OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Jàvia

La Jàvia (en francès La Javie) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 331 | 130 | 311 | 412 | 428 | 452 | 472 | 521 | 479 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 399 | 386 | 455 | 457 | 505 | 506 | 445 | 466 | 464 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 431 | 421 | 413 | 378 | 367 | 321 | 338 | 291 | 296 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 265 | 257 | 222 | 251 | 297 | 335 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Roger Carteron | Divers droite |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Sant Martin de Sèina

Sant Martin de Sèina o Sant Martin de Sanha (en francès Saint-Martin-lès-Seyne) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 172 | 171 | 168 | 148 | 136 | 147 | 124 | 145 | 165 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 159 | 128 | 129 | 129 | 145 | 150 | 138 | 132 | 113 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 109 | 110 | 108 | 96 | 86 | 77 | 70 | 58 | 49 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 52 | 41 | 34 | 29 | 15 | 22 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Raymond Rougon | |

## Referències

* ↑ Forma proposada a la viquipèdia occitana, en cas que no vingui del nom del municipi de Sèina
# Entratges

Entratges (en francès Entrages) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 330 | 300 | 310 | 277 | 298 | 296 | 317 | 298 | 306 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 274 | 270 | 269 | 256 | 255 | 259 | 212 | 480 | 201 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 198 | 166 | 165 | 104 | 98 | 101 | 82 | 89 | 90 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 71 | 75 | 68 | 65 | 92 | 85 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Marie-José Magaud | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Toard

Toard (en francès Thoard) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 974 | ? | 1016 | 962 | 906 | 1078 | 1038 | 1049 | 1059 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1024 | 1000 | 989 | 908 | 919 | 936 | 928 | 867 | 796 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 764 | 807 | 767 | 633 | 523 | 512 | 467 | 435 | 414 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 314 | 395 | 423 | 487 | 564 | 646 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1956-1990 | Fernand Tardy | PS |
| 1990-2008 | Claude Senes | Divers gauche |
| 2008- | Denis Baille | Divers gauche |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Pèira-rua

Peirarua (en francès Pierrerue) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 603 | 506 | 604 | 564 | 621 | 615 | 655 | 680 | 683 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 647 | 691 | 615 | 620 | 585 | 568 | 537 | 529 | 516 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 507 | 503 | 453 | 339 | 338 | 336 | 306 | 258 | 255 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 258 | 245 | 222 | 275 | 342 | 404 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Bernard Rochette | Divers droite |
| 2008- | Eric Jean | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Tenrec musaranya de Nasolo

El tenrec musaranya de Nasolo (Microgale nasoloi) és una espècie de tenrec musaranya endèmica de Madagascar. Els seus hàbitats naturals són els boscos secs tropicals o subtropicals i les montanes humides tropicals i subtropicals. Està amenaçat per la pèrdua d'hàbitat.
Espècies vivents d'afrosorícides :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Afrotheria :
Subordre Tenrecomorpha (tenrecs) :
Subordre Chrysochloridea (talps daurats) :
Categoria :
# Feliç any nou

Feliç any nou (títol original: Happy New Year) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per John G. Avildsen, estrenada l'any 1987. És un remake de La Bonne Année de Claude Lelouch, de l'any 1973. Ha estat doblada al català

## Argument

Un permís especial d'any nou permet a Simon sortir de la presó una nit. Han passat sis anys des que el van agafar i està desitjant tornar al seu apartament i trobar-se amb la seva xicota. Sense dir-li res, volent donar-li una sorpresa, arriba a la casa i es troba que el sorprès és ell, ja que, sense arribar a ser detectat, observa que la seva xicota viu ara amb un altre home. Decebut, decideix marxar. Aquesta és la compensació que l'espera per tots els sacrificis? Ell sempre ha estat un home meticulós i astut. Cada cop és planificat al detall i la seva dedicació a l'objectiu és total. Bé, no sempre. Quan el seu su col·lega Charlot i ell viatgen a Cannes per a robar una famosa joieria, no pot evitar fixar-se en la dependenta de la botiga d'antiguitats del costat i prendre's aquest pla com un joc.

## Repartiment

* Peter Falk: Nick
* Charles Durning: Charlie
* Tom Courtenay: Edward Saunders
* Joan Copeland: Sunny Felix
* Tracy Brooks Swope: Nina
* Wendy Hughes: Carolyn
* Fritz Bronner: Steve
* Anthony Heald: D.G.
* Claude Lelouch: l'home del tren

## Premis i nominacions

1987: Nominada l'Oscar al millor maquillatge

## Referències

* ↑ Christian Viviani, Hollywood, Les connexions françaises, Nouveau Monde éditions, 2013
* ↑ esadir.cat. Feliç any nou. esadir.cat.
* ↑ «Happy New Year». The New York Times.
# Gramàtica catalana (1956)

La Gramàtica catalana de Pompeu Fabra és una obra pòstuma editada per l'Editorial Teide a Barcelona l'any 1956 a cura de Joan Coromines. A més del prefaci de Coromines, l'obra s'estructura de la manera següent:

## Contingut

Prefaci
I. Ortografia
   Les regles de l'accentuació gràfica
   Els dos accents agut i greu
   La dièresi
   L'accent diacrític
   Recte ús de les lletres
   Discrepàncies entre el català i el castellà
II. Grup nominal
   Formes masculines i formes femenines de l'adjectiu
   Noms masculins i noms femenins
   Les formes del plural
   Article definit
   Article indefinit
   Adjectius pronominals
   Números cardinals
   Pronoms
   L'anomenat article neutre
III. Verb
   Verbs models
   Infinitiu
   Gerundi
   Indicatiu present i subjuntiu present
   Imperatiu
   Indicatiu imperfet
   Subjuntiu imperfet i indicatiu perfet
   Participi passat
   Indicatiu futur i condicional present
   Verbs que s'aparten dels models
IV. Complements del verb
   Els pronoms febles
   El complement-acusatiu
   El complement-datiu
   Altres complements d'objecte
   Complements circumstancials
   Preposicions
   El terme predicatiu
   Els adverbis
V. Grups verbals
   L'infinitiu
   El gerundi
   El participi passat
   Proposicions subordinades i coordinades
   Proposicions relatives
   Proposicions interrogatives
   Proposicions conjuncionals
   Fets que es constaten en les subordinades i en les coordinades
VI. Derivació
   Noms derivats d'altres noms
   Noms derivats d'adjectius
   Noms derivats de verbs
   Adjectius derivats de noms
   Adjectius derivats d'altres adjectius
   Adjectius derivats de verbs
   Verbs derivats de noms, adjectius i d'altres verbs
   Adverbis
VII. Composició
   Composts formats amb prefixos
   Els altres composts
Apèndixs
   Índex analític
   Ús de les preposicions i conjuncions
   Aclariments importants
   Altres notes de menys importància
   Additaments al capítol III
Segons Joan Coromines, es tracta d'una obra que supera les anteriors de Fabra: es concentra en la doctrina essencial i s'hi accentua l'aspecte codificador, ja que, en aquell moment, la reforma de Fabra ja havia estat acceptada per tothom. Així, hi inclou un gran nombre de qüestions que no havien estat tractades abans, especialment tracta amb més profunditat qüestions de sintaxi i lèxic. El conjunt de l'obra resulta útil per als parlants en general, però també per als mestres i els escriptors. De fet, ell mateix l'anomenava "la Gramàtica per als Mestres", segons explica Coromines: el mateix autor havia utilitzat l'expressió en alguna de les cartes que li havia adreçat.

## Bibliografia

*Fabra, Pompeu (1956): Gramàtica catalana. Barcelona, Editorial Teide.
# Teoria de la complexitat computacional

La teoria de la complexitat computacional se centra a classificar problemes computacionals segons el seu ús de recursos i relacionar aquestes classes entre si. Un problema computacional és una tasca resolta per un ordinador. Un problema de càlcul es pot resoldre mitjançant l'aplicació mecànica de passos matemàtics, com ara un algorisme.
Es considera que un problema és inherentment difícil si la seva solució requereix recursos importants, sigui quin sigui l'algorisme utilitzat. La teoria formalitza aquesta intuïció, introduint models matemàtics de càlcul per estudiar aquests problemes i quantificant-ne la complexitat computacional, és a dir, la quantitat de recursos necessaris per resoldre'ls, com el temps i la necessitat d'emmagatzematge. També s'utilitzen altres mesures de complexitat, com ara la quantitat de comunicació (utilitzada en complexitat de comunicació), el nombre de portes en un circuit (utilitzat en complexitat de circuits) i el nombre de processadors (utilitzat en informàtica paral·lela). Una de les funcions de la teoria de la complexitat computacional és determinar els límits pràctics del que els ordinadors poden i no poden fer. El problema P versus NP, un dels set problemes del Premi del Mil·lenni, està dedicat al camp de la complexitat computacional.
Camps estretament relacionats en la informàtica teòrica són l'anàlisi d'algorismes i la teoria de la computabilitat. La primera es dedica a analitzar la quantitat de recursos que necessita un algorisme en particular per resoldre un problema, mentre que la segona fa una pregunta més general sobre tots els possibles algorismes que es podrien utilitzar per resoldre el mateix problema. Més concretament, la teoria de la complexitat computacional intenta classificar problemes que es poden o no resoldre amb recursos restringits adequadament. Al seu torn, imposar restriccions als recursos disponibles és el que distingeix la complexitat computacional de la teoria de la computabilitat: aquesta darrera teoria es pregunta quin tipus de problemes es poden, en principi, resoldre algorítmicament.

## Referències

* ↑ «P vs NP Problem | Clay Mathematics Institute» (en anglès). www.claymath.org. Arxivat de l'original el 2018-07-06. [Consulta: 23 octubre 2021].

## Bibliografia

* Arora, Sanjeev; Barak, Boaz. Computational Complexity: A Modern Approach. Cambridge University Press, 2009. ISBN 978-0-521-42426-4.
* Downey, Rod; Fellows, Michael. Parameterized complexity. Berlin, New York: Springer-Verlag, 1999. ISBN 9780387948836.
* Du, Ding-Zhu. Theory of Computational Complexity. John Wiley & Sons, 2000. ISBN 978-0-471-34506-0.
* Goldreich, Oded. Computational Complexity: A Conceptual Perspective. Cambridge University Press, 2008.
* Handbook of theoretical computer science (vol. A): algorithms and complexity. MIT Press, 1990. ISBN 978-0-444-88071-0.
* Papadimitriou, Christos. Computational Complexity. 1st. Addison Wesley, 1994. ISBN 978-0-201-53082-7.
* Sipser, Michael. Introduction to the Theory of Computation. 2nd. USA: Thomson Course Technology, 2006. ISBN 978-0-534-95097-2.
# Pedra de la Cabra

La Pedra de la Cabra es troba al Parc de la Serralada Litoral, concretament a Cabrera de Mar (el Maresme).
Es tracta d'una roca de forma triangular, d'1,5 x 1 m, que en el seu extrem té esculpit el que vol ésser el cap d'una cabra. Una fractura entre els ulls sembla indicar que hi manca un fragment que podrien ser les banyes. És ubicada a Cabrera de Mar: des de la Font Picant de Cabrera, cal agafar la pista que puja cap a Burriac. Als pocs metres hi ha un fort revolt a l'esquerra i una esplanada. En aquest punt i a l'altra banda de la pista surt una curta sendera que fa drecera i més amunt torna a la pista. La Pedra de la Cabra és a la dreta i a tocar del sender.

## Referències

* 1 2 3 Triquell i Salomé, Adrià, 2012. Parc de la Serralada Litoral (Història i Itineraris). Editorial Piolet, Barcelona. ISBN 9788415075615. Pàg. 164.
# Capella del Coll de Parpers

La Capella del Coll de Parpers es troba al Parc de la Serralada Litoral, concretament a la Roca del Vallès (el Vallès Oriental).

## Descripció

Inicialment s'anomenava Capilla de Cristo Rey, ja que es va construir sota aquesta invocació el 1941 en recordança de la molta gent del Maresme que allà va ésser afusellada durant la darrera Guerra Civil Espanyola. Amb l'adveniment de l'actual període polític, va ser rebatejada en honor de tots els morts tant d'una banda com de l'altra (així consta en un rètol damunt del portal).
Aquesta petita construcció defuig l'estètica convencional de les capelles i més aviat recorda l'entrada d'una caserna. L'impulsor de la idea va ser el rector de la Roca del Vallès (Eudald Dachs) i van sufragar-ne les despeses els ajuntaments de la rodalia. Davant de la porta hi ha dues fileres de cinc bancs cadascuna per als assistents a la missa, la qual se celebrava cada any el segon diumenge de maig.
Actualment està en desús i no s'hi fan celebracions eucarístiques. Sembla que la capella es va popularitzar a causa d'un reportatge de TV3, fet que va conduir a l'Ajuntament de la Roca del Vallès a forçar un canvi de nom i de dedicació. Fins a aquell moment estava en perfecte estat i això podria haver estat la causa de l'abandonament.

## Accés

És ubicada a la Roca del Vallès: al Coll de Parpers, C-1415c entre Argentona i la Roca del Vallès (a l'inici de la pista que duu a la urbanització Sant Carles). Quatre xiprers ens indiquen el punt exacte. Coordenades: x=447159 y=4603791 z=298.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Triquell i Salomé, Adrià, 2012. Parc de la Serralada Litoral (Història i Itineraris). Editorial Piolet, Barcelona. ISBN 9788415075615. Pàg. 159.
* ↑ Arqueologia contemporània (XVI): el Coll de Parpers (català)
# Noomi Rapace

Noomi Rapace (Hudiksvall, Suècia, 28 de desembre de 1979) és una actriu sueca nascuda amb el nom Noomi Norén. El seu pare va ser el cantant de flamenc Rogelio Durán, natural de Badajoz (Espanya), a qui no va conèixer fins als 15 anys. Noomi Rapace va estar casada amb l'actor Ola Rapace, amb el qual té un fill. Es divorciaren l'any 2010.
Va passar la seva infància entre Järna (Suècia) i Flúðir (Islàndia). A l'edat de set anys, va prendre part en el film Í skugga hrafnsins de Hrafn Gunnlaugsson. Aquesta experiència va fer que decidís ser actriu. Va debutar en televisió el 1996 en el paper de Lucinda Gonzales en la sèrie Tre kronor.
Noomi Rapace va estudiar a Skara Skolscen entre 1998 i 1999. Ha actuat en el Theater Plaza (2000-2001), Orionteatern (2001), Teater Galeasen (2002), Stockholms stadsteater (2003) i en el Royal Dramatic Theatre.
El 2009, va interpretar el paper de Lisbeth Salander en les pel·lícules Els homes que no estimaven les dones, La noia que somiava un llumí i un bidó de gasolina i La reina al palau dels corrents d'aire, dirigides pels directors Niels Cremen Oplev la primera i per Daniel Alfredson la segona i la tercera. Les pel·lícules estan basades en les obres homònimes de la saga Millenium de l'escriptor suec Stieg Larsson.

## Filmografia principal

* 1988 - Í skugga hrafnsins
* 1997 - Sanning eller konsekvens: Nadja
* 2003 - Capricciosa: Elvira
* 2003 - En utflykt till månens baksida: Andrea
* 2005 - Toleransens gränser: mare
* 2005 - Blodsbröder: Veronica
* 2006 - Du & jag: Maja
* 2007 - Daisy Diamond: Anna
* 2009 - Els homes que no estimaven les dones (Män som hatar kvinnor): Lisbeth Salander
* 2009 - La noia que somiava un llumí i un bidó de gasolina (Flickan som lekte med elden): Lisbeth Salander
* 2009 - La reina al palau dels corrents d'aire (Luftslottet som sprängdes): Lisbeth Salander
* 2010 - Svinalängorna: Leena
* 2011 - Sherlock Holmes: Un joc d'ombres: Simza
* 2012 - Prometheus: Elizabeth Shaw
* 2016 - Codi obert
* 2017 - What Happened to Monday
* 2021 - Lamb

## Premis i nominacions

* 2011. Nominada al premi BAFTA a la millor actriu per Els homes que no estimaven les dones

## Enllaços externs

* Fitxa de l'actriu a Svenska Filminstitutet (suec) (anglès)
* Pàgina web sobre l'actriu (castellà)
* Pàgina web sobre Lisbeth Salander (català)
# Sal·lusti de Bartas

Sal·lusti de Bartas (Montfòrt, Comtat d'Armanyac, 1544 - París, 1590) fou un escriptor gascó en llengua gascona i francesa. Era hugonot i treballà per a Enric IV de Navarra. Es llicencià en dret a Tolosa de Llenguadoc, on ja participà en els Jocs Florals, i exercí com a jurista a la cort de Nerac, al Bearn, al servei de la casa d'Albret. La seva obra va impressionar el rei Jaume VI d'Escòcia i va influir en l'anglès John Milton. Fou autor de:
* La semaine ou Creation du monde (1578)
* Seconde semaine (1585)
* el diàleg de les tres nimfes (llatina, francesa i gascona), composta el 1578 en honor de Caterina de Mèdici i Margarida de Valois.
# Olympiakos (voleibol)

La secció de voleibol de l'Olympiakos és una de les més importants d'aquest club poliesportiu grec.
La secció masculina es va fundar el 1926 i la femenina el 1930. Les dues són dels clubs més importants del país amb nombrosos campionats nacionals i alguns de continentals.

## Palmarès masculí

* Lliga de Campions / Copa de Campions
** Finalistes (2): 1991−92, 2001−02
* Recopa d'Europa / Top Teams Cup / CEV Cup
** Campions (2): 1995−96, 2004−05
** Finalistes (2): 1996−97, 1997−98
* CEV Challenge Cup
** Campions (1): 2022−23
** Finalistes (1): 2017–18
* Lliga grega:
** Campions (32): 1968, 1968−69, 1973−74, 1975−76, 1977−78, 1978−79, 1979−80, 1980−81, 1982−83, 1986−87, 1987−88, 1988−89, 1989−90, 1990−91, 1991−92, 1992−93, 1993−94, 1997−98, 1998−99, 1999−00, 2000−01, 2002−03, 2008−09, 2009−10, 2010−11, 2012−13, 2013−14, 2017−18, 2018−19, 2020-21, 2022-23, 2023–24
* Copa grega
** Campions (17): 1980−81, 1982−83, 1988−89, 1989−90, 1991−92, 1992−93, 1993−94, 1996−97, 1997−98, 1998−99, 2000−01, 2008−09, 2010−11, 2012−13, 2013−14, 2015−16, 2016−17, 2023−24
* Copa de la Lliga grega
** Campions (7): 2012−13, 2014−15, 2015−16, 2016−17, 2017−18, 2018−19, 2024-25
* Supercopa grega
** Campions (2): 2000, 2010
* Copa de primera divisió: 1994
* Campionat grec de "Atenes - El Pireu": 1967, 1968
* Campionat grec de "El Pireu": 1931, 1932

## Palmarès femení

* CEV Challenge Cup
** Campiones (1): 2017–18
** Finalistes (1): 2016–17
* Lliga grega:
** Campiones (8): 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Copa grega
** Campiones (10): 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2023–24
* Supercopa grega
** Campions (1): 2024
* Campionat grec femení de "El Pireu": 1934, 1935, 1948

## Enllaços externs

* Lloc web oficial www.olympiacossfp.gr
* Lloc web oficial masculí
* Lloc web oficial femení
# Avions 2: Equip de rescat

Avions 2: Equip de rescat (originalment en anglès, Planes: Fire & Rescue) és una pel·lícula d'aventures i comèdia animada per ordinador en 3D de 2014 produïda per Disneytoon Studios i estrenada per Walt Disney Pictures. És una seqüela de la pel·lícula Avions del 2013, que alhora és una pel·lícula derivada de la franquícia Cars de Pixar. En aquesta pel·lícula, Dusty Crophopper es converteix en un avió d'extinció d'incendis forestals, després que s'assabenti que la caixa de canvis del seu motor està danyada. S'ha doblat al català.
Dane Cook, Stacy Keach, Brad Garrett, Teri Hatcher, Danny Mann i Cedric the Entertainer van repetir els seus papers amb les veus en anglès de Dusty Crophopper, Skipper, Chug, Dottie, Sparky i Leadbottom, respectivament. Els nous membres del repartiment van incloure Hal Holbrook, Julie Bowen, Ed Harris, Regina King, Wes Studi, Patrick Warburton i Dale Dye.
Avions 2: Equip de rescat es va estrenar a El Capitan Theatre de Los Angeles el 15 de juliol de 2014 i es va estrenar a les sales el 18 de juliol de 2014 als formats Disney Digital 3D, RealD 3D i D-BOX. La pel·lícula va rebre crítiques diverses, moltes la van qualificar de millora respecte a la seva predecessora, i va recaptar 147 milions de dòlars a tot el món amb un pressupost de 50 milions de dòlars.

## Referències

* 1 2 «Avions 2: Equip de rescat». ésAdir. [Consulta: 18 gener 2023].
* ↑ Stradling, Morgan «Disney's Previews 14 Movies in Its Upcoming 2014 Movie Slate». Rotoscopers, 01-01-2014 [Consulta: 7 gener 2014].

## Enllaços externs

* Avions 2: Equip de rescat - Lloc web oficial
* Avions 2: Equip de rescat a Goita què fan, ara!
# (2867) Šteins

2867 Šteins és un petit asteroide del cinturó principal d'asteroides, que va ser descobert el 4 de novembre de 1969 per N.S. Txernikh. Anomenat així per l'astrònom soviètic (letó) Kārlis Šteins.
Segons els últims estudis (observatori Europeu Austral), Šteins és un E-tip d'asteroide, amb un diàmetre aproximat de 4,6 km. L'anàlisi de la corba de llum de la sonda espacial Rosetta ha demostrat que Šteins té un període de rotació d'aproximadament 6 hores, és de forma irregular, i no té satèl·lits. El 5 de setembre de 2008 l'esmentada sonda espacial Rosetta va sobrevolar Šteins a una distància de 800 km, a una velocitat relativament lenta de 8,6 km/s. Aquest va ser el primer dels dos sobrevols a asteroides que farà la sonda. El segon és a l'asteroide (21) Lutècia, el 2010.

## Enllaços externs

* Web de la ESA amb fotografies i animacions de Šteins
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=2867.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 29 novembre 2024].
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
# (504) Cora

Cora és el nom que rep el planeta menor número 504, que orbita al voltant del Sol.
Fou descobert per l'astrònom Solon Irving Bailey des de l'observatori d'Arequipa (Perú), el 30 de juny de 1902. La seva designació provisional fou 1902 LK.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de la NASA
Viccionari
# Revèst d'Aubion

Revèst d'Aubion (en francès Revest-du-Bion) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 671 | 634 | 796 | 730 | 685 | 770 | 761 | 721 | 734 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 745 | 743 | 784 | 785 | 806 | 751 | 743 | 703 | 619 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 594 | 629 | 611 | 316 | 553 | 507 | 481 | 456 | 420 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 410 | 601 | 474 | 494 | 512 | 463 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Raymond Le Moign | |

## Agermanaments

* Péruwelz

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença