OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ummidia

Ummidia és un gènere d'aranyes migalomorfes de la família dels halonopròctids (Halonoproctidae).

## Taxonomia

* Ummidia absoluta (Gertsch & Mulaik, 1940) — EUA
* Ummidia aedificatoria (Westwood, 1840) — Portugal, Espanya, Marroc
* Ummidia algarve Decae, 2010 — Portugal
* Ummidia Algèriana (Lucas, 1846) — Algèria, Tunísia
* Ummidia armata (Ausserer, 1875) — Desconegut
* Ummidia asperula (Simon, 1889) — Veneçuela
* Ummidia audouini (Lucas, 1835) — EUA
* Ummidia beatula (Gertsch & Mulaik, 1940) — EUA
* Ummidia carabivora (Atkinson, 1886) — EUA
** Ummidia carabivora emarginata (Atkinson, 1886) — EUA
* Ummidia celsa (Gertsch & Mulaik, 1940) — EUA
* Ummidia erema (Chamberlin, 1925) — Panamà
* Ummidia funerea (Gertsch, 1936) — EUA
* Ummidia gandjinoi (Andreeva, 1968) — Tadjikistan
* Ummidia glabra (Doleschall, 1871) — Brasil
* Ummidia modesta (Banks, 1901) — EUA
* Ummidia nidulans (Fabricius, 1787) — Índies
* Ummidia oaxacana (Chamberlin, 1925) — Mèxic
* Ummidia picea Thorell, 1875 — Espanya
* Ummidia pustulosa (Becker, 1879) — Mèxic
* Ummidia pygmaea (Chamberlin & Ivie, 1945) — EUA
* Ummidia rugosa (Karsch, 1880) — Costa Rica, Panamà
* Ummidia salebrosa (Simon, 1891) — St. Vincent
* Ummidia tuobita (Chamberlin, 1917) — EUA
* Ummidia zebrina (F. O. P.-Cambridge, 1897) — Mèxic, Guatemala
* Ummidia zilchi Kraus, 1955 — Mèxic, El Salvador

### Fòssils

Segons el World Spider Catalog (version 18.5, any 2018):
* †Ummidia damzeni Wunderlich, 2000
* †Ummidia malinowskii Wunderlich, 2000

## Referències

* ↑ Thorell, 1875: Diagnoses Aranearum Europaearum aliquot novarum. Tijdschrift voor Entomologie, vol.18, p.81-108 (text íntegre).
* ↑ «Ummidia». [Consulta: 13 maig 2018].
* ↑ Dunlop, Penney & Jekel, 2018: A summary list of fossil spiders and their relatives. A: The world spider catalog, Naturhistorisches Museum der Burgergemeinde Bern, version 18.5. [arxiu]

## Enllaços externs

* (anglès) World Spider Catalog: Ummidia Thorell, 1875 en la família Halonoproctidae +base de dades
# Universitat de Queensland

La Universitat de Queensland (University of Queensland, UQ) és una institució australiana d'estudis superiors situada a Brisbane (Queensland). És membre fundadora del grup internacional Universitas 21, i un dels centres d'estudis més prestigiosos del país; compta amb més de vint mil estudiants matriculats.
Té tres campus: Saint Lucia a la vora del riu Brisbane, on es desenvolupen principalment els estudis de Medicina; Gatton, seu de la Facultat de Recursos Naturals, Agricultura i Ciència Veterinària; i Ipswich, seu de les escoles d'art, negocis i ciències socials.
# Veendam

Veendam és un municipi de la província de Groningen, al nord dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 27.964 habitants repartits sobre una superfície de 78,71 km² (dels quals 2,57 km² corresponen a aigua).

## Centres de població

Bareveld, Borgercompagnie, Kibbelgaarn, Korte Akkers, Numero Dertien, Ommelanderwijk, Tripscompagnie, Veendam, Wildervank, Wildervanksterdallen i Zuidwending.

## Administració

El consistori actual, després de les eleccions municipals de 2007, és dirigit pel socialista Ab Meijerdam. El consistori consta de 21 membres, compost per:
* Partit del Treball, (PvdA) 10 escons
* Gemeenten Belangen, 5 escons
* Partit Popular per la Llibertat i la Democràcia, (VVD) 2 escons
* Crida Demòcrata Cristiana, (CDA) 2 escons
* GroenLinks, 1 escó
* ChristenUnie, 1 escó

## Enllaços externs

* www.veendam.nl
# Vanderhorstia

Vanderhorstia és un gènere de peixos de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Taxonomia

* Vanderhorstia ambanoro (Fourmanoir, 1957)
* Vanderhorstia attenuata (Randall, 2007)
* Vanderhorstia auronotata (Randall, 2007)
* Vanderhorstia auropunctata (Tomiyama, 1955)
* Vanderhorstia bella (Greenfield & Longenecker, 2005)
* Vanderhorstia belloides (Randall, 2007)
* Vanderhorstia delagoae (Barnard, 1937)
* Vanderhorstia dorsomacula (Randall, 2007)
* Vanderhorstia fasciaventris (Smith, 1959)
* Vanderhorstia flavilineata (Allen & Munday, 1995)
* Vanderhorstia hiramatsui (Iwata, Shibukawa & Ohnishi, 2007)
* Vanderhorstia kizakura (Iwata, Shibukawa & Ohnishi, 2007)
* Vanderhorstia lanceolata (Yanagisawa, 1978)
* Vanderhorstia longimanus (Weber, 1909)
* Vanderhorstia macropteryx (Franz, 1910)
* Vanderhorstia mertensi (Klausewitz, 1974)
* Vanderhorstia nannai (Winterbottom, Iwata & Kozawa, 2005)
* Vanderhorstia nobilis (Allen & Randall, 2007)
* Vanderhorstia opercularis (Randall, 2007)
* Vanderhorstia ornatissima (Smith, 1959)
* Vanderhorstia papilio (Shibukawa & Suzuki, 2004)
* Vanderhorstia praealta (Lachner & McKinney, 1981)
* Vanderhorstia rapa (Iwata, Shibukawa & Ohnishi, 2007)
* Vanderhorstia steelei (Randall & Munday, 2008)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Fourmanoir, P., 1957. Poissons Téléostéens des eaux malgaches du canal de Mozambique. Mem. Inst. Sci. Madagascar, Sér. F v. 1: 1-316.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Dictionary of Common (Vernacular) Names (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
* Biodiversity Institute of Ontario (anglès)
# Vermont

Vermont és un dels estats que conformen els Estats Units d'Amèrica.
Està situat a la regió coneguda com a Nova Anglaterra. És l'únic d'aquesta regió que no delimita amb l'Atlàntic, i està envoltat per l'estat de Massachusetts al sud, Nou Hampshire a l'est, Nova York a l'oest i la província canadenca de Quebec al nord. El seu nom actual deriva dels mots francesos vert i mont (mont o foresta verda). El juliol de 2023 tenia 647.464 habitants.
Habitat originàriament per tribus nadiues americanes (iroquesos, algonquins i abnakis), el territori actualment conegut com a Vermont va ser reclamat per França, però va passar a ser possessió de la corona britànica després de la seva derrota en el conflicte bèl·lic que va tenir lloc entre 1754 i 1763. Durant molts anys, el control sobre l'àrea va estar disputat per les colònies veïnes (entre elles Nou Hampshire), però va acabar obtenint el seu estatut d'estat independent. Després d'un període de catorze anys, va passar a ser un estat membre dels Estats Units d'Amèrica.
Famós pel seu paisatge, els seus productes lactis i el seu xarop d'auró, Vermont és també conegut per la seva política liberal i pensament polític independent. De fet, una anàlisi duta a terme el 2022 pel Centre de Responsabilitat Legislativa situa Vermont en la cinquena posició amb els legisladors més liberals.
La capital estatal és Montpelier i la ciutat més gran és Burlington; altres ciutats són: Milton.

## Vegeu també

* Bandera de Vermont
* Llista de comtats de Vermont
* Llista de peixos de Vermont

## Referències

* ↑ Van DeWater; Frederic F. The Reluctant Republic, Vermont 1724–1791.. The Countryman Press, 1974, p. 195, 218–219. ISBN 0-914378-02-3.
* ↑ Senecal, Joseph-Andre. «The Name Vermont».
* ↑ «Quick Facts - Vermont» (en anglès). U.S. Census Bureau, 2023. [Consulta: 2 maig 2024].
* ↑ Long, John H., Editor; Sinko, Peggy Tuck, Associate Editor. New Hampshire: Consolidated Chronology of State and County Boundaries. The Newberry Library, 2007.
* ↑ «US Department of Agriculture – Economic Research Service». 'Table 44—U.S. maple syrup production and value, by state, calendar years. Arxivat de l'original el 7 de juny 2003. [Consulta: 13 juliol 2016].
* ↑ Hansen, Rig; Hansen, Meg. «Vermont State Lawmakers Ranked 5th Most Liberal in US» (en anglès). The Ethan Allen Institute, 13-10-2022. [Consulta: 3 maig 2024].
* ↑ Lee Ann, Cox. «UVM historian examines Vermont's mixed history of slavery and abolition». University of Vermont. [Consulta: 12 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Web del govern de Vermont
# Van Peebles

Van Peebles és el nom dels següents personatges:
* Mandela Van Peebles (1994), actor estatunidenc, fill de Mario Van Peebles.
* Mario Van Peebles (1957), actor i director de cinema estatunidenc, fill de Melvin Van Peebles.
* Melvin Van Peebles (1932), actor, director, productor de cinema, guionista, compositor i escriptor estatunidenc.
# Van Tassell

Van Tassell és una població dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 18 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Van Tassell tenia 18 habitants, 9 habitatges, i 5 famílies. La densitat de població era de 3,8 habitants/km².
Dels 9 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 44,4% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,6.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,7% tenia menys de 18 anys, un 0% entre 18 i 24, un 22,2% entre 25 i 44, un 27,8% de 45 a 60 i un 33,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 66,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 53.750 $ i la renda mediana per família de 53.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.000 $ mentre que les dones 15.000 $. La renda per capita de la població era de 17.686 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Van Tassell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Van Tassell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tàlars

Els tàlars (en grec antic: Τάλαρες, llatí: Talares) eren una tribu emparentada amb els molossos de l'Epir. En temps d'Estrabó ja s'havia extingit.
La seva capital era possiblement Oxinea (Ὀξύνεια), que es localitzava entre Tessàlia i l'Epir.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Talares». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 3 març 2021].
* ↑ Smith, William (ed.). «Oxyneia». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 3 març 2021].
Viccionari
# Unteriberg

Unteriberg és un municipi del cantó de Schwyz, situat al districte de Schwyz.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Vanga chabert

La vanga chabert (Leptopterus chabert) és un ocell de la família dels vàngids (Vangidae) i única espècie del gènere Leptopterus Bonaparte, 1854.

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i terres de conreu de les terres baixes de Madagascar.

## Referències

* ↑ «Vanga chabert». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
# Vanga de Pollen

La vanga de Pollen (Xenopirostris polleni) és un ocell de la família dels vàngids (Vangidae).

## Hàbitat i distribució

habita boscos de les terres baixes del nord-oest i est de Madagascar.

## Referències

* ↑ «Vanga de Pollen». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
# Tàngara gorja-rogenca

La tàngara gorja-rogenca (Ixothraupis rufigula) és un ocell de la família dels tràupid (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial i vegetació secundària dels Andes i la costa del Pacífic de l'oest de Colòmbia i nord-oest de l'Equador.

## Referències

* ↑ «Tàngara gorja-rogenca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Tàngara gorjagroga

La tàngara gorjagroga (Iridosornis analis) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita les espesures de matolls i clars del bosc dels Andes al sud-oest de Colòmbia, est de l'Equador i est del Perú.

## Referències

* ↑ «Tàngara gorjagroga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Tàngara maragda caragroga

La tàngara maragda caragroga (Chlorochrysa nitidissima) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el bosc molsós, clars i vegetació secundària, localment als Andes a l'oest i sud de Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Tàngara maragda caragroga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Veliko Trgovišće

Veliko Trgovišće és un poble i municipi del comtat de Krapina-Zagorje a Croàcia situat al sud-oest de la ciutat veïna de Zabok. Segons el cens del 2011, tenia 4945 habitants.

## Història

A finals del segle xix i a principis del XX, Veliko Trgovišće era part del comtat de Varaždin al Regne de Croàcia-Eslavònia.

## Gent

El president croat Franjo Tuđman va néixer a Veliko Trgovišće el 1922, quan era part del Regne dels Serbis, Croats i Eslovens.

## Referències

* ↑ «Population by Age and Sex, by Settlements, 2011 Census: Veliko Trgovišće». Central Bureau of Statistics. [Consulta: 17 febrer 2019].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
# Tàngara pigallada

La tàngara pigallada (Ixothraupis punctata) o (Tangara punctata) és una espècie d'au passeriforme de la família Thraupidae que viu a Sud-amèrica.

## Descripció

Mesura uns 12,7 cm de longitud i pesa uns 15 g. El seu dors és verd brillant amb el centre de les plomes negres, que donen un aspecte d'escates. Té la cara, gola i pit de color blanquinós blavós; el ventre blanc amb punts negres; i els flancs i la regió infracaudal de color verdós. Les ales i cua són negres amb les puntes verd-groguenques.

## Distribució i hàbitat

Es troba a Bolívia, Brasil, l'Equador, la Guayana francesa, Guyana, Perú, Surinam i Veneçuela. A més, l'any 2012 va ser vista a Colòmbia.
El seu hàbitat natural són les selves humides tropicals del vessant oriental dels Andes, entre els 600 i 2.000 m d'altitud.

## Alimentació

S'alimenta de fruita, especialment de baies. També menja el pol·len de les flors i insectes.

## Reproducció

Arriba a la maduresa sexual als 12 mesos. Construeix un niu en forma de bol. La femella pon de 2 a 3 ous i els pollets neixen uns 15 dies més tard.

## Referències

* ↑ «Tàngara pigallada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
* ↑ tàngara tacada, Tangara punctata (Linnaeus, 1766). AVIBASE
* ↑ Hilty, Steven L. (2003) Birds of Venezuela: 775, Pl.6o. Princeton University Press. ISBN 0-7136-6418-5
* ↑ Ridgely, Robert S. and Guy Tudor (1989) The Birds of South America: The oscine passerines 250, Pl.13. University f Texas Press.
* ↑ Colprensa (2012) "Colombia llegó a mil 897 especies de aves". La Patria, Manizales,28 de diciembre de 2012.
* ↑ Schulenberg, Thomas S. Birds of Peru: 566.
* 1 2 Saíra-negaça; WikiAves.
# Tàngara oreneta

La tàngara oreneta (Tersina viridis) és un ocell de la família dels tràupid (Thraupidae) i única espècie del gènere Tersina Vieillot, 1819.

## Hàbitat i distribució

jHabita el bosc obert, vegetació secundària i encara ciutats de les terres baixes des de l'est de Panamà, Colòmbia, Veneçuela i Guaiana, cap al sud, per l'oest dels Andes, fins l'oest de l'Equador i, a través de l'est de l'Equador, est del Perú, nord i est de Bolívia i Amazònia i est i sud-est del Brasil fins Paraguai i nord-est de l'Argentina. Algunes poblacions migren cap al nord.

## Referències

* ↑ «Tàngara oreneta». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Tàngara pintada

La tàngara pintada (Ixothraupis guttata) és un ocell de la família dels tràupid (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial, vegetació secundària i encara medi urbà a les terres baixes i muntanyes de Costa Rica, Panamà, Colòmbia, Veneçuela, Trinitat i l'extrem nord del Brasil.

## Referències

* ↑ «Tàngara pintada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Tàngara negre-i-groga

El tàngara negre-i-groga (Chrysothlypis chrysomelas) és un ocell de la família dels tràupid (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial a les terres altes del centre i est de Costa Rica, i Panamà.

## Referències

* ↑ «Tàngara negre-i-groga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Tàngara oliosa

La tàngara oliosa (Sphenopsis frontalis) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial i matolls a les muntanyes de Colòmbia, nord-oest, nord i oest de Veneçuela, est de l'Equador i est del Perú.

## Referències

* ↑ «Tàngara oliosa». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Verb impersonal

Un verb impersonal és aquell que no té subjecte, és a dir, designa una situació sense atribuir-la a cap persona determinada. Són verbs que es conjuguen en la tercera persona del singular.
Cal no confondre les oracions impersonals o amb verb impersonal amb les oracions amb subjecte el·líptic. Així, mentre que les primeres no tenen subjecte, les segones en tenen, malgrat que no el manifesten explícitament, sinó que se sobreentén.
Hi ha diversos tipus de verbs impersonals:
* Els verbs que es refereixen a fenòmens meteorològics, com ara "nevar", "tronar" o "ploure" (Ahir nevava, Ha plogut a bots i a barrals).
* El verb "fer" referit a fenòmens del temps (Fa calor en aquesta ciutat, Feia un fred que pelava).
* El verb "haver-hi" (Hi ha molta gent, Hi havia una festa al poble, Hi ha una poma verda a sobre de la taula).
* Construccions amb la partícula ''ésser'', "es", "hom", etc., quan es pretén intencionadament ocultar el subjecte (Es creu en la seva solvència, Hom opina que ho va fer).
# Verb auxiliar

Un verb auxiliar és un verb que apareix al costat d'un altre per formar un determinat temps (vas anar), la veu passiva (seran estimats), una perífrasi verbal (cal fer-ho) o altres estructures similars. En aquestes construccions el verb auxiliar es buida de contingut semàntic, el qual recau sobre l'altre verb. D'aquí ve el seu nom d'auxiliar, ja que esdevé una paraula purament gramatical, com si fos d'una categoria gramatical buida i no plena.
En català els verbs auxiliars són els següents:
* ser (per a la veu passiva i, a més, antigament i encara avui en alguns dialectes, per a la majoria dels verbs intransitius de moviment i de canvi d'estat i també dels verbs pronominals i reflexius)
* haver (per als temps compostos, antigament i encara avui en alguns dialectes només dels verbs transitius i d'alguns intransitius)
* anar (per al perifràstic)
* tots els verbs capaços de formar perífrasis, especialment els modals

## Exemples en diverses llengües

* Anglès: s'usa també per a la negació en alguns temps, com el passat simple (You didn't eat)
* Castellà: el verb haver forma els compostos, com a la majoria de llengües romàniques (Has ido)
* Soninke: marca entre altres l'aspecte (A wa riini)
* Italià: marca de passiva (La torta è stata mangiata)
# Viktor Rydberg

Abraham “Viktor” Rydberg (Jönköping, 18 de desembre de 1828 – Djursholm, 21 de setembre de 1895) va ser un escriptor suec i un membre de l'Acadèmia Sueca (1877-1895). "En primer lloc un idealista clàssic", "Viktor Rydberg, poeta, novel·lista, assagista, filòsof idealista i una de les figures prominents en la vida intel·lectual de Suècia en la segona meitat del segle XIX",

## Referències

* ↑ Charles Wharton Stork, Anthology of Swedish Lyrics: From 1750 to 1915, New York, The Scandinavian-American Foundation, London, 1930
* ↑ University and Society: Essays on the Social Role of research and Higher Education, edited by Martin Trow and Thorsten Nybom, 1991, Jessica Kingsley Publishers, London.
# Viktor Schneider

Viktor Schneider fou un esquiador de fons alemany que va competir durant la dècada de 1920.
El seu principal èxit esportiu fou la medalla de bronze en la cursa dels 18 quilòmetres al Campionat del Món d'esquí nòrdic de 1927.

## Referències

* ↑ Viktor Schneider a Federació Internacional d'esquí
# Vicalvarada

La Vicalvarada és el nom amb què és coneguda la revolta espanyola del 1854, per haver-se originat a l'aquarterament del poble madrileny de Vicálvaro, al final dels governs moderats durant el regnat d'Isabel II a la fi de juny del 1854, i engloba tant el pronunciament ocorregut el 28 de juny, com els successos de juliol, que van donar lloc al Bienni Progressista (1854-1856).
El febrer del 1854, militars adeptes al Partit Democràtic van provar de portar a terme una revolta a Saragossa, amb el suport d'elements civils, però van fracassar. La situació de tensió amb el govern moderat, més procliu als seus elements autoritaris, no va impedir que membres de la burgesia industrial i el progressisme mantinguessin les seves intencions de fer caure el govern.
El 28 de juny un nodrit grup d'alts comandaments de l'exèrcit encapçalats per Leopoldo O'Donnell i Domingo Dulce es van enfrontar a les tropes lleials al Govern. El general O'Donnell i les seves tropes es van retirar cap al Sud, on van connectar amb les del general Serrano. Junts van publicar el Manifest de Manzanares el 7 de juliol, redactat per Cánovas del Castillo, i on es prometia la descentralització, una reforma electoral, el restabliment de la milícia nacional i altres demandes dels progressistes. El Partit Progressista va instar al general Baldomero Espartero a unir-se al moviment i liderar-lo. Juntament amb Madrid i Saragossa es van produir alçaments a Barcelona i zones de València i Logronyo. La revolta va ser finançada per diferents sectors de l'economia emergent i, sobretot, pel banquer Juan Bruil.
Els revoltats pretenien la reinstauració de la Milícia Nacional, la supressió de la Constitució moderada de 1845 i una àmplia amnistia pels presos polítics. L'agreujament de la situació a mitjan juliol va obligar a la reina Isabel II a prescindir dels moderats i cridar Espartero per presidir el Consell de Ministres. Aconsellada per la seva mare, Maria Cristina de Borbó, va considerar una deslleialtat d'O'Donnell l'amotinament, i el privà de la Presidència. El 29 de juliol van entrar a Madrid Espartero i O'Donnell emparats pel clam popular i l'1 d'agost es va formar el nou gabinet.

## Bibliografia

* Pérez Garzón, Juan Sisinio. Milicia nacional y revolución burguesa. Madrid, 1978.

## Vegeu també

* Baldomero Espartero - Leopoldo O'Donnell
* Dècada moderada (fase anterior al bienni progressista)
* Manifest de Manzanares
* Bienni progressista
* Vaga general de 1855
* Conflicte de les selfactines
* Constitució espanyola de 1856
* Desamortització de Madoz
* Partit Progressista
# Vuorelainenita

La vuorelainenita és un mineral de la classe dels òxids, que pertany al grup de l'espinel·la. Rep el seu nom del geòleg finlandès Yrjö Vuorelainen (1922-).

## Característiques

La vuorelainenita és un òxid de fórmula química (Mn,Fe)(V,Cr)₂O₄. Cristal·litza en el sistema cúbic. Forma cristalls imperfectes, i se'n troba també granular o massiva, junt als gran d'altres minerals, de fins a 80μm. La seva duresa a l'escala de Mohs és 6,5. Forma una sèrie de solució sòlida amb la manganocromita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la vuorelainenita pertany a «04.BB: Òxids amb proporció Metall:Oxigen = 3:4 i similars, amb només cations de mida mitja» juntament amb els següents minerals: cromita, cocromita, coulsonita, cuprospinel·la, filipstadita, franklinita, gahnita, galaxita, hercynita, jacobsita, manganocromita, magnesiocoulsonita, magnesiocromita, magnesioferrita, magnetita, nicromita, qandilita, espinel·la, trevorita, ulvöspinel·la, zincocromita, hausmannita, hetaerolita, hidrohetaerolita, iwakiïta, maghemita, titanomaghemita, tegengrenita i xieïta.

## Formació i jaciments

Es troba en dipòsits de sulfurs de ferro metamorfosats, associada amb vulcanisme fèlsic submarí. També es pot trobar en esquists de quarsita. Sol trobar-se associada a altres minerals com: pirrotina, rútil, pirofanita, esfalerita, calcopirita, alabandita, eskolaïta, karelianita, schreyerita o olkhonskita. Va ser descoberta l'any 1980 a la mina Sätra, a Doverstorp, Finspång (Östergötland, Suècia).

## Referències

* ↑ «Vuorelainenite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 24 abril 2016].
* ↑ «Vuorelainenite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 24 abril 2016].
* ↑ «Manganochromite-Vuorelainenite Series» (en anglès). Mindat. [Consulta: 24 abril 2016].