OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mèxic als Jocs Paralímpics de Londres 2012

Mèxic en els Jocs Paralímpics de Londres 2012 va comptar amb la participació de 81 esportistes en nou disciplines. Amb això es converteix en la participació més nombrosa superant a les delegacions de Sidney 2000 i Atenes 2004 que van comptar amb 77 esportistes cadascuna. La banderera durant la cerimònia d'obertura va ser la nedadora Patricia Valle. La participació de Mèxic ;va culminar recollint sis medalles d'or, quatre de plata i onze de bronze per a un total de 21 medalles paralímpiques, superant la meta dels paralímpics passats on es van obtenir vint medalles.

## Participants per esport

Mèxic va ser representat per 81 esportistes en nou disciplines:
| N. | Esport | Homes | Dones | Total |
| 1 | Atletisme | 22 | 16 | 38 |
| 2 | Bàsquet en cadira de rodes | 0 | 12 | 12 |
| 3 | Boccia | 1 | 0 | 1 |
| 4 | Equitació | 1 | 2 | 3 |
| 5 | Halterofília | 2 | 4 | 6 |
| 6 | Judo | 2 | 1 | 3 |
| 7 | Natació | 8 | 8 | 16 |
| 8 | Tennis de taula | 0 | 1 | 1 |
| 9 | Tir amb arc | 1 | 0 | 1 |
| Total | 37 | 44 | 81 |

## Medallistes

| Nom | 1 | 2 | 3 | Total |
| Gustavo Sánchez Martínez | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Mauro Màxim de Jesús | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Salvador Hernández Mondragón | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Patricia Valle | 0 | 0 | 2 | 2 |

### Medalles per gènere

| Sexe | 1 | 2 | 3 | Total |
| Masculí | 4 | 4 | 7 | 15 |
| Femení | 2 | 0 | 4 | 6 |
| Total | 6 | 4 | 11 | 21 |

## Halterofília

| Atleta | Esdeveniment |
| Atleta | Esdeveniment | Resultat | Posició |
| Porfirio Francisco Arredondo Lluna | Masculí -82.50 kg | 195 kg | 5 |
| José de Jesús Castillo Castillo | Masculí -90 kg | - | - |
| Laura Cerero Gabriel | Femenil -44 kg | - | - |
| Amalia Pérez | Femenil -60 kg | 135 kg | 1 |
| Catalina Díaz Vilchis | Femenil -82.50 kg | 125 Kg | 4 |
| Perla Bárcenas | Femenil +82.50 kg | 135 kg | 3 |

## Vegeu també

* Mèxic als Jocs Paralímpics

## Referències

* ↑ elfinanciero.com.mx. «México competirá en Paralímpicos con 81 atletas» (en castellà), 29-08-2012.
* ↑ paralympic.org. «Participation Numbers Sydney 2000 Paralympic Games» (en anglès).
* ↑ paralympic.org. «Participation Numbers ATHENS 2004 Paralympic Games» (en anglès).
* ↑ cnn.com. «Los Juegos Paralímpicos de Londres 2012 ya están en marcha» (en castellà).
* ↑ london2012.com. «Gustavo Sanchez Martinez - Swimming - Paralympic Athlete» (en castellà). Arxivat de l'original el 2013-04-11. [Consulta: 15 agost 2016].
* ↑ london2012.com. «Mauro Maximo de Jesus - Athletics - Paralympic Athlete» (en anglès). Arxivat de l'original el 2013-04-11. [Consulta: 15 agost 2016].
* ↑ london2012.com. «Salvador Hernandez Mondragon - Athletics - Paralympic Athlete» (en anglès). Arxivat de l'original el 2013-04-11. [Consulta: 15 agost 2016].
* ↑ london2012.com. «Patricia Valle - Swimming - Paralympic Athlete» (en anglès). Arxivat de l'original el 2013-04-11. [Consulta: 15 agost 2016].

## Enllaços externs

* Perfil de Mèxic en els Jocs Paralímpics de Londres 2012
# Taraudet de Flassans

Taraudet de Flassans (Flaçan, Provença-Alps-Costa Blava) fou trobador provençal que visqué vers 1354.
Fou encarregat per Joana I de compondre unes Remonstrances que foren pronunciades davant de l'emperador Carles IV, quan aquest passà per la Provença. Taraudet deu la seva fama a una obra titulada Ensenyances per a evitar les traïcions de l'amor, que s'ha perdut; però se sap que Foulques de Pontevès, entusiasmat per tan belles raons, li feu donació d'una part del territori de Flaçan, cosa que no va impedir que l'autor anònim, el Moine des Îles d'or, digui irònicament, després de reconèixer el valor de l'obra, que fou inútil pel trobador i pel senyor que el protegí, ja que ambdós foren enganyats per les seves dames.
Tanmateix, les informacions sobre aquest autor provenen de fonts no enterament fiables com L'histoire et chronique de Prouence de Cèsar de Nostra-Dama, fill de Miquèl i nebot de Joan, que havia escrit la dubtosa Les vies des plus célèbres et anciens poètes provençaux. Després han estat reproduïdes en altres obres.

## Referències

* ↑ Disponible en aquest enllaç

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 58, pàg. 592. (ISBN 84-239-4558-8)
# Cleveland (Utah)

* Per a altres significats, vegeu «Cleveland (desambiguació)».
Cleveland és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 508 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cleveland tenia 508 habitants, 164 habitatges, i 139 famílies. La densitat de població era de 220,4 habitants per km².
Dels 164 habitatges en un 48,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 76,2% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 15,2% no eren unitats familiars. En el 15,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,44.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,9% tenia menys de 18 anys, un 10,8% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 10% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.500 $ i la renda mediana per família de 43.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.750 $ mentre que les dones 14.286 $. La renda per capita de la població era d'11.774 $. Entorn del 6,3% de les famílies i el 8,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cleveland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cleveland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Copernal

Copernal és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 33 | 32 | 31 | 24 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Ídols de Prillwitz

Els ídols de Prillwitz són un gran nombre de figuretes i plaques de relleu de bronze presumptament trobades a finals del segle xvii. La primera publicació sobre ells, el 1768, afirmava a més que les figuretes trobades pel poble de Prillwitz (ara part de Hohenzieritz) provenien d’un santuari pagà de Rethra, una de les principals ciutats d'Eslaus polabis, i que Prillwitz és la ubicació de Rethra.
Tot i que la història es va qüestionar des del principi, molts experts van creure la seva autenticitat i les disputes sobre elles van continuar fins ben entrat el segle XIX. Finalment, amb el progrés de les tècniques de recerca en arqueologia han arribat a la conclusió que la tècnica d'alguns dels motlles era de temps recents, mentre que d'altres, tot i ser aparentment autèntiques, no tenien proves de la connexió amb els pobles eslaus.
* Radegast
* Triglav

## Referències

* ↑ "Słowo o bałwankach przylwickich", in: Franciszek Piekosiński, Kamienie mikorzyńskie, Kraków, 1896
* ↑ Sfalšowani přibohojo Słowjanow Arxivat 2015-06-17 a Wayback Machine., 2005
# Plaça dels Apòstols

La Plaça dels Apòstols és una plaça pública del municipi de Girona, situada a la banda sud de la Catedral de Girona, que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

Hi havia hagut les cases del clergat del capítol de la Catedral i un cementiri. Al principi del segle xvi s'enderrocaren els habitatges, el que donà lloc a la plaça, damunt una cisterna que a la part baixa mostra una font amb la Mare de Déu de la Pera, del 1785, i un pou arran del campanar. Una de les portes d'accés a la Catedral de Girona condueix a aquesta plaça, on és probable que hi hagués el porxo dels constructors de la catedral gòtica. La porta es va començar a construir el 1370, dirigida per Pere Sacoma, amb treballs d'escultura de Guillem Morell. A les dotze fornícules s'hi posaren figures amb onze apòstols i Sant Pau de terracota, fetes el 1458 pels imatgers Claperós. La major part de les figures foren destruïdes el 1936. El 1975 es varen construir les arquivoltes per tencar la portalada.

## Referències

* ↑ «Plaça dels Apòstols». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2015].
* ↑ «La Plaça dels Apòstols». Pedres de Girona. Fèlix Xunclà. [Consulta: 4 març 2015].
# Gasela de l'illa Farsan

La gasela de l'illa Farsan (Gazella arabica) és una gasela anteriorment considerada extinta que habita la península Aràbiga. Un estudi del 2013 demostrà que els dos espècimens originals pertanyien a tàxons diferents i assignà el nom al llinatge muntanyenc de les gaseles aràbigues.

## Referències

* ↑ «The curious case of Gazella arabica» (en anglès). Mammalian Biology, 78, 3, 2013, pàg. 220–225. DOI: 10.1016/j.mambio.2012.07.003.
# Cisteller gorja-ratllat

El cisteller gorja-ratllat (Asthenes humilis) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).

## Hàbitat i distribució

Habita vessants rocoses de la puna i zones rocoses amb herba als Andes de Perú i oest de Bolívia.

## Referències

* ↑ «Cisteller gorja-ratllat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/04/2021(català)
# Copella vilmae

Copella vilmae és una espècie de peix de la família dels lebiasínids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 4,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical (23 °C-25 °C).

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Weitzman, M. i S.H. Weitzman, 2003. Lebiasinidae (Pencil fishes). p. 241-251. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl, 1985. Aquarien atlas. Band 2. Mergus, Verlag für Natur- und Heimtierkunde GmbH, Melle, Alemanya. 1216 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de l'Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J., 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey, Estats Units. 672 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Petrovicky, I., 1988. Aquarium fish of the world. Hamlyn Publishing Group Ltd., Londres (Regne Unit). 499 p.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. World fishes important to North Americans. Exclusive of species from the continental waters of the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (21):243 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Saint-Denis (Vall d'Aosta)

Saint-Denis (arpità Sent-Denis) és un municipi italià, situat a la regió de Vall d'Aosta. L'any 2007 tenia 371 habitants. Limita amb els municipis d'Antey-Saint-André, Chambave, Châtillon, Pontey, Torgnon i Verrayes

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Guido Theodule | Llista cívica |
# Gerhard Siedl

Gerhard Leopold Karl Siedl (22 de març de 1929 - 9 de maig de 1998) va ser un futbolista alemany que va jugar a futbol internacional tant a les seleccions nacionals del Saar com a la de l'Alemanya Occidental. El 1953, va marcar el gol de la victòria a Oslo contra Noruega en les eliminatòries per a la Copa del Món de la FIFA de 1954. El partit va ser l'única victòria del Sarre en la seva breu història.
Durant la seva carrera en el club va jugar al FC Bayern de Múnic (1945–1948, 1951–1953, 1957–1960), al Borussia Neunkirchen (1948–1949), 1. FC Saarbrücken, Karlsruher SC, FC Basel, AZ Alkmaar, SV Austria Salzburg i FC Dornbirn 1913. Amb el Bayern va guanyar la DFB-Pokal de 1957.

## Fonts i referències

* Rotblau: Jahrbuch Temporada 2014/2015. Editorial: FC Basel Marketing AG. ISBN 978-3-7245-2027-6
* ↑ Martin Neu. «Die Spieler der saarländischen Fußball-Nationalmannschaft» (en german). Saar Nostalgie. [Consulta: 7 maig 2017].
* ↑ «Gerhard Siedl – International Appearances». RSSSF. [Consulta: 17 abril 2008].
* ↑ «Players Appearing for Two or More Countries». RSSSF. [Consulta: 17 abril 2008].

## Enllaços externs

* Gerhard Siedl a National-Football-Teams.com (anglès)
* Gerhard Siedl a worldfootball.net
# Montan de Tost

Montan de Tost, més anomenat Montan i en la grafia tradicional Montant, és un nucli del municipi de la Ribera d'Urgellet, a l'Alt Urgell. Actualment té 43 habitants, n'havia tingut 65 el 1991. És situat a 1.136 metres d'altitud, als vessants meridionals de Purredon, sobre el congost de Tresponts, en un camí que connecta la vall del Segre amb la vall de la Vansa. Hi ha tres petits nuclis, el d'Espalaguer, Espalagueró i les Cases. Hi ha una església, Santa Coloma de Montan.

## Referències

* ↑ GGCC, Ribera d'Urgellet: Montan.
# Tarkhan

«Tarkhan» té aquests significats:
* Tarkhan (Egipte) lloc d'Egipte amb un cementiri notable de l'antic Egipte
* Tarkhan, branca dinàstica col·lateral de la dinastia Arghun de Sind, anomenats els Tarkhan de Sind
* Tarkhan (títol), títol d'origen principalment turc utilitzat a l'Àsia central.
* Tarkhan (família), important família d'emirs de l'imperi de Xah Rukh, de la que era membre la reina Gawhar Shad
# Coca amb tonyina

La Coca amb tonyina, també anomenada Coca de Sant Joan, és una coca tapada salada típica del sud del País Valencià, i més concretament de l'Alacantí, on se'n menja la Nit de Sant Joan. La coca amb tonyina va acompanyada de bacores. La tradició ens diu que se'n feia el 21 de juny com a premi, acompanyada amb el vi com a beguda, per qui ajuda a la "plantà" de les fogueres. Els principals ingredients són la farina, l'aigua o vi blanc, l'oli, sal i tonyina, però també és habitual posar-hi ceba, pebrera, anís, tomaca i pinyons.
A la Marina Baixa, esta coca tapada rep el nom de coca farcida i és típica en qualsevol "picaeta". Es prepara amb una massa de farina escaldada en oli i aigua bullent i entre les dues capes de massa se li afegeix una fritanga o samfaina feta de tomaca, ceba i tonyina de sorra, esta última pot substituir-se per trossets d'ou dur.

## Referències

* ↑ Fàbrega i Colom, Jaume. Cuina i cultura del gust al País Valencià: El patrimoni culinari. Universidad de Alicante, 2019-04-01. ISBN 9788497176569.
* ↑ «COCA DE SANT JOAN | Ajuntament de Sant Joan D'Alacant». Arxivat de l'original el 2022-02-02. [Consulta: 2 febrer 2022].
* ↑ ValenciaBonita. «Coca de Sant Joan acompañada de bacores en la plantà de les Fogueres, una rica tradición» (en castellà), 20-06-2019. [Consulta: 14 setembre 2024].
Gastronomia dels territoris catalanoparlants :
Companatges i condiments :
# Costa (orografia)

Una costa és la part lateral d'una muntanya, puig, turó, tossal o qualsevol altra mena de prominència de la terra. Per extensió designa qualsevol terreny de pla inclinat, tant a la muntanya com a l'interior d'una població. S'utilitza en singular per a una costa aïllada, en plural per a costes de més extensió, sobretot amplada, o amb el derivat coster, que sol indicar costes més pronunciades i, sobretot, llargues. Tot i que té el mateix origen etimològic, cal no confondre la costa de muntanya amb la part de la terra que toca al mar o a masses d'aigua d'una certa extensió (costa). Sovint les costes de muntanya són designades solanes o obagues, amb diverses variants possibles, segons si pertany al sector de la muntanya on toca el sol la major part del dia o bé si no hi toca o ho fa molt poques hores. També, en zones de muntanya, els boscos són en costes de muntanya. Si la costa és molt accentuada, en zones pirinenques són anomenades pales, i si arriben a formar parets verticals, cingles, cingleres o feixans, entre altres denominacions.

## Pala

Una pala és un pendís de muntanya llis i de molta inclinació. És una paraula molt característica de les comarques de l'Alta Ribagorça, Pallars Jussà i Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ COROMINES, Joan. "Pala". Dins Onomasticon Cataloniae. Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de parla catalana. VI O-Sai. Barcelona: Curial Edicions Catalanaes i Caixa d'Estalvis i de Pensions de Barcelona "La Caixa", 1996. ISBN 84-7256-852-0.
Viccionari
# Zirats

Els zirats són un conjunt de fonts i microoasis de la regió de Nefzaoua a la governació de Kébili, Tunísia. Foren declarats lloc natural sensible pel Ministeri del Medi Ambient i l'Ordenació del Territori, com un ecosistema vulnerable.
# Posen-Prússia Occidental

La Marca de Posen-Prússia Occidental (en alemany: Grenzmark Posen-Westpreußen) va ser una província de l'Estat Lliure de Prússia dins la República de Weimar. La capital era Schneidemühl (actualment Piła a Polònia). La província tenia una superfície de 7.695 km², amb dues àrees separades, que s'estenien des de la província prussiana de Pomerània i el "corredor polonès" al nord al llarg de la frontera oriental de la província de Brandenburg fins a la província de Silèsia, al sud
Posen-Prússia Occidental va ser creada al 1922 a partir les parts occidentals de les antigues províncies prussianes de Posen i Prússia Occidental que formaven part del II Reich fins al 1919, i que foren entregades a Polònia d'acord amb el Tractat de Versalles.
La província va ser dissolta al 1938, quan el seu territori va ser dividit entre les províncies de Silèsia, Pomerània, i Brandenburg.

## Població

* 1919: 326.900
* 1925: 332.400
* 1933: 470.600

## Divisió administrativa

Malgrat el seu nom, la ciutat de Posen (Poznań) no va formar part de la província., ja que s'ha convertit en la capital de la Voivodat Poznań de la restaurada Segona República Polonesa.
Regierungsbezirk Schneidemühl
* Districte urbà (Stadtkreise)
* Schneidemühl
* Districtes rurals (Landkreise)
* Districte de Bomst
* Districte de Deutsch Krone
* Districte de Flatow
* Districte de Fraustadt
* Districte de Meseritz
* Districte de Netze
* Districte de Schlochau
* Districte de Schwerin an der Warthe

## Vegeu també

* Províncies de Prússia

## Enllaços externs

* Província de Posen-Prússia Occidental (alemany)
# Gennep

Gennep és un municipi de la província de Limburg, al sud-est dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 17.104 habitants repartits sobre una superfície de 50,40 km² (dels quals 2,5 km² corresponen a aigua). Limita al nord amb Mook en Middelaar, Groesbeek (Gelderland) i Kranenburg, a l'oest amb Cuijk, a l'est amb Goch i al sud amb Bergen i Boxmeer. És regat pel Niers que hi desemboca al Mosa.

## Centres de població

Aaldonk, Dam, De Looi, Diekendaal, Gennep, Heijen, Hekkens, Milsbeek, Ottersum, Smele, Ven-Zelderheide i Zelder.

## Administració

El consistori municipal consta de 17 membres:
Regidors :
| Partit | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 |
| CDA | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 5 |
| SP | - | - | - | - | 5 | 4 |
| VVD | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 3 |
| D66 | 3 | 4 | 5 | 4 | 3 | 3 |
| PvdA | 4 | 3 | 4 | 3 | 1 | 2 |
| KERN | 4 | 4 | 3 | 4 | 3 | - |

## Ciutats agermanades

* Gelnica, Eslovàquia

## Enllaços externs

* www.gennep.nl
# Montan

* Aquest article tracta sobre el municipi italià. Vegeu-ne altres significats a «Montan (trobador)».
* Aquest article tracta sobre el municipi italià. Si cerqueu el municipi valencià, vegeu «Montant».
Montan (italià Montagna) és un municipi italià, dins de la província autònoma de Tirol del Sud. És un dels municipis del districte d'Überetsch-Unterland. L'any 2007 tenia 1.482 habitants. Comprèn les fraccions de Glen (Gleno), Gschnon (Casignano), Kaltenbrunn (Fontanefredde) i Pinzon (Pinzano). Limita amb els municipis d'Aldein, Auer, Neumarkt, Salurn, Tramin an der Weinstraße, Truden i Capriana.

## Situació lingüística

| Pertinença lingüística (cens 2001) | 93,82% alemany |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 6,04% italià |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 0,15% ladí |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1990-2010 | Alois Amort | SVP |
| 2010- | Monika Delvai Hilber | SVP |
# Tarkhani

«Tarkhani» té aquests significats:
* Tarkhani (Mordòvia), localitat de la república de Mordòvia, a Rússia
* Tarkhani (Saràtov), localitat de l'óblast de Saràtov, a Rússia
# Clariallabes laticeps

Clariallabes laticeps és una espècie de peix de la família dels clàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 20 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: República Democràtica del Congo.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Boulenger G. A. 1900. Matériaux pour la faune du Congo. Poissons nouveaux du Congo. Sixième Partie. Mormyres, Characins, Cyprins, Silures, Acanthoptérygiens, Dipneustes. Ann. Mus. Congo (Ser. Zool.) v. 1 (fasc. 5). 129-164.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Teugels, G.G. 1992. Clariidae, p. 468-495. A C. Levêque, D. Paugy, i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest Tom 2. Coll. Faune Tropicale núm 28. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica i O.R.S.T.O.M., París, França.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Coreopsideae

Coreopsideae és una tribu de la subfamília de les asteròidies (Asteroideae).

## Particularitats

Aquesta tribu inclou gèneres com Cosmos, descrit per Antoni Josep Cavanilles i Palop el 1791 i Dahlia o les dàlies.
La tribu Coreopsideae es va crear quan es va subdividir l'antiga tribu Heliantheae, Cassini, 1819, com a conseqüència d'estudis moleculars. Les noves tribus varen rebre els noms de Bahieae, Chaenactideae, Coreopsideae, Helenieae i, finalment, Heliantheae (sensu stricto).

## Gèneres

La tribu Coreopsideae compta amb els gèneres següents:
* Bidens
* Chrysanthellum
* Coreocarpus
* Coreopsis
* Cosmos
* Dahlia
* Dicranocarpus
* Ericentrodea
* Fitchia
* Glossogyne
* Goldmanella
* Henricksonia
* Heterosperma
* Isostigma
* Megalodonta
* Narvalina
* Oparanthus
* Petrobium
* Selleophytum
* Thelesperma

## Referències

Phylogeny of Coreopsideae
* ↑ Pyrrolizidine alkaloids from Neurolaena lobata
* ↑ Kadereit J.W. & Jeffrey C. The Families and Genera of Vascular Plants, Volume VIII. Asterales Springer-Verlag Berlin, Heidelberg, 2007
* ↑ Asteroideae - Taxonomia