècies locals de mugílids al mar Negre i al mar d'Azov.
Pot arribar als 53 cm de llargària total. Els exemplars adults tenen sovint les aletes inferiors d'un color rogenc, d'ací llur nom llatí.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 «Chelon haematocheilus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Liza parmata

Liza parmata és un peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Pot arribar als 30 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes del Pacífic occidental (des del sud de la Mar de la Xina Meridional fins a Indonèsia i Nova Guinea).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Llombrígol

El llombrígol, melic, guixa o d'altres variants, és una marca que deixa el cordó umbilical a l'abdomen dels mamífers. En els humans, en un 90% és una petita depressió en el centre de l'abdomen i en la resta de casos una protuberància de pell sortint (les dones embarassades també solen tenir el melic sortit). S'usa com a via d'accés de la laparoscòpia.
El llombrígol pot ser eròtic i per això hi havia moltes restriccions a la seva exposició per part de la dona. Es pot decorar amb arracades o altres joies per ressaltar-lo.

## Referències

* ↑ «melic». Diccionari normatiu valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.
* ↑ Alcover, A. M.; Moll, F. de B «1. Guixa (3)». Diccionari català-valencià-balear (DCVB).
Viccionari
# Lo Perxe de la Portella

Lo Perxe de la Portella és una obra de Vinebre (Ribera d'Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Perxe de dos trams que comunica el carrer Major i la plaça del Rei. Es troba construït sota un edifici entre mitgeres de tres nivells d'alçat. Des del carrer Major s'obre formant un arc còncau convex, des d'on es poden veure una arrencada d'arc i un arc de mig punt adovellat, entre els quals hi havia la porta que tancava la població. El sostre d'aquesta part ha estat reformat amb bigues de formigó. En un dels murs del següent tram hi ha un portal d'arc pla de pedra acarada, amb una orla on hi ha l'anagrama de Crist i la data 1606. Aquesta part queda coberta amb l'embigat de fusta original.

## Història

Lo perxe de la Portella era una de les portes d'entrada de la Vila nova que es construí l'any 1285, després de la destrucció de l'antic Vinebre per part dels Entença de Móra. Aquesta porta donava al riu, que fa uns dos-cents anys encara passava per Vinebre, deixant una illa entre Vinebre i Ascó. L'escut gravat a l'interior del perxe data de 1606, quatre anys abans de l'expulsió dels moriscos d'Ascó, i és un testimoni de la conversió al cristianisme dels de Vinebre, motiu pel qual no van ser expulsats.

## Referències

* 1 2 3 «Lo Perxe de la Portella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Lo Pessó Petit

El Pic petit del Pessó o lo Pessó Petit és una muntanya que es troba en el terme municipal de la Vall de Boí, a la comarca de l'Alta Ribagorça, i dins de la zona perifèrica del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
El pic, de 2.792 metres, s'alça en el punt d'intersecció de les carenes que delimiten la Coma del Pessó (N), la Coma Estreta (S) i la Vall de Sant Martí (NE); amb el Colladó del Pessó a l'oest i el Pic de l'Estanyet al sud.
El nom "pessó significa munt cònic d'herba dallada, i s'aplica a cims de forma cònica".

## Bibliografia

* Mapa Vall de Boí 1:25.000. Editorial Alpina.
* Mapa Carros de Foc 1:25.000. Editorial Alpina.
* Mapa Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici 1:25.000. Institut Cartogràfic de Catalunya. Segona edició: abril 1998.

## Referències

* ↑ «Toponímia de la Vall de Boí». Arxivat de l'original el 2010-03-17. [Consulta: 3 desembre 2009].
# Llista de Creus de Sant Jordi/2015/Entitats
#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Teatre Romea | Q4569267 | teatre de Barcelona |
| Sant Daniel de Girona | Q4893249 | monestir a Girona |
| Hospital del Mar | Q9004969 | hospital a Barcelona |
| Agrupació Sardanista l'Ideal d'en Clavé de les Roquetes | Q11904332 | |
| Cooperativa Lletera del Cadí | Q11915490 | |
| Castells i Planas de Cardedeu | Q19998162 | |
| Alter Mútua de Previsió Social dels Advocats de Catalunya a Quota Fixa | Q20100271 | |
| ASPASIM | Q20100293 | |
| Associació Egueiro | Q20100303 | |
| Casa Pairal Fundació Privada | Q20100400 | |
| Confraria de Mestres Fusters i Gremi de Fusters, Ebenistes i Similars de Barcelona | Q20100432 | |
| Fundació Hospital de Sant Pau i Santa Tecla | Q20100612 | fundació sanitària a Tarragona |
| Fundació Privada Vallès Oriental | Q20100613 | |
| Grup de Treball Estable de les Religions | Q20100686 | |
| Facultat d'Informació i Mitjans Audiovisuals | Q30919322 | facultat d'informació i mitjans audiovisuals a Barcelona |