OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Murinins

Els murinins (Murininae) són una subfamília de ratpenats de la família dels vespertiliònids. Inclouen els ratpenats nassuts dels gèneres Murina, Harpiola i Harpiocephalus.
Subfamília Murininae
* Gènere Murina
** Ratpenat nassut de bronze (M. aenea)
** Ratpenat nassut daurat (M. aurata)
** M. beelzebub
** M. bicolor
** M. cineracea
** Ratpenat nassut taronja (M. cyclotis)
** M. eleryi
** Ratpenat nassut de Flores (M. florium)
** Ratpenat nassut siberià (M. fusca)
** M. gracilis
** M. harpioloides
** M. harrisoni
** M. hilgendorfi
** Ratpenat nassut de Hutton (M. huttoni)
** M. leucogaster
** Ratpenat nassut de Taiwan (M. puta)
** M. recondita
** Ratpenat nassut llustrós (M. rozendaali)
** M. ryukyuana
** Ratpenat nassut japonès (M. silvatica)
** Ratpenat nassut de Balston (M. suilla)
** Ratpenat nassut de l'illa Tsushima (M. tenebrosa)
** M. tiensa
** Ratpenat nassut vietnamita (M. tubinaris)
** Ratpenat nassut de l'Ussuri (M. ussuriensis)
** M. walstoni
* Gènere Harpiocephalus
** Ratpenat nassut vermell (H. harpia)
** Ratpenat nassut de Birmània (H. mordax)
* Gènere Harpiola
** Ratpenat nassut de Peters (H. grisea)
** H. isodon
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Lagostomus maximus

Lagostomus maximus és una espècie de mamífer rosegador en la família Chinchillidae, l'única vivent del gènere Lagostomus. És un rosegador de fins a 60 cm de llarg que habita a Sud-amèrica, des de la regió subtropical (sud del Paraguai) fins a la Patagònia argentina i xilena.

## Distribució

És endèmica de l'Argentina, Bolívia, Paraguai. El 1907 fou declarada pel "Ministeri d'Agricultura de l'Argentina" plaga de l'agricultura, i per llei nacional el seu control és obligatori, cosa que, va portar a una regressió poblacional a gran part del territori argentí.

## Característiques

És de pèl abundant, cap gran, musell engruixat i camús per davant, bigotis llargs i sedosos i orelles petites. Generalment, de pelatge gris en el llom i blanc en el ventre. Dues franges negres li travessen la cara. Les seves potes són curtes, amb dits i ungles fortes que li serveixen per cavar el cau. La cua es desprèn amb facilitat, i això la salva moltes vegades de ser capturada.
El pes i la seva dimensió corporal varien amb edat, sexe, bondat climàtica, i zona. En mitjana la cria neix amb 180 g de pes. Un adult pesa entre 4,5-7,5 kg, amb una mitjana de 5,5; la femella adulta entre 2,5-4,2 kg (mitjana 3,5 kg).

## Comportament

És d'hàbits nocturns; viu en grups de fins a 50 individus en túnels que cava en llomes de terreny ferm. S'alimenta de tota mena de vegetals i ataca els cultius, per la qual cosa a l'Argentina la seva caça està permesa en tota època.
# Tortuga de coll de serp australiana

La tortuga de coll de serp australiana (Chelodina longicollis) és una espècie de tortuga semiaquàtica d'aigua dolça originària d'Austràlia.
Un coll molt llarg és el seu tret més distintiu. També té una closca ampla, aplanat i marró, amb vores negres en les plaques. Descansa en el fons dels cursos d'aigua amb el cap en la superfície.
# Hydromedusa tectifera

La tortuga aquàtica de coll llarg, tortuga de coll d'escurçó, tortuga de riu (Hydromedusa tectifera) és una espècie de tortuga de la família Chelidae. Aquesta espècie es troba a l'Argentina, Brasil, el Paraguai i l'Uruguai.
# Rhinoclemmys

Rhinoclemmys és un gènere de tortugues de la família Geoemydidae, propi de la regió Neotropical.

## Taxonomia

* Rhinoclemmys annulata - tortuga de terra marró.
* Rhinoclemmys diademata - tortuga de bosc de Maracaibo.
* Rhinoclemmys funerea - tortuga negra.
* Rhinoclemmys melanosterna - tortuga de bosc colombiana.
* Rhinoclemmys nasuta - tortuga de bosc de nas llarg.
* Rhinoclemmys pulcherrima - tortuga de Castella.
** Rhinoclemmys pulcherrima incisa - tortuga de bosc incisa.
* Rhinoclemmys punctularia - tortuga de potes clapejades.
* Rhinoclemmys rubida - tortuga mexicà clapejat.
# Chalcides parallelus

Chalcides parallelus és una espècie de sauròpsid (rèptil) de la família Scincidae que viu al nord d'Àfrica.

## Distribució

És endèmic d'una estret franja costanera d'uns 250 km de longitud entre Nador (el Marroc) i el cap Carbó (Algèria) i no més de 3 km d'ample. La seva àrea de distribució està molt fragmentada.
A Espanya es localitza únicament en l'illot Rey Francisco de les Illes Chafarinas on és molt abundant.

## Hàbitat

Prefereix les zones de sòl solt i sorrenc, amb pedres aïllades que li serveixin de refugi. Les cotes més elevades que aconsegueix no sobrepassen els 30 msnm.
# Esquirol gris mexicà

L'esquirol gris mexicà (Sciurus aureogaster) és una espècie de rosegador esciüromorf de la família dels esciúrids. És un esquirol originari de Guatemala i de l'est i sud de Mèxic, i ha estat introduït en algunes regions de Florida (Estats Units).

## Característiques

Sciurus aureogaster està cobert per un pelatge gris i blanc, vermellós en l'abdomen, i existeixen també individus negres. El cos fa entre 42 i 55 cm amb una cua de 20 a 30 cm de longitud. Les orelles i els ulls són petits; les dents són fortes i les usen per a obrir nous.
Espècies vivents d'esciúrids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Sciuromorpha :
Callosciurinae :
Ratufinae :
Sciurillinae :
Sciurinae :
Xerinae :
Categoria :
# Conocybe filaris

Conocybe filaris és un bolet verinós que viu en els prats i que està àmpliament distribuït a la zona del Nord-oest del Pacífic d'Amèrica del Nord.

## Toxicitat

Conté amatoxina, la qual és molt tòxica pel fetge i és la responsable de moltes morts en alguns bolets del gènere Amanita i Lepiota. De vegades es confon amb les espècies del gènere Psilocybe, especialment Psilocybe cyanescens i Psilocybe subaeruginosa pel fet de tenir el capell similar.

## Enllaços externs

* Mykoweb - Conocybe filaris
* Conocybe filaris photos, description and microscopical information but in Spanish Arxivat 2009-10-05 a Wayback Machine.
* Conocybe filaris photo Arxivat 2006-12-18 a Wayback Machine.
* Mushroom Observer - Conocybe filaris
# Espalàcids

Els espalàcids (Spalacidae) són una família de rosegadors del grup dels muroïdeus que viuen a Àfrica, el sud-est d'Europa i Àsia. La família conté els miospalacins, les rates del bambú (Rhizomys i Cannomys), els taciorictins i els espalacins. Totes les espècies estan adaptades a un estil de vida subterrani i comparteixen característiques com ara la reducció o absència d'ulls, un cos compacte, una cua curta (menys de 50% de la llargada cap-cos) i una reducció del tercer queixal. Al segle XX la majoria de científics creien que aquestes característiques comunes eren un exemple de convergència evolutiva, però a principis del segle xxi, les anàlisis d'ADN demostraren que aquests grups formen un clade, que és el grup germà de tots els altres muroïdeus.
Espècies vivents d'espalàcids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Myomorpha :
Myospalacinae :
Rhizomyinae :
Spalacinae :
Categoria :
# Alismàtides

Alismatidae és un nom botànic al rang de subclasse. la circumscripció d'aquesta subclasse varia segons el sistema taxonòmic que es faci servir. Molts sistemes taxonòmics només requereixen que inclogui la família Alismataceae.

## Alismatidae en el sistema Takhtajan

El Sistema Takhtajan el tracta com una de les sis subclasses dins la classe Liliopsida (=monocotiledònies). Consta de:
* subclasse Alismatidae
* : superordre Alismatanae
* :: order Butomales
* :: order Hydrocharitales
* :: order Najadales
* :: order Alismatales
* :: order Aponogetonales
* :: order Juncaginales
* :: order Potamogetonales
* :: order Posidoniales
* :: order Cymodoceales
* :: order Zosterales

## Alismatidae al Sistema Cronquist

El Sistema Cronquist el tracta com una de les quatre subclasses dins la classe Liliopsida (=monocotilèdons). Consta de (1981):
* subclasse Alismatidae
* : order Alismatales
* : order Hydrocharitales
* : order Najadales
* : order Triuridales

## APG II system

El sistema APG II system no usa noms botànics formals per sobre del rang d'ordre; assigna la majoria de les plantes implicades en l'ordre (expandit) Alismatales, en el clade 'monocots'.
# Lophuromys medicaudatus

Lophuromys medicaudatus és un rosegador del gènere Lophuromys que viu a les muntanyes de Ruanda i l'est de la República Democràtica del Congo. Pertany al subgènere Kivumys. Abans que Fritz Dieterlen descrigués L. medicaudatus com a nova espècie l'any 1975, es classificava com a part de L. luteogaster.
L. medicaudatus és un Lophuromys petit amb la cua de llargada mitjana, el crani llarg i els queixals estrets. La part superior del cos és de color marró oliva i la part inferior de color taronja fosc. La part superior de la cua és de color marró fosc i la part inferior és una mica més clara. La llargada corporal és d'entre 92 i 114 mm, la llargada de la cua d'entre 73 i 95 mm, la llargada de les potes posteriors d'entre 18 i 23 mm, la llargada de les orelles d'entre 15 i 19 mm, la llargada del crani d'entre 27,7 i 30,8 mm i el pes d'entre 29 i 43 grams.
L. medicaudatus menja sobretot artròpodes i mol·luscs, com les altres espècies del gènere.
# Monodòntids

Els monodòntids (Monodontidae) formen una família de cetacis que inclou dues espècies inusuals: el narval, el mascle del qual té un llarg ullal i la blanca beluga. Viuen en regions costaneres i a prop de les banquises de l'oceà Àrtic, així com a les altes latituds septentrionals dels oceans Pacífic i Atlàntic.
Espècies vivents de cetacis :
Regne Animalia  · Embrancament Chordata  · Classe Mammalia  · Infraclasse Eutheria  · Superordre Laurasiatheria  · (sense categoria) Artiodactyla  · (sense categoria) Whippomorpha :
Subordre Mysticeti :
Subordre Odontoceti (continua més avall) :
Subordre Odontoceti (contina més amunt) :
# Al-Mustaín (abbàssida del Caire)

Abu-l-Fadl al-Abbàs al-Mustaín bi-L·lah —àrab: أبو الفضل العباس المستعين بالله, Abū l-Faḍl al-ʿAbbās al-Mustaʿīn bi-Llāh—, més conegut simplement pel seu làqab com a al-Mustaín (vers 1391-1430), fou califa abbàssida del Caire (1406-1412), sota la tutela dels mamelucs d'Egipte, i soldà d'Egipte (1412). Era fill d'al-Mutawàkkil I i de la concubina turca Bay Khatun.
Al-Mustaín bi-llah va succeir com a califa el seu pare al-Mutawàkkil I després del tercer regnat d'aquest el 22 de gener de 1406 sota la tutela del sultà Fàraj.
El 1412 el sultà Fàraj, acompanyat del califa, va marxar a Síria per combatre els amirs revoltats, especialment Xaykh al-Muhammudí, el governador d'Alep primer el seu aliat i que després es va posar al capdavant de la revolta, i Nàwruz al-Hafidhí, governador de Trípoli del Líban. El sultà va arribar a Gaza per passar-hi uns dies i en l'aturada una part de les seves tropes es van passar a l'enemic. Fàraj fou derrotat pels rebels a la batalla de Ladjdjun (25 d'abril de 1412) i va fugir a Damasc on es va preparar per un llarg setge. El califa al-Mustaín fou fet presoner i pressionat pels rebels per declarar la deposició de Fàraj; Shaykh, Nawruz i Baktamur Djillik (un mameluc que s'havia passat als rebels a l'inici de la campanya) es disputaven el sultanat, i sota consell del secretari reial Fat·h-ad-Din Fat·h-Al·lah, es va convindre en que calia nomenar un sultà ràpidament, i el jove fill de Fàraj, Fat·h-Al·lah, que també havia caigut presoner, va aconsellar nomenar sultà al califa i així li van oferir el títol de sultà a aquest.
El 7 de maig de 1412 va acceptar per força amb la condició de conservar el títol de califa en cas de ser deposat com a sultà. Fàraj es va rendir a Damasc i fou capturat i condemnat a mort per una comissió de juristes amb el mateix al-Mustaín al capdavant, sent executat a Damasc el 28 de maig i llavors fou proclamat al-Mustaín com a sultà. Els caps rebels es van repartir el país: Nawruz es va quedar amb Síria, i els altres dos co-governarien, amb al-Mustaín de titular nominal, a Egipte. Shaykh i Baktamur van anar al Caire amb al-Mustaín com a sultà i califa i aquest es va instal·lar a la ciutadella la residència dels sultans (12 de juliol) demostrant que es prenia seriosament el càrrec (doncs no es va pas instal·lar al palau dels califes sinó a la ciutadella dels sultans).
Shaykh al-Mahammudi (investit el 19 de juliol com a gran amir amb plens poders) va agafar el títol de Nizam al-Mulk i va fer tot el possible per fer impopular al sultà-califa, que de fet fou un presoner polític. Baktamur Djillik fou assassinat el 15 de setembre, i finalment al cap de menys de set mesos el sultà-califa va ser deposat (6 de novembre) i Shaykh va agafar el títol de sultà com a al-Muàyyad Abu an-Nàssir Xaykh. Al-Mustaín fou retornat al palau dels califes i en una data que probablement fou el 9 de març del 1414, fou deposat i substituït pel seu germà petit Abu al-Fath Dàwud al-Mútadid II.
Fou desterrat a Alexandria el 29 de gener de 1417 i allí va morir de pesta el febrer/març del 1430 amb menys de 40 anys.
# Al-Mustàssim (abbàssida del Caire)

Abu-Yahya Zakariya al-Mústassim bi-L·lah —àrab: أبو يحي زكرياء المستعصم بالله, Abū Yaḥyà Zakariyāʾ al-Mustaʿṣim bi-Llāh—, més conegut pel seu làqab com a al-Mústassim (segle xiv), califa abbàssida del Caire (1377 i 1386-1389), sota la tutela dels mamelucs d'Egipte.
# Al-Mutawàkkil I (abbàssida del Caire)

Abu-Abd-Al·lah Muhàmmad al-Mutawàkkil ala-L·lah —àrab: أبو عبد الله محمد المتوكل على الله, Abū ʿAbd Allāh Muḥammad al-Mutawakkil ʿalà-Llāh—, més conegut pel seu làqab com a al-Mutawàkkil I (?-1406), fou califa abbàssida del Caire (1362-1377, 1377-1383 i 1389-1406), sota la tutela dels mamelucs d'Egipte.
# Al-Mútadid I (abbàssida del Caire)

Abu-l-Fat·h Abu-Bakr al-Mútadid bi-L·lah (àrab: أبو الفتح أبو بكر المعتضد بالله, Abū l-Fatḥ Abū Bakr al-Muʿtaḍid bi-Llāh), més conegut pel seu làqab com a al-Mútadid I (?-1362), fou califa abbàssida del Caire (1352-1362), sota la tutela dels mamelucs d'Egipte.
# Dècada del 570 aC
## Personatges importants

* 573 aC - Neix Anacreont, poeta grec. (Mort en el 488 aC)
* 570 aC - Neix Xenòfanes de Colofó, filòsof grec. (Mort en el 475 aC)
* 580 aC - 572 aC - Neix Pitàgores, filòsof i matemàtic grec. (Mort entre el 500 aC i el 490 aC)
# Al-Wàthiq I (abbàssida del Caire)

Abu-Ishaq Ibrahim al-Wàthiq —àrab: أبو إسحاق إبراهيم الواثق, Abū Isḥāq Ibrāhīm al-Wāṯiq—, més conegut pel seu làqab com a al-Wàthiq I (segle xiv), fou califa abbàssida del Caire (1340-1342), sota la tutela dels mamelucs d'Egipte.
# André Lwoff

André Michel Lwoff (Ainay-le-Château, França 1902 - París 1994) fou un microbiòleg i professor universitari francès guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1965.

## Biografia

Va néixer el 8 de maig de 1902 a la ciutat de Ainay-le-Château, població situada a la regió d'Alvèrnia, en una família d'ascendència russo-polonesa. Va iniciar els estudis de ciències naturals i medicina, però d'aquest últim només realitzà un any, i els completà alhora que treballava a l'Institut Pasteur de París, on ingressà l'any 1921. Finalment es graduà el 1927 i doctorà el 1931 a La Sorbona, d'on posteriorment fou professor de microbiologia.
Membre honorari de la Royal Society de Londres, va morir el 30 de setembre de 1994 a la ciutat de París.

## Recerca científica

Durant la seva estada a l'Institut Pasteur de París treballà al costat de François Jacob i Jacques Monod sobre les activitats reguladores a l'interior de les cèl·lules, amb els quals contribuïren al coneixement dels processos fonamentals en la matèria viva que constituïxen la base de fenòmens com l'adaptació, reproducció i evolució. Les seves investigacions els conduïren a demostrar el mecanisme pel qual alguns virus, que ell anomenà provirus, infecten els bacteris.
L'any 1965 fou guardonat, juntament amb els seus dos col·laboradors, amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia pels seus descobriments referents al control genètic de la síntesi de l'enzim i del virus.

## Enllaços externs

* «André Lwoff» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Seuvòla

Seuvòla (en francès Saubole) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 99 | 85 | - | 82 | 106 | 136 | 137 | 146 | 137 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 120 | 124 | 107 | 121 | 115 | 112 | 124 | 131 | 116 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 103 | 89 | 90 | 93 | 84 | 75 | 75 | 81 | 82 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 99 | 94 | 89 | 86 | 91 | 78 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995-2008 | Louis Gouadebaix | |
| 2008- | Bernard Lasserre | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Cantó d'Angers-Nord-Est

El cantó d'Angers-Nord-Est és una antiga divisió administrativa francesa del departament de Maine i Loira, situat al districte d'Angers. Té 5 municipis i el cap es Angers. Va desaparèixer el 2015.

## Municipis

* Angers (part)
* Écouflant
* Pellouailles-les-Vignes
* Saint-Sylvain-d'Anjou
* Villevêque

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | Auguste Allonneau | SFIO |
| 1951-1958 | M. Pasquier | CNI |
| 1958-1976 | Prosper David | CNI |
| 1976-1982 | Jean Rousseau | PS |
| 1982-1988 | Roselyne Bachelot | RPR |
| 1988-2015 | Claude Desblancs | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| - | - | - | - | - | 31.829 | 32.719 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Blois-4

El cantó de Blois-4 és un cantó francès del departament de Loir i Cher, situat al districte de Blois. Compta amb part del municipis de Blois.

## Municipis

* Blois (part)

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1976 | Michel de Guillenchmidt | CD |
| 1976-1982 | François Mortelette | PS |
| 1982-1985 | Bernadette Buteau | PS |
| 1985-1992 | Danièle Alléaume | UDF |
| 1992-1994 | Jack Lang | PS |
| 1993-2004 | Jean-Pierre Copois | PS |
| 2004- | Marc Gricourt | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Boissard

Boissard (en francès Buissard) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1831 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2017 |
| 212 | 109 | 102 | 91 | 111 | 100 | 100 | 156 | 208 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1995-2001 | Patrick Pellegrin |
| 2001-2008 | Jean-Pierre Vallet |
| 2008- | Charles Paravisini |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alts Alps
# Varç (Alts Alps)

Vars (en francès Vars) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1836 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2016 |
| 1016 | 245 | 433 | 779 | 897 | 941 | 637 | 597 | 527 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1958-1986 | Marie François-Bénard | UDSR |
| 1986-1989 | Raymond Rolland | Divers droite |
| 1989-2014 | Pierre Eymeoud | UMP |
| 2014-2017 | Jean-Pierre Boulet | |
| 2017- | Dominique Laudré | |

## Referències

* ↑ Toponymie Occitane e Senhalizacion bilingüa. Actas del Congrés d'Aush, 2007, publicat pel CROM, mapa aparegut a la pàgina 77
# Cantó de Cadenet

El cantó de Cadenet (en francès canton de Cadenet) és una antiga divisió administrativa francesa del departament de la Valclusa, situat al districte d'Ate. Té 9 municipis i el cap és Cadenet. Va desaparèixer el 2015.

## Municipis

* Cadenet
* Cucuron
* Làurias
* Lormarin
* Merindòu
* Puget
* Puègvèrd
* Vaugina
* Vilalaura

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1967-1973 | M. Blanc | PS |
| 1973-1998 | Henri Barthélemy | PS |
| 1998-2015 | Michel Tamisier | Divers gauche |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó de Carpentràs Sud

El cantó de Carpentràs Sud (en francès canton de Carpentras-Sud) és una antiga divisió administrativa francesa del departament de la Valclusa, situat al districte de Carpentràs. Té 4 municipis i part del de Carpentràs. Va desaparèixer el 2015.

## Municipis

* Lei Palús
* Carpentràs (part sud)
* Entraigas de Sòrga
* Masan
* Monteus

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1976-1982 | M. Barran | UDF |
| 1982-2015 | Jean-Michel Ferrand | RPR, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó de Château-Thierry

El cantó de Château-Thierry és un cantó francès del departament de l'Aisne, situat al districte de Château-Thierry. Té 21 municipis i el cap és Château-Thierry.

## Municipis

* Azy-sur-Marne
* Belleau
* Bézu-Saint-Germain
* Blesmes
* Bonneil
* Bouresches
* Brasles
* Château-Thierry
* Chierry
* Épaux-Bézu
* Épieds
* Essômes-sur-Marne
* Étampes-sur-Marne
* Étrépilly
* Fossoy
* Gland
* Marigny-en-Orxois
* Mont-Saint-Père
* Nesles-la-Montagne
* Nogentel
* Verdilly

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1964 | Paul Doucet | SFIO |
| 1964-1985 | Pierre Lemret | PCF |
| 1985-1992 | Claude Maingon | UDF |
| 1992-2012 | Jacques Krabal | PS, després PRG |
| 2012- | Michèle Fusellier | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 18.899 | 21.249 | 23.922 | 26.553 | 28.534 | 28.473 | 29.181 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Coucy-le-Château-Auffrique

El cantó de Coucy-le-Château-Auffrique és un cantó francès del departament de l'Aisne, situat al districte de Laon. Té 29 municipis i el cap és Coucy-le-Château-Auffrique.

## Municipis

* Audignicourt
* Barisis
* Besmé
* Bichancourt
* Blérancourt
* Bourguignon-sous-Coucy
* Camelin
* Champs
* Coucy-la-Ville
* Coucy-le-Château-Auffrique
* Crécy-au-Mont
* Folembray
* Fresnes
* Guny
* Jumencourt
* Landricourt
* Leuilly-sous-Coucy
* Manicamp
* Pierremande
* Pont-Saint-Mard
* Quierzy
* Quincy-Basse
* Saint-Aubin
* Saint-Paul-aux-Bois
* Selens
* Septvaux
* Trosly-Loire
* Vassens
* Verneuil-sous-Coucy

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1970 | Léon Droussent | SFIO |
| 1970-1976 | M. Leclère | PCF |
| 1976-2001 | Hugues Martin | RPR |
| 2001- | Jean-Claude Dumont | PCF |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 11.524 | 11.116 | 10.891 | 11.064 | 11.247 | 11.146 | 11.814 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Fère-en-Tardenois

El cantó de Fère-en-Tardenois és un cantó francès del departament de l'Aisne, situat al districte de Château-Thierry. Té 23 municipis i el cap és Fère-en-Tardenois.

## Municipis

* Beuvardes
* Brécy
* Bruyères-sur-Fère
* Le Charmel
* Cierges
* Coincy
* Coulonges-Cohan
* Courmont
* Dravegny
* Fère-en-Tardenois
* Fresnes-en-Tardenois
* Goussancourt
* Loupeigne
* Mareuil-en-Dôle
* Nanteuil-Notre-Dame
* Ronchères
* Saponay
* Sergy
* Seringes-et-Nesles
* Vézilly
* Villeneuve-sur-Fère
* Villers-Agron-Aiguizy
* Villers-sur-Fère

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-19793 | Octave Gébert | SFIO, després Divers gauche |
| 1979-2004 | Jacques Hurmane | PCF, després IDG |
| 2004- | Isabelle Vasseur | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 7.665 | 7.794 | 7.822 | 8.136 | 8.615 | 8.913 | 9.594 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||