OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Attosegon

Un attosegon és una unitat del Sistema Internacional d'Unitats de temps igual a 10$^{−18}$ d'un segon (una trilionèssima d'un segon). Per context, 1 attosegons és a un segon el que un segon és a prop de 31,7 mil milions d'anys (més de dues vegades l'edat de l'Univers).
La paraula "attosegons" està format pel prefix atto i la unitat segon. Atto- es va fer de la paraula danesa de divuit anys (atten). El seu símbol és as.
Un attosegons és igual a 1,000 zeptosegon, o $^1$⁄$_{1000}$ d'un femtosegon. A causa que el següent més alt del Sistema Internacional d'Unitats pel temps és el femtosegon (10$^{−15}$ segons), durades de 10$^{−17}$ s i 10$^{−16}$ s típicament s'expressa com desenes o centenars d'attosegons:
Fenòmens de durades característiques al voltant dels attosegons:
* 1 attosegon: el temps que triga la llum a recórrer la longitud de tres àtoms d'hidrogen
* 12 attosegons: rècord d'interval de temps més curt mesurat a partir del 12 maig 2010
* 24 attosegons: la Unitat atòmica del temps
* 67 attosegons: durada minima del pols làser més curt.
* 100 attosegons: Vista més ràpid mai del moviment molecular.
* 200 attosegons (aproximadament): la vida mitjana del beril·li-8, màxim temps disponible per al procés triple-alfa per a la síntesi de carboni i elements més pesants en les estrelles
* 320 attosegons: temps estimat que necessita un electró per transferir-se entre àtoms

## Vegeu també

* Flash (còmic)

## Referències

* ↑ «attosegon». ésAdir. [Consulta: 6 octubre 2023].
* ↑ «attosecond». Memidex/WordNet Dictionary/Thesaurus. Arxivat de l'original el 2019-04-07. [Consulta: 14 abril 2011].
* ↑ Electron Motion Filmed, 28 Feb. 2008
* ↑ «Exploring "Attosecond" Time. Visualising an Attosecond... How short is an attosecond?». Arxivat de l'original el 2007-11-11. [Consulta: 11 novembre 2007].
* ↑ atto- [A toh] (Danish or Norwegian: eighteen; a decimal prefix used in the international metric system for measurements). Wordinfo.info (2007-04-05). Retrieved on 2011-01-23.
* ↑ «12 attoseconds is the world record for shortest controllable time».
* ↑ Watching Quantum Mechanics in Action: Researchers Create World Record Laser Pulse – 4 September 2012 – ScienceDaily. www.ScienceDaily.com. Retrieved on 2012-09-04.
* ↑ «Fastest view of molecular motion» (en anglès). BBC News, 04-03-2006. [Consulta: 28 setembre 2024].
* ↑ Baker, S.; Robinson, J. S.; Haworth, C. A.; Teng, H.; Smith, R. A. «Probing Proton Dynamics in Molecules on an Attosecond Time Scale» (en anglès). Science, 312, 5772, 21-04-2006, pàg. 424–427. DOI: 10.1126/science.1123904. ISSN: 0036-8075.
* ↑ Electron timed hopping between atoms – physics-math – 20 July 2005. New Scientist. Retrieved on 2011-01-23.
# Cantó de Calais-Est

El cantó de Calais-Est és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte de Calais. Té 1 municipis i part del de Calais.

## Municipis

* Calais (part)
* Marck

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1967-1979 | Renée Langlet | PCF |
| 1979-1985 | M. Guffroy | PCF |
| 1985-1992 | Jean-Pierre Auchedé | PCF |
| 1992-1998 | Jacques Gallet | RPR |
| 1998- | Serge Péron | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó de Clermont

El cantó de Clermont és un cantó francès del departament de l'Oise, situat al districte de Clermont. Té 24 municipis i el cap és Clermont.

## Municipis

* Agnetz
* Airion
* Avrechy
* Avrigny
* Bailleul-le-Soc
* Blincourt
* Breuil-le-Sec
* Breuil-le-Vert
* Bulles
* Choisy-la-Victoire
* Clermont
* Épineuse
* Erquery
* Étouy
* Fitz-James
* Fouilleuse
* Lamécourt
* Litz
* Maimbeville
* La Neuville-en-Hez
* Rémécourt
* Rémérangles
* La Rue-Saint-Pierre
* Saint-Aubin-sous-Erquery

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1958 | Eugène Delahoutre | MRP |
| 1958-19.. | M. Samson | MRP |
| 19..-1964 | Patrick Hersant | radical |
| 1964-1982 | André Pommery | SFIO, després Divers gauche |
| 1982- | André Vantomme | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 19.407 | 21.040 | 22.468 | 24.381 | 26.867 | 28.072 | 29.672 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# IPF

IPF té els següents significats:
* Institut Leibniz per a la recerca en polímers de Dresden (del seu nom en alemany Institut für PolymerForschung), centre de recerca en polímers amb seu a Dresden, a Alemanya
* Independents per Falset, partit polític d'àmbit municipalista de Falset, al Priorat
* Federació Internacional de Potència (del seu nom en anglès International Powerlifting Federation), organisme regidor de l'aixecament de potència a nivell mundial
* Fundació polar internacional (del seu nom en anglès International Polar Foundation), organització belga dedicada a l'estudi de les regions polars i el canvi climàtic
* Instituto de Política Familiar, organització no governamental que vetlla per la política familiar a Espanya
* International Pen Friends, organització que promou la comunicació per carta entre persones de tot el món
* Ideias para o Futuro, estudi d'arquitectura de Portugal responsable del disseny de la ciutat d'Oyala
* Itanium (del seu nom en anglès Itanium Processor Family), microprocessador amb arquitectura de 64 bits desenvolupat per Intel i Hewlett-Packard
* IPFilter, programari de codi obert que forneix tallafocs per a sistemes Unix-like
* Information Presentation Facility, mètode per a oferir serveis d'hipertext en sistemes OS/2 d'IBM
* Dipòsit a termini (del seu nom en castellà Imposición a Plazo Fijo), dipòsit bancari que no es pot recuperar fins passat un temps establert
* Fibrosi pulmonar idiopàtica (del seu nom en anglès Idiopathic Pulmonary Fibrosis), malaltia pulmonar greu caracteritzada per una dispnea progressiva
* Indicador de participació femenina, mesura d'apoderament de gènere femení en àmbits econòmics i polítics
# André Marcel

André Marcel fou un periodista i home de teatre, nascut a Lausana, el 17 de març de 1902 i mort el 28 d'agost de 1996. Marcel va escriure una desena d'obres de teatre, la majoria d'un acte, que li valgueren l'any 1960 i 1963 els premis de la Societat d'autors i compositors dramàtics.

## Obra

* La foire au Mariage 1939
* Les dernières nouvelles 1940
* Le démon de la tendresse 1950
* Le carrousel sous la pluie 1951
* Mon Portuguais 1956
* Il n'y a pas de justice 1969
* Vous les femmes ... 1970
* Aimer la vie 1971
* Aux mains des guérisseurs 1972
* Le secret des guérisseurs 1973
# Ambagarh Chauki

Ambagarh Chauki fou un principat (zamindar) al districte de Chanda, a les Províncies Centrals entre els 20 graus i 35 minuts i 20 graus 51 minuts nord i entre el 80 graus 31 minuts i 80 graus 52 minuts est. La superfície era de 539 km² i la població el 1881 de 29.854 habitants repartits en 179 pobles. La població eren gonds i alguns gaulis. La capital Ambagarh Chauki tenia (1881) 1.419 habitants. El zamindari pertanyia al grup de caps Chanda.

## Referències

* Imperial Gazetteer of India
# Ards Football Club

L'Ards Football Club és un club de futbol nord-irlandès de la ciutat de Newtownards.

## Història

El club va ser fundat l'any 1902 a la ciutat de Newtownards, Tot i que actualment juga els seus partits a l'estadi Clandeboye Park de Bangor, que comparteix amb el Bangor FC, els seus màxims rivals. Aquest fet és causat per una crisi econòmica que patí l'equip i que l'obligà a vendre el seu estadi, Castlereagh Park. En el futur es té previst la construcció d'un nou estadi a la ciutat.

## Palmarès

* Lliga nord irlandesa de futbol: 1
** 1957-58
* Copa nord irlandesa de futbol: 4
** 1926-27, 1951-52, 1968-69, 1973-74
* Copa de la Lliga nord irlandesa de futbol: 1
** 1994-95
* Lliga nord irlandesa-First Division: 1
** 2000-01
* County Antrim Shield: 3
** 1955/56, 1971/72, 1993/94
* Gold Cup: 2

## Enllaços externs

* Web oficial
# Mil angular

El mil angular (o mil·lèssima angular, o per mil d'artilleria) és una unitat de mesura d'angles utilitzada en l'àmbit militar, principalment en instruments d'orientació i senyalització. El seu símbol (₥) és una "m" creuada a 30 graus.
Els batallons d'artilleria de molts països utilitzen el mil com a unitat de mesura angular, encara que hi ha tres definicions diferents.
Entre els països membres de l'OTAN, incloent Canadà, el mil es defineix com 1/6400 d'una revolució (360°). La unitat rep el seu nom a partir del mil·li-radian, i s'hi acosta amb un error proper al 18‰ (rigorosament, un mil·lèsim de 2π radiants seria igual a 2π⋅1000 = 6283 mil·lèsims).
Per convenció, es va triar un nombre rodó, 6400, ja que té l'avantatge que es pot construir un "mesurador de fortuna" doblegant un full de paper (circular) sis vegades consecutives (atès que $64=2^{6}\,$).
Una diferència d'un mil a un quilòmetre de distància és aproximadament un metre.
El mil angular va ser utilitzat per primera vegada a mitjans del segle xix per Charles-Marc Dapples (1837–1920), un enginyer suís i professor de la Universitat de Lausana.

## Valors del "mil angular"

Hi ha 1600 mils en 90°, és a dir el 17,8 mils en un grau (1 mil = 3.375 minuts d'arc). El mil també s'utilitza en el tir amb rifle de precisió, La retícula del visor telescòpic d'aquests fusells està graduada quasi sempre en mils.
El mil soviètic equival a 1/6000 d'una revolució, un valor que té l'avantatge de ser més fàcilment convertible en graus (un mil soviètic = 0,06°).
El mil suec equival a 1/6300 d'una revolució, un valor que té l'avantatge de ser una millor aproximació de mil angular (error de 3‰).
Aquesta unitat també permet una aproximació de les distàncies sense haver de fer càlculs trigonomètriques dels angles emprant la funció tangent.

## Referències

* ↑ Army, Department of The. Fusiles de Precisión del Ejército Español: Barret M95 y Accuracy AW (en castellà). Editorial Alvi Books, 2021-07-25. ISBN 979-8-5429-0287-6.
* ↑ Jazar, Reza N. Approximation Methods in Science and Engineering (en anglès). Springer Nature, 2020-03-13, p. 40. ISBN 978-1-0716-0480-9.
* ↑ «Dapples» (en francès). Dictionnaire historique de la Suisse. [Consulta: 19 juny 2022].
* ↑ Gleason, Thomas J.; Curnutt, Robert M.; Kruger, John S.; Maupin, Robert T.; Willett, Colin S. «Field Test of a Laser Signalling Device» (en anglès). DEFENSE TECHNICAL INFORMATION CENTER Reports, 01-03-1972.

## Vegeu també

* Retícula
* Estadimetria
* Telèmetre estadimètric
* Taquímetre
# Cantó de Dainville

El cantó de Dainville és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte d'Arràs. Té 10 municipis i el cap és Dainville.

## Municipis

* Acq
* Anzin-Saint-Aubin
* Dainville
* Duisans
* Écurie
* Étrun
* Marœuil
* Mont-Saint-Éloi
* Roclincourt
* Sainte-Catherine-lès-Arras

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1992-1998 | Jean-Marie Truffier | UDF |
| 1998- | Françoise Rossignol | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 9.421 | 11.061 | 13.928 | 16.188 | 17.504 | 17.370 | 18.344 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó d'Aubigny-en-Artois

El cantó d'Aubigny-en-Artois és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte d'Arràs. Té 30 municipis i el cap és Aubigny-en-Artois.

## Municipis

* Agnières
* Ambrines
* Aubigny-en-Artois
* Averdoingt
* Bailleul-aux-Cornailles
* Bajus
* Berles-Monchel
* Béthonsart
* Camblain-l'Abbé
* Cambligneul
* Capelle-Fermont
* Chelers
* La Comté
* Frévillers
* Frévin-Capelle
* Gouy-en-Ternois
* Hermaville
* Izel-lès-Hameau
* Magnicourt-en-Comte
* Maizières
* Mingoval
* Monchy-Breton
* Penin
* Savy-Berlette
* La Thieuloye
* Tilloy-lès-Hermaville
* Tincques
* Villers-Brûlin
* Villers-Châtel
* Villers-Sir-Simon

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | M. Sinot | Divers gauche |
| 1951-1970 | Maurice Delory | RPF, després UDR |
| 1970-19.. | Julien Hermant | PS |
| 19..-1994 | Georges Caron | UDF |
| 1994- | Jean-Michel Desailly | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 9.501 | 10.056 | 9.871 | 10.572 | 11.526 | 11.541 | 12.503 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Waterpolo als Jocs Olímpics d'estiu de 1952

Als Jocs Olímpics d'Estiu de 1952 celebrats a la ciutat de Hèlsinki es va disputar una prova de waterpolo en categoria masculina. La competició va desenvolupar-se entre els dies 25 de juliol i 2 d'agost de 1952.

## Comitès participants

Hi participaren un total de 191 waterpolistes de 21 comitès nacionals diferents:
| Alemanya (9) Argentina (7) Austràlia (7) Àustria (10) Bèlgica (10) Brasil (10) Egipte (10) | Espanya (8) Estats Units (10) Hongria (13) Índia (10) Itàlia (11) Iugoslàvia (9) Mèxic (7) | Països Baixos (7) Portugal (10) Regne Unit (9) Romania (8) Suècia (8) Sud-àfrica (8) Unió Soviètica (10) |

## Resum de medalles

| Prova | | | |
| Waterpolo | Hongria Róbert Antal Antal Bolvári Dezső Fábián Dezső Gyarmati István Hasznos László Jeney György Kárpáti Dezső Lemhényi Kálmán Markovits Miklós Martin Károly Szittya István Szivós György Vizvári | Iugoslàvia Veljko Bakašun Marko Brainović Vladimir Ivković Zdravko Ježić Zdravko-Ćiro Kovačić Ivo Kurtini Lovro Radonjić Ivo Štakula Boško Vuksanović | Itàlia Gildo Arena Lucio Ceccarini Renato De Sanzuane Raffaello Gambino Salvatore Gionta Maurizio Mannelli Geminio Ognio Carlo Peretti Enzo Polito Cesare Rubini Renato Traiola |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Hongria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2 | Iugoslàvia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | Itàlia | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Water Polo at the 1952 Summer Olympics». [Consulta: 16 desembre 2024].
# Hotel Canaleta

Hotel Canaleta és un edifici del municipi d'Espolla inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat dins del nucli urbà de la població d'Espolla, a la banda nord del terme i a llevant de la plaça Joan Camps i Subirats, també coneguda com la plaça del Dolmen.
Edifici rehabilitat de planta rectangular, format per diversos cossos adossats, i amb un gran jardí a la part posterior. L'edifici principal presenta la coberta de teula de dues vessants i està distribuït en planta baixa i dos pisos. La façana principal presenta les obertures majoritàriament emmarcades en pedra. A la planta baixa destaca el portal d'accés a l'interior, d'arc rebaixat adovellat i amb els brancals bastits amb carreus de pedra. Damunt les dovelles té gravada la següent inscripció: EN NOM DE DÉU Y DE SANT ANDREV. PAV SERRA Y MORELL ME FECIT DIE 17 JENER ANY 1769. Damunt seu hi ha un balcó exempt amb el finestral de sortida rectangular. Al seu costat, una finestra amb l'ampit motllurat i sobresortit. Al segon pis hi ha dues finestres, una de rectangular amb l'ampit motllurat i una altra d'arc rebaixat adovellada i amb els brancals fets de carreus. A l'interior, l'edifici presenta dues crugies perpendiculars a la façana principal, cobertes amb voltes de maó i de pedruscall.
La construcció està arrebossada i emblanquinada.

## Història

Casal construït vers el 1769 tal com ho testimonia la inscripció que s'aprecia a la porta d'entrada. Hi ha constància que la façana principal estava decorada amb uns esgrafiats amb motius romboïdals policroms, actualment desapareguts.

## Referències

* 1 2 3 4 «Hotel Canaleta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Arenal d'en Moro

S'Arenal d'en Moro és, juntament amb els Tamarells, una de les platges de l'illa d'en Colom. Està situada a la costa oest de l'illot, protegida del vent de tramuntana. L'arena és relativament fina per ser una platja de la costa nord-est de Menorca cosa que la fa, juntament amb unes aigües cristal·lines, una platja paradisíaca. Aquesta platja forma part del Parc Natural de s'Albufera des Grau. L'accés és exclusivament marítim.
# Agent taronja

L'agent taronja és una barreja de dos herbicides: el 2,4-D i el 2,4,5-T. Va ser usat com a defoliant per l'exèrcit dels Estats Units a la Guerra del Vietnam. Els avions americans van dispersar llavors més de 80 milions de litres d'agent taronja per tal d'eliminar zones conreus i de boscs espessos on s'amagaven els resistents del Vietcong.
Els dos constituents de l'agent taronja s'empraven a l'agricultura, especialment el 2,4-D, que es comercialitza actualment en productes com ara el Tordon. A causa d'algunes negligències i la pressa per utilitzar-lo durant la guerra, l'agent taronja va ser produït amb una purificació inadequada i va presentar un contingut elevat d'un subproducte cancerigen de la síntesi del 2,4,5-T: la dioxina (tetraclorodibenzodioxina). Normalment, aquest residu no es troba als productes comercials que inclouen aquests dos ingredients, però va marcar per sempre el nom de l'agent taronja, l'ús del qual va deixar seqüeles terribles en la població del Vietnam i en els soldats nord-americans mateixos.
Les conseqüències es noten, principalment, en els descendents de persones exposades a l'agent, que tenen possibilitats molt elevades de patir malformacions. El 1984, una acció judicial impulsada per veterans de guerra dels Estats Units contra les companyies químiques (entre les quals Dow Chemical, Monsanto, i Diamond Shamrock) subministradores de l'agent taronja va acabar en un acord de 93 milions de dòlars d'indemnitzacions per als soldats. El 2004, tres ciutadans del Vietnam van presentar una querella contra deu empreses americanes, productores de l'agent químic, pels avortaments, els càncers i les malformacions que han patit després de treballar a zones on va ser utilitzat. El govern dels Estats Units ha insistit que no hi ha proves que relacionin l'agent taronja amb les malalties detectades; El 2015, uns tres millions de vietnamites - dels quels 150.000 infants nascuts amb defectes de naixement - estan afectats per l'acció de l'herbicida.

## Referències

* 1 2 «Agent taronja». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Warwick, Hugh. «Agent Taronja: l'enverinament del Vietnam». A: Els arxius de Monsanto.t (en català, traduït de l'anglès), 1998.
* ↑ «Spraying of Agent orange by US Army in Vietnam and its consequences» (en anglès). Arxivat de l'original el 2008-01-11. [Consulta: 30 setembre 2015].
* ↑ «Epandage de l'Agent Orange par l'US Army au Viêt Nam et ses conséquences.» (en francès). Arxivat de l'original el 2006-07-06. [Consulta: 30 setembre 2015].
* ↑ «Primera querella presentada per vietnamites contra empreses dels EUA fabricants d'agent taronja». TV3, 07-02-2004.
* ↑ Triadó, Dani «El nou Vietnam recorda. Els vietnamites, en plena expansió econòmica, commemoren el 40è aniversari de la fi del conflicte que va dividir el país». El Punt Avui, 01-05-2015. «Hanoi no oblida les ferides de la guerra, però manté lligams comercials amb els EUA»
# Cantó de Le Portel

El cantó de Le Portel és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte de Boulogne-sur-Mer. Té 2 municipis i el cap és Le Portel.

## Municipis

* Boulogne-sur-Mer (part)
* Le Portel

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1992-1998 | Jean Muselet | RPR |
| 1998-2004 | Laurent Feutry | UDF |
| 2004-2007 | Frédéric Cuvillier | PS |
| 2007- | Jean-Claude Étienne | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó d'Avion

El cantó d'Avion és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte de Lens. Té 2 municipis i el cap és Avion.

## Municipis

* Avion
* Méricourt

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1998 | Léandre Létoquart | PCF |
| 1998-2011 | Jacques Robitail | PCF |
| 2011- | Jean-Marc Tellier | PCF |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| - | - | - | - | 23.360 | 22.574 | 21.557 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Hípica als Jocs Olímpics d'estiu de 1952

Als Jocs Olímpics d'Estiu de 1952 celebrats a la ciutat de Hèlsinki (Finlàndia) es disputaren sis proves d'hípica: doma clàssica, concurs complet i salts, tant en categoria individual com per equips. La competició es desenvolupà entre els dies 28 de juliol i 3 d'agost de 1952.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Doma clàssica individual Detalls | Henri Saint Cyr i Master Rufus | Lis Hartel i Jubilee | André Jousseaume i Harpagon |
| Doma clàssica per equips Detalls | SuèciaHenri Saint Cyr i Master Rufus Gustaf Adolf Boltenstern i Krest Gehnäll Persson i Knaust | SuïssaGottfried Trachsel i Kursus Henri Chammartin i Wöhler Gustav Fischer i Soliman | AlemanyaHeinz Pollay i Adular Ida von Nagel i Afrika Fritz Thiedemann i Chronist |
| Concurs complet individual Detalls | Hans von Blixen i Jubal | Guy Lefrant i Verdun | Wilhelm Büsing i Hubertus |
| Concurs complet per equips Detalls | Suècia Hans von Blixen i Jubal Olof Stahre i Komet Folke Frölén i Fair | Alemanya Wilhelm Büsing i Hubertus Klaus Wagner i Dachs Otto Rothe i Trux von Kamax | Estats Units Charles Hough i Cassivellannus Walter Staley i Craigwood Park John Wofford i Benny Grimes |
| Salts d'obstacles individual Detalls | Pere Jonqueres d'Oriola i Ali Baba | Óscar Cristi i Bambi | Fritz Thiedemann i Meteor |
| Salts d'obstacles per equips Detalls | Regne Unit Wilfred White i Nizefela Douglas Stewart i Aherlow Harry Llewellyn i Foxhunter | Xile Óscar Cristi i Bambi César Mendoza i Pillán Ricardo Echeverría i Lindo Peal | Estats Units William Steinkraus i Hollandia Arthur McCashin i Miss Budweiser John William Russell i Democrat |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Suècia | 4 | 0 | 0 | 4 |
| 2 | França | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3 | Regne Unit | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 | Xile | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 5 | Alemanya | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 6 | Dinamarca | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 | Suïssa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 | Estats Units | 0 | 0 | 2 | 2 |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Equestrian Dressage at the 1952 Summer Olympics». [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Olympedia – Equestrian Eventing at the 1952 Summer Olympics». [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Olympedia – Equestrian Jumping at the 1952 Summer Olympics». [Consulta: 16 desembre 2024].
# Aristofont d'Azènia

Aristofont (en grec antic: Ἀριστόφων) fou un polític orador atenès del dem d'Azènia que va viure al final de la guerra del Peloponnès i començament del segle iv aC. No es conserva cap dels seus discursos.
Va ser ambaixador a Esparta el 412 aC juntament amb Lespòdies i Melèsies, nomenat pel govern oligàrquic dels Quatre-cents. Durant l'arcontat d'Euclides el 404 aC va proposar una llei que, malgrat que va beneficiar l'estat, va perjudicar moltes famílies ateneses, en la qual proposava que no es podia ser ciutadà atenès si la mare no havia estat una dona lliure. Va proposar altres lleis que el feren més i més popular.
Ell mateix diu que fou acusat 75 vegades d'haver fet propostes il·legals i que sempre fou absolt. Aristofont, per la seva banda, va acusar, entre d'altres, Ifícrates i Timoteu l'any 354 aC, dues persones amb qui Atenes estava en deute, dient que s'havien beneficiat de suborns de Quios i de Rodes. Timoteu va ser condemnat sense proves, només sota la paraula d'Aristofont.
Encara l'any 354 aC va defensar la llei de Leptines contra Demòstenes. Demòstenes, no obstant això, el tractava amb gran respecte, i considerava el vell orador com un dels més eloqüents. Devia morir poc després, atès que no torna a ser esmentat viu.
En alguns passatges de Demòstenes es pot confondre amb Aristofont de Còl·litos, també orador.

## Referències

* ↑ 1.Aristophon a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 316