OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Trancault

Trancault és un municipi francès situat al departament de l'Aube i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 206 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Trancault era de 206 persones. Hi havia 72 famílies de les quals 20 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 20 parelles sense fills, 20 parelles amb fills i 12 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 97 habitatges, 73 eren l'habitatge principal de la família, 17 eren segones residències i 7 estaven desocupats. Tots els 96 habitatges eren cases. Dels 73 habitatges principals, 60 estaven ocupats pels seus propietaris, 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 5 en tenien dues, 11 en tenien tres, 13 en tenien quatre i 42 en tenien cinc o més. 62 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 30 habitatges hi havia un automòbil i a 38 n'hi havia dos o més.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 121 persones, 85 eren actives i 36 eren inactives. De les 85 persones actives 76 estaven ocupades (44 homes i 32 dones) i 9 estaven aturades (4 homes i 5 dones). De les 36 persones inactives 10 estaven jubilades, 13 estaven estudiant i 13 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Trancault hi havia 69 unitats fiscals que integraven 178 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.036 €.

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de serveis i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una perruqueria.
L'any 2000 a Trancault hi havia 10 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Trancault a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Trancault a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Trance

* Per a altres significats, vegeu «Trance (desambiguació)».
Trance psicodèlic com a gènere musical de música electrònica: el mot "trance" prové del llatí transire (compost de trans, ‘més enllà’ i ire, ‘anar’), i es refereix a un estat no ordinari de consciència, que pot arribar a ser hipnòtic i/o d'èxtasi. A nivell musical presenta nombroses variants: des dels ritmes més ambient i de bpms (beats per minute, pulsacions per minut) més baixes típiques del downtempo o chill ambient (entre 80 i 110 bpms per regla general) fins als ritmes del trance progressiu (entre 130 i 140 bpms) als ritmes més accelerats del full-on (145 bpms) o del dark psy trance (superiors a 150 bpms), seguint el patró rítmic four-on-the-floor. És la música característica de festivals, festes i celebracions realitzades arreu del món sota el lema "Gatherings of the Tribes" (reunions de la tribu), coincidint (o no) amb esdeveniments tals com eclipsis i llunes plenes.

## Gèneres

Com la majoria de gèneres de música electrònica, el trance s'ha dividit en gèneres i subgèneres on centren els esforços els diferents grups. Els més destacats són:
* Trance àcid
* Dream trance
* Eurotrance
* Futurepop
* Goa trance
* Trance balear
* Hard trance
* Psychodelic trance
* Trance vocal
* Trance metall

## Enllaços externs

* Més informació (anglès)
* Festival referent (anglès)
# Ebomegobius goodi

Ebomegobius goodi és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 3,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: el Camerun.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Miller, P.J. 1990. Gobiidae. p. 925-951. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa, SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Miller, P.J. 1986. Gobiidae. p. 1019-1085. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean. Vol. 3. UNESCO, París.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Dragúnskoie

Dragúnskoie - Драгунское (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2014 tenia 428 habitants. Pertany al districte (raion) de Stroítel.

## Referències

* ↑ «История села Бутово | Бутовское сельское поселение». www.admbutovo.ru. Arxivat de l'original el 2019-01-11. [Consulta: 10 gener 2019].
* ↑ «Историческая справка, Бутово — Энциклопедия Яковлевского района» (en rus). Arxivat de l'original el 2019-01-11. [Consulta: 10 gener 2019].
# Eleccions federals suïsses de 1979

Les eleccions federals suïsses de 1979 se celebraren el 21 d'octubre de 1979 per a renovar els 200 membres del Consell Nacional de Suïssa i els 46 membres del Consell dels Estats de Suïssa que escolliran els 21 membres del Consell Federal de Suïssa. El partit més votat fou el Partit Socialdemòcrata, però va obtenir el mateix nombre d'escons que el Partit Radical Democràtic.

## Resultats electorals
### Consell Nacional de Suïssa

Resultat de les eleccions al Consell Nacional de Suïssa de 21 d'octubre de 1979
| Partits | Partits | Abr. | Vots | % | +/– | Escons | +/– |
| | Partit Socialdemòcrata de Suïssa | SPS/PSS | 443.794 | 24,4 | -0,5% | 51 | -4 |
| | Partit Radical Democràtic de Suïssa | FDP/PLR | 436.506 | 24,0 | -1,8% | 51 | -4 |
| | Partit Popular Democristià de Suïssa | CVP/PDC | 387.423 | 21,3 | -0,2% | 44 | -2 |
| | Partit Popular Suís | SVP/UDC | 210.425 | 11,6 | -1,7% | 23 | +2 |
| | Aliança dels Independents | LdU | 73.895 | 4,1 | -2% | 8 | -3 |
| | Partit Liberal de Suïssa | LPS/PLS | 50.615 | 2,8 | +0,4% | 8 | -2 |
| | Partit Evangèlic Popular | EVP/PEV | 40.318 | 2,2 | -0,2% | 3 | ±0 |
| | Partit del Treball | PdA/PST-POP | 37.657 | 2,1 | -0,3% | 3 | -1 |
| | Organitzacions Progressistes Suïsses | POCH | 30.889 | 1,7 | +0,7% | 2 | +2 |
| | Acció Nacional | NA/AN | 23.983 | 1,3 | -1,2% | 2 | ±0 |
| | Els Verds | GPS/PES | 11.476 | 0,6 | - | 1 | - |
| | Els Republicans | Rep | 11.411 | 0,6 | -2,4% | 1 | -3 |
| | Partit Socialista Autònom | PSA | 8.106 | 0,4 | +0,1% | 1 | ±0 |
| | Unió Democràtica Federal | EDU/UDF | 4.568 | 0,3 | ±0% | 0 | ±0 |
| | Alternativa Verda i Feminista | FGA/AVF | 3.194 | 0,2 | - | 0 | - |
| | Altres | | 42.421 | 2,3 | | 2 | |
| Total (participació 48,1%) | Total (participació 48,1%) | | 1.833.205 | | | | 200 |
| Font: http://www.wahlen.ch/ Arxivat 2021-02-28 a Wayback Machine. ||||||

## Referències

* Resultats a electionresources.org
# Durbec de Somàlia

El durbec de Somàlia (Rhynchostruthus louisae) és una espècie d'ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae) endèmic de Somàlia septentrional.

## Descripció

* Fa uns 14.5 cm de llargària, amb bec i potes negres.
* Mascles de color general gris-marró amb màscara fosca. Grans taques grogues a les ales i la cua.
* Femelles similars als mascles, encara que una mica més apagades.

## Hàbitat i distribució

Habita zones boscoses i de matoll de les muntanyes properes a la costa nord de Somàlia.

## Taxonomia

No es reconeixen subespècies. Tradicionalment considerat una subespècie de Rhynchostruthus socotranus, actualment és reconegut com una espècie de ple dret.

## Referències

* ↑ «Durbec de Somàlia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
* ↑ PDFGuy M. Kirwan et Andrew. Studies of Socotran birds II. One, two or three species: towards a rational taxonomy for the Golden-winged Grosbeak Rhynchostruthus socotranus. Bulletin of the African Bird Club 14(2): 159-169.)
# Durbec de les Bonin

El durbec de les Bonin (Carpodacus ferreorostris) és un ocell extint de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Hàbitat i distribució

Era un ocell forestal que habitava l'illa Chichi-jima, a les Bonin del Japó.

## Taxonomia

Era considerada l'única espècie del monotípic gènere Chaunoproctus (Bonaparte, 1850), però es va incloure al gènere Carpodacus arran els treballs de Zuccon et el 2012.

## Referències

* ↑ «Durbec de les Bonin». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
* ↑ Dario Zuccon, Robert Pryˆs-Jones, Pamela C. Rasmussen, Per G.P. Ericson / The phylogenetic relationships and generic limits of finches (Fringillidae) / Molecular Phylogenetics and Evolution / 62 (2012) 581–596 Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Rev. 26/04/2013 (anglès)
# Durbec de la Xina

El durbec de la Xina (Eophona migratoria) és una espècie d'ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae) que habita boscos perennifolis i de bambú i terres de conreu del sud-est de Sibèria, nord de Corea i centre i est de la Xina.

## Referències

* ↑ «Durbec de la Xina». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
* ↑ «Yellow-billed Grosbeak (Eophona migratoria)» (en anglès). Birdguides. Arxivat de l'original el 2012-11-08. [Consulta: 30 desembre 2012].
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Durbec de la Xina
# Durbec de collar

El durbec de collar (Mycerobas affinis) és una espècie d'ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae) que habita boscos del nord del Pakistan i de l'Índia, sud-est del Tibet, nord-est de Myanmar i centre de la Xina.

## Referències

* ↑ «Durbec de collar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Eduardo Rodríguez Veltzé

Enrique Eduardo Rodríguez Veltzé (Cochabamba, 2 de març de 1956) és un advocat i polític bolivià. President de la Cort Suprema de Justícia, després de la greu crisi política ocorreguda al seu país durant l'any 2005, va ser designat com a successor de Carlos D. Mesa Gisbert com a President Interí de la República, càrrec assumit el 9 de juny de 2005 fins al 22 de gener de 2006.

## Carrera

Nascut en Cochabamba, va cursar la secundària en el Col·legi San Agustín d'aquesta urbs. Va estudiar la carrera de Dret en la Universitat Major de San Simón de la mateixa ciutat i va obtenir el títol d'advocat el 1981. Posteriorment va obtenir el seu grau de màster en la Universitat Harvard. Després va ser elegit president de la Cort Suprema de Justícia de Bolívia.
# Eduardo Rodríguez

Eduardo Rodríguez (Madrid, 1815 - 21 de juny de 1881) va ser un enginyer i físic espanyol
Va ser un enginyer procedent de les Escoles professionals de París. Va arribar a ser catedràtic de Física en el Conservatori d'Arts i Cosmografia en la Universitat Central de Madrid i acadèmic numerari de la Reial Acadèmia de les Ciències Exactes, Físiques i Naturals des de 1859. Va ser premiat en concurs públic extraordinari pel seu Manual de Física general y aplicada a la Agricultura y a la Industria (1858). També va ser autor d'una Instrucción sobre pararrayos (1869). Va morir el 21 de juny de 1881.

## Obres

* Rodríguez, Eduardo. Manual de Física general y aplicada á la Agricultura y á la Industria. Madrid: Imprenta, Fundición y Librería de Don Eusebio Aguado, 1858.
* Rodríguez, Eduardo. Instrucción sobre pararrayos. Madrid: Imp. de la viuda de Aguado e hijo, 1869.

## Referències

* 1 2 López Piñero, 1987, p. 106.
* ↑ Rodríguez, 1858.
* ↑ Rodríguez, 1869.

## Bibliografia

* RAC
* López Piñero, José María. El grabado en la ciencia hispánica. Madrid: CSIC, 1987. ISBN 84-00-06699-5.

## Enllaços externs

* Eduardo Rodríguez en la Biblioteca Virtual del Patrimoni Bibliogràfic.
# Dècada del 700 aC
## Esdeveniments

* Auge dels pobles escites a l'Àsia, amb assentaments fortificats permanents
* Aparició de l'escriptura demòtica a Egipte
* Fundació de Tàrent
* Escriptura probable dels Upanishad
* Tir forma un Estat independent
* A Mallorca, inici del Talaiòtic III: s'intensifiquen els contactes amb l'exterior, introducció del ferro.
* Grècia:
** Període de ceràmica orientalitzant.
** ceràmica protoàtica.

## Personatges destacats

* Sennàquerib
* Hesíode (controvertit)

## Referències

* ↑ Casasnovas Camps, Miquel Àngel. Història de les Illes Balears. Palma (Mallorca): Editorial Moll, 1998, p. 435. ISBN 84-273-4044-3.
# Dècada del 710

La dècada del 710 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 710 fins al 31 de desembre del 719.

## Personatges destacats

* Anastasi II
* Lleó III Isàuric
* Justinià II
# Efialtes d'Atenes

Efialtes (en llatí Ephialtes, en grec antic Ἐφιάλτης) fou un orador atenenc, un dels que Alexandre el Gran en va exigir l'entrega l'any 335 aC després de la destrucció de Tebes.
Demades, amb els seus bons oficis, va aconseguir que no fossin fets presoners la majoria d'oradors, i Alexandre es va conformar amb exigir només Caridem, segons Flavi Arrià, Plutarc i Foci.

## Referències

* ↑ 3.Ephialtes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 25
# Eleccions legislatives luxemburgueses de 1922

Les eleccions legislatives luxemburgueses de 1922 se celebraren el 28 de maig de 1922, per a renovar els 25 membres de la Cambra de Diputats de Luxemburg. El més votat fou el Partit de la Dreta, i fou nomenat primer ministre el seu cap, Émile Reuter.

## Resultats

← Eleccions legislatives luxemburgueses, 1922 → :
| Partit | Partit | Escons | Diferència |
| | Partit de la Dreta | 12 | |
| | Lliga Liberal de Luxemburg | 6 | |
| | Partit Nacional Independent | 4 | |
| | Partit Socialista | 3 | |
| | Partit Comunista de Luxemburg | 0 | |
| | Altres | 0 | |
| Total | Total | 25 | — |
# Eleccions legislatives luxemburgueses de 1951

Les eleccions legislatives luxemburgueses de 1951 se celebraren el 1951, per a renovar els 52 membres de la Cambra de Diputats de Luxemburg. Va vèncer el Partit Popular Social Cristià del Pierre Dupong, qui fou nomenat primer ministre.

## Resultats

← Eleccions legislatives luxemburgueses, 1951 → :
| Partit | Partit | Escons | Diferència |
| | Partit Popular Social Cristià (CSV) | 21 | |
| | Partit Socialista dels Treballadors (LSAP) | 19 | |
| | Grup Democràtic (DG) | 8 | |
| | Partit Comunista de Luxemburg (KPL) | 4 | |
| | Altres | 0 | |
| Total | Total | 52 | — |
| Font: Centre Informatique de l'État ||||||
# Carena de la Roca

La Carena de la Roca és una formació muntanyosa del terme municipal de Granera, al Moianès.
Està situada a l'extrem occidental del terme, al nord-est de la masia de la Roca i a l'esquerra del torrent de la Roca. En el seu vessant nord s'estén la Baga de la Roca.

## Enllaços externs

* La Carena de la Roca en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Selecció britànica de corfbol

La selecció britànica de corfbol és una antiga selecció ja no existent que fou dirigida per la British Korfball Association (EKA) i representa Gran Bretanya a les competicions internacionals de corfbol. L'any 2007 es va dividir en tres parts: Anglaterra, Escòcia i Gal·les, que competeixen en totes les competicions internacionals excepte als World Games on ho fa com a Selecció britànica de corfbol.

## Història

Campionat del Món :
| Any | Campionat | Seu | Classificació |
| 1978 | 1r Campionat del Món | Amsterdam (Països Baixos) | 4a plaça |
| 1984 | 2n Campionat del Món | Anvers (Bèlgica) | 4a plaça |
| 1987 | 3r Campionat del Món | Makkum (Països Baixos) | 3a plaça |
| 1991 | 4t Campionat del Món | Anvers (Bèlgica) | 5a plaça |
| 1995 | 5è Campionat del Món | Nova Delhi (Índia) | 8a plaça |
| 1999 | 6è Campionat del Món | Adelaida (Austràlia) | 3a plaça |
| 2003 | 7è Campionat del Món | Rotterdam (Països Baixos) | 5a plaça |
* Des del 2007 es va dividir en 3: Anglaterra, Escòcia i Gal·les.
World Games :
| Any | Campionat | Seu | Classificació |
| 1985 | 2ns World Games | Londres (Anglaterra) | 4a plaça |
| 1989 | 3rs World Games | Karlsruhe (Alemanya) | 5a plaça |
| 1993 | 4ts World Games | The Hague (Països Baixos) | 6a plaça |
| 2001 | 6ns World Games | Akita (Japó) | 5a plaça |
| 2005 | 7ns World Games | Duisburg (Alemanya) | 6a plaça |
| 2009 | 8ns World Games | Kaohsiung (Taiwan) | 7a plaça |
Campionat d'Europa :
| Any | Campionat | Seu | Classificació |
| 1998 | 1r Campionat d'Europa | Estoril (Portugal) | 5a plaça |
| 2002 | 2n Campionat d'Europa | Terrassa (Catalunya) | 5a plaça |
| 2006 | 3r Campionat d'Europa | Budapest (Hongria) | 5a plaça |
* Des del 2007 es va dividir en 3: Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

## Referències

* 1 2 HISTORY OF THE IKF AND THE IKF WORLD CHAMPIONSHIP (en anglès). IKF, febrer 2011 [Consulta: 21 desembre 2011].
# Wuhu

Wuhu és una ciutat a nivell de prefectura al sud-est d'e la província d'Anhui, a la República Popular de la Xina. Situada a la riba sud-est del riu Yangtze, Wuhu limita amb Xuancheng al sud-est, Chizhou i Tongling al sud-oest, la ciutat de Hefei al nord-oest, la ciutat de Ma'anshan al nord-est, Jiangsu a l'est, i és aproximadament a 90 Km al sud-oest de Nanjing. Amb la tendència d'urbanització a la part sud de Nanjing, s'està creant una conurbació entre Nanjing, Maanshan i Wuhu, amb més de 10.660.000 habitants.
# Leslie Cliff

Leslie Cliff (Vancouver, 11 de març de 1955), coneguda de casada com a Leslie Tindle, és una nedadora canadenca, ja retirada, especialista en estils, que va competir durant la dècada de 1970.
El 1972 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Múnic, on va disputar sis proves del programa de natació. Guanyà la medalla de plata en els 400 metres estils, mentre en els 200 metres estils fou cinquena i en els 4x100 metres estils i 4x100 metres lliures fou setena com a resultats més destacats.
En el seu palmarès també destaquen tres medalles d'or i dues de plata als Jocs Panamericans de 1971 i dues d'or als Jocs de la Commonwealth de 1974. Tot i ser canadenca, va guanyar el Campionat Nacional Britànic dels 400 i 800 metres lliures i dels 200 i 400 metres estils de 1974.
Fou inclosa al BC Sports Hall of Fame el 1976, al Canada Sports Hall of Fame el 1984 i al Canadian Olympic Hall of Fame el 1997.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Leslie Cliff». [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ «Leslie Cliff | Commonwealth Games Federation» (en anglès). Arxivat de l'original el 2021-06-02. [Consulta: 14 juliol 2021].
* 1 2 «"Nine new faces and a strong Scots accent." Times, 22 juliol 1974, p. 8».
* ↑ «Fox, Norman. "Brinkley's lone salvage operation." Times, 19 juliol 1974, p. 8».
* ↑ «Fox, Norman. "Vienna, city of Wilkie's dreams." Times, 20 juliol 1974, p. 15».
* ↑ «Leslie Cliff Named an Honorary CA». Institute of Chartered Accountants of British Columbia.
# Dracs i Masmorres (pel·lícula)

Dracs i Masmorres (títol original en anglès, Dungeons & Dragons) és una pel·lícula de fantasia de l'any 2000 dirigida per Courtney Solomon i basat en el joc de rol Dungeons & Dragons. Aquesta pel·lícula ha estat doblada a diverses llengües, entre elles el català.

## Argument

La història concerneix en el dolent mag Profion (Jeremy Irons) que intenta controlar els dracs vermells amb un potent artefacte, i vol destronar la idealista jove Emperadriu Savina d'Izmer, (Thora Birch). Els joves herois a qui es destina aturar aquest esdeveniment són Marina Pretensa (Zoe McLellan), una bona aprenenta de mag; i Ridley Freeborn i Snails (Justin Whalin i Marlon Wayans), dos lladres que resulten ser al lloc equivocat a l'època equivocada, acompanyats del nan Elwood Gutworthy (Lee Arenberg), i la misteriosa elfa anomenada Norda (Kristen Wilson) enviada per l'Emperadriu Savina, que primerament volia aturar els herois, però més tard en ajudar-los. Ells estan perseguits durant la història pel primer guardià d'en Profion anomenat Damodar (Bruce Payne); líder de lluita en la Brigada Crimson d'Izmer. Com a part del seu objectiu, els herois exigeixen una pedra preciosa màgica del Mestre del Gremi d'Antius City Thieves, en Xilus (Richard O'Brien.

## Referències

* ↑ «Dracs I Masmorres». Fitxa de doblatge. [Consulta: 29 desembre 2019].

## Enllaços externs

* Fitxa de doblatge de Dracs i Masmorres (català)
* Lloc web oficial de Dungeons & Dragons (anglès)
# Carena de la Rodoreda

La Carena de la Rodoreda és una serra situada al municipi de Santa Maria d'Oló, a la comarca del Moianès, amb una elevació màxima de 802 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Element irreductible

En matemàtica, un element no invertible d'un anell íntegre es diu que és un element irreductible si no és producte de dos elements no invertibles. Equivalentment, un element x no invertible és irreductible si no és zero i tot divisor d de x és associat a 1 o a x.
Tot element primer és irreductible. Si l'anell és factorial també podem dir que tot element irreductible és primer, però per a un anell íntegre qualsevol les dues nocions no tenen per què coincidir.