OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chukhrovita-(Ca)

La chukhrovita-(Ca) és un mineral de la classe dels halurs que pertany al grup de la chukhrovita. Rep el nom en honor de Fedor Vasil'evich Chukhrov, i pel fet de ser l'anàleg de calci de la chukrovita-(Ce).

## Característiques

La chukhrovita-(Ca) és un halur de fórmula química Ca₄.₅Al₂(SO₄)F₁₃·12H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2011. Cristal·litza en el sistema isomètric. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5. És una espècie molt propera a la meniaylovita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Val Cavallizza, situada a la localitat de Cavagnano, a Cuasso al Monte, dins la província de Varese (Llombardia, Itàlia). També ha estat descrita a la mina Christiana, a Àtica (Grècia), a la mina Uranus, a Saxònia (Alemanya) i a Waitschach, a Caríntia (Alemanya). Aquests quatre indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Chukhrovite-(Ca)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 23 novembre 2020].
# Castell de proa

S'anomena castell de proa a la part de la superestructura d'un vaixell que s'eleva sobre la coberta principal a l'extrem de proa. La coberta sobre ella s'anomena coberta del castell.

## Orígens

El terme castell de proa es va originar en l'Edat Mitjana, on es equipava a la proa dels vaixells de guerra amb estructures amb forma de castell, les quals servien de plataforma de tir per a arquers i com a emplaçament defensiu en cas d'abordatge. Durant el segle xvi, la introducció d'artilleria en els vaixells de guerra va reemplaçar l'abordatge com a mitjà principal de combat, la qual cosa va significar la fi de l'ús militar del castell de proa.

## En l'actualitat

En l'actualitat el castell de proa s'usa per allotjar equip de fondeig i per a proporcionar una reserva de flotabilitat.

## Vegeu també

* Castell (nàutica)
* Castell de Popa
# Closes de l'Albert, d'en Massot i de Mornau

Les closes de l'Albert i d'en Massot i les closes o estany de Mornau són tres zones contigües, de desigual extensió, amb herbassars humits i prats inundables. L'estany de Mornau ocupa una superfície d'aproximadament 26 Ha i es localitza entre la riera de Pedret i el rec Madral, al municipi de Castelló d'Empúries.
Les closes són un sistema de conservació de sòls i aigües, amb un aprofitament agropastoral. L'estructura tradicional d'una closa és un prat de dall o pastura, tancat per arbres essencialment de fulla caduca i amb un sistema de drenatges que permeten l'escolament de l'aigua, la inundació de la closa i la rentada de sals. Ocupen zones d'aiguamolls dessecats al segle xviii i es caracteritzen per tenir nivells freàtics elevats, sòls mal drenats i sovint salins o salino-sòdics. Aquests espais constitueixen una unitat ecològica molt destacable en el conjunt del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà.
Els herbassars humits són un hàbitat de gran interès florístic on destaquen espècies com la poligonàcia Polygonum amphibium i algunes orquídies com Orchis laxiflora.
Referent als hàbitats d'interès comunitari, es troben a l'espai prats de dall de terra baixa (Arrhenatherion) (codi 6510), bosquines i matollars meridionals de rambles, rieres i llocs humits (Nerio-Tamaricetea) (codi 92D0) i matollars halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fruticosae) (codi 1420).
Pel que fa a la fauna, totes aquestes closes són una zona important per a l'alimentació de limícoles i ardèids. Tanmateix, s'hi detecta una certa problemàtica derivada de la caça furtiva. Aquesta zona humida ha estat adquirida parcialment per l'administració pública.
L'espai presenta diverses figures de protecció. Forma part del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà i s'inclou també dins l'espai del PEINi la Xarxa Natura 2000 ES0000019 "Aiguamolls de l'Empordà". A més presenta una quarta figura de protecció, la Reserva Natural Integral de "Els Estanys".

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Closes de l'Albert, d'en Massot i de Mornau». Fitxes descriptives de zones humides. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya (CC-BY-SA). [Consulta: 12 juliol 2014].
# CeBIT

El CeBIT és la fira d'exposició d'ordinadors, tecnologies de la informació, telecomunicacions, programari i serveis més important del món. Es realitza a Hannover, Alemanya cada primavera i és considerada com un baròmetre de la tecnologia de la informació. Amb una àrea de mostres de 450.000 m² i 700.000 visitants és més gran que la COMDEX. L'exposició CeBIT 2006, amb una assistència de 450.000 persones, es va realitzar entre el 9 de març i el 15 de març del 2006. El seu lema va ser "Uneix-te a la visió"
El nom CeBIT significa Centre per la Tecnologia de la Informació i l'Oficina (Centrum der Büro-und Informationstechnik) i tradicionalment va formar part de la Fira de Hannover, una gran exposició industrial portada a cap cada any.
La primera fira es va establir el 1970, en el nou pavelló 1 de la plaça de fires de Hannover. A causa del fet que la tecnologia de la informació i de les telecomunicacions estava absorbint la majoria dels recursos, es va decidir assignar-li el 1986 un calendari d'exposició separat, realitzat quatre setmanes abans que la fira de Hanover.
Com que el CeBIT va seguir creixent ràpidament i va arribar a ser massa gran, es va decidir enfocar-la al mercat professional, mentre que el mercat de casa i entreteniment tenien un event separat, la CeBIT home realitzada cada dos anys. Tot i així, després d'haver-se realitzat dues vegades (el 1996 i el 1998), la CeBIT home 2000 que estava planejat realitzar-se a Leipzig es va cancel·lar i el projecte es va abandonar.

## Esdeveniments CeBIT mundials

Des del 1999 el patrocinador de CeBIT, Deutsche Messe AG ha organitzat events fora d'Alemanya amb el nom de CeBIT:
* Cebit Euràsia a Istanbul
* CeBIT Austràlia Arxivat 2011-11-20 a Wayback Machine. a Sydney
* CeBIT Àsia Arxivat 2006-04-24 a Wayback Machine. a Shanghai
* CeBIT America/USA portada a cap el 2003 i 2004, però cancel·lada el 2005.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del CeBIT
* Events CeBIT d'arreu del món Arxivat 2006-03-03 a Wayback Machine.
# Ce

CE o Ce té els següents significats:
* Medicina, CE:
** Coronària o caròtide esquerres, segons context.
** Contracepció d'emergència
* Química: Ce, símbol de l'element químic Ceri.
* Comunitat Europea
* Marca CE, distintiu adoptat per a poder comercialitzar diversos productes a la Unió Europea.
Viccionari
# Citi Open 2011

El Torneig de Washington DC 2011, oficialment conegut com a Citi Open 2011, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als International tournaments de la WTA. L'edició inaugural del torneig es va celebrar entre el 23 i el 31 de juliol de 2011 al The Tennis Center at College Park de Washington DC, Estats Units.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | S. Pe'er | 6 | 6 | |
| | A. Kudriàvtseva | 1 | 4 | | 1 | S. Pe'er | 6 | 6 | |
| | V. Lepchenko | 1 | 2 | | 8 | A. Brianti | 1 | 2 | |
| 8 | A. Brianti | 6 | 6 | | | | | | | 1 | S. Pe'er | 3 | 7 | 6 |
| 3 | T. Paszek | 6 | 6 | | | | | | | 3 | T. Paszek | 6 | 6² | 4 |
| Q | M. Brengle | 3 | 1 | | 3 | T. Paszek | 5 | 6 | 7 | | | | | |
| | H. Watson | 6 | 5 | 1 | | S. Dubois | 7 | 4 | 6² | | | | | |
| | S. Dubois | 3 | 7 | 6 | | | | | | | | | | | 1 | S. Pe'er | 5 | 2 |
| 6 | E. Baltacha | 4 | 2 | | | | | | | | | | | | 2/WC | N. Petrova | 7 | 6 |
| | V. Razzano | 6 | 6 | | | V. Razzano | 4 | 3 | | | | | | |
| | I. Falconi | 6 | | | | I. Falconi | 6 | 6 | | | | | | |
| | S. Zhang | 4 | r | | | | | | | | I. Falconi | 6 | 1 | 3 |
| 5 | B. Jovanovski | 6 | 5 | 6 | | | | | | 2/WC | N. Petrova | 1 | 6 | 6 |
| | J. Craybas | 4 | 7 | 4 | 5 | B. Jovanovski | 6$^4$ | 5 | | | | | | |
| WC | E. Bouchard | 2 | 2 | | 2/WC | N. Petrova | 7 | 7 | |
| 2/WC | N. Petrova | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre doble femení

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Sania Mirza Iaroslava Xvédova | 6 | 6 | |
| | Lindsay Lee-Waters Megan Moulton-Levy | 3 | 4 | | 1 | Sania Mirza Iaroslava Xvédova | 6 | 6 |
| 4 | Shahar Pe'er Sloane Stephens | 3 | 6 | [11] | 4 | Shahar Pe'er Sloane Stephens | 0 | 1 |
| | Līga Dekmeijere Alexandra Mueller | 6 | 1 | [9] | | | | | 1 | Sania Mirza Iaroslava Xvédova | 6 | 6 |
| | Irina Falconi Alison Riske | 7 | 3 | [5] | | | | | 2 | Olga Govortsova Al·la Kudriàvtseva | 3 | 3 |
| 3 | Alberta Brianti Eleni Daniïlidu | 5 | 6 | [10] | 3 | Alberta Brianti Eleni Daniïlidu | 5 | 0 |
| | Anne Keothavong Heather Watson | 5 | 3 | | 2 | Olga Govortsova Al·la Kudriàvtseva | 6 | 6 |
| 2 | Olga Govortsova Al·la Kudriàvtseva | 7 | 6 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2011-07-11 a Wayback Machine. (anglès)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre doble femení PDF
Washington D.C. :
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2022
2023
2024 :
Sony Ericsson WTA Tour 2011
< 2010
2012 > :
WTA Tour Championships, Istanbul  · WTA Tournament of Champions, Bali :
# Challenge dels Fosfats

El Challenge dels Fosfats (Challenge des phosphates) són una sèrie de competicions ciclistes d'un sol dia que es disputen a l'abril, al Marroc. Es componguen de tres curses: Challenge Khouribga, Challenge Youssoufia i Challenge Ben Guérir.
La primera edició es disputà el 2011 i forma part del calendari de l'UCI Àfrica Tour.

## Palmarès
### Challenge Khouribga

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2011 | Maroš Kováč | Azzedine Lagab | Manuel Bello Calixto |
| 2012 | Tarik Chaoufi | Soufiane Haddi | Ahmed Lhanafi |
| 2013-2014 | No disputat |
| 2015 | Mouhssine Lahsaini | Salaheddine Mraouni | Anass Ait El Abdia |

### Challenge Youssoufia

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2011 | Adil Jelloul | Manuel Bello Calixto | Tarik Chaoufi |
| 2012 | Mouhssine Lahsaini | Adil Jelloul | Abdelbasset Hannachi |
| 2013-2014 | No disputat |
| 2015 | Abdelati Saadoune | Lahcen Saber | Essaïd Abelouache |

### Challenge Ben Guérir

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2011 | Hassan Zahboune | Abdellah Ben Youcef | Adil Jelloul |
| 2012 | Abdellah Ben Youcef | Michal Kolář | Hayato Yoshida |
| 2013-2014 | No disputat |
| 2015 | Lahcen Saber | Mohamed Er-Rafai | Reda Aadel |

## Enllaços externs

* Web de la cursa
* Palmarès del Challenge Khouribga
* Palmarès del Challenge Youssoufia
* Palmarès del Challenge Ben Guérir
# Climent de Constantinoble

Climent de Constantinoble (en llatí Clemens, en grec Κλήμης, Klimis) fou un historiador romà d'Orient natural de Constantinoble que, segons Suides, va escriure una història dels reis i emperadors romans, una obra de tipus gramatical sobre Isòcrates d'Atenes (περὶ τῶν Ἰσοκρατικῶν σχημάτων) i altres tractats. La seva època és desconeguda.
Alguns crítics pensen que Suides va cometre un error i que hi havia dos autors diferents: un de gramàtic i un altre d'historiador. Els textos gramàtics es mencionen a l'Etymologicum Magnum i els històrics són citats per escriptors romans posteriors. Sembla sense gaires dubtes, que era un únic escriptor.

## Referències

* ↑ Clemens a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 786
# Climent de Constantinoble (patriarca)

* No s'ha de confondre amb Climent de Constantinoble.
Climent de Constantinoble (en grec Κλήμης) va ser patriarca de Constantinoble durant quaranta-dos dies l'any 1667.
Era metropolità d'Iconi, i va succeir a Parteni IV quan va ser exiliat després del seu segon mandat. Era una persona sense educació i brusc, i no se'l va reconèixer com a patriarca. El Sant Sínode es va queixar davant del sultà Mehmet IV, que el va deposar el 21 d'octubre de 1667.

## Referències

* ↑ «Κλήμης» (en grec). Ecumenical Patriarchate of Constantinople. [Consulta: 6 agost 2023].
# Clarias anfractus

Clarias anfractus és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 17,6 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Borneo (Malàisia).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Scopoli J. A. 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Prague. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Ng, H.H. 2001. Clarias microstomus, a new species of clariid catfish from Eastern Borneo (Teleostei: Siluriformes). Zool. Stud. 40(2):158-162.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Clarias buettikoferi

Clarias buettikoferi és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 19,2 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: Costa d'Ivori i Ghana.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Scopoli J. A. 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Prague. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Trewavas, E. i F.R. Irvine 1947. Fresh-water fishes. p. 221-282. A F.R. Irvine (ed.) The fishes and fisheries of the Gold Coast. The Crown Agents for the Colonies, Londres (Regne Unit). 352 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Clarias batu

Clarias batu és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 30,5 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Malàisia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Scopoli J. A. 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Prague. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Ng, H.H. 2001 Clarias microstomus, a new species of clariid catfish from Eastern Borneo (Teleostei: Siluriformes). Zool. Stud. 40(2):158-162.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Clarias brachysoma

Clarias brachysoma és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 50 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

És un endemisme de Sri Lanka.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Pethiyagoda, R. 1991. Freshwater fishes of Sri Lanka. The Wildlife Heritage Trust of Sri Lanka, Colombo. 362 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Clarias buthupogon

Clarias buthupogon és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 90 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: Nigèria, Benín i Zàmbia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Scopoli J. A. 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Prague. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Eccles, D.H. 1992 FAO species identification sheets for fishery purposes. Field guide to the freshwater fishes of Tanzania. Prepared and published with the support of the United Nations Development Programme (project URT/87/016). FAO, Roma, Itàlia. 145 p.
* ↑ Balon, E.K. i D.J. Stewart 1983. Fish assemblages in a river with unusual gradient (Luongo, Africa - Zaire system), reflections on river zonation, and description of another new species. Env. Biol. Fish. 9(3/4):225-252.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.