OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Angruenha

Angruenha (italià Angrogna, piemontès Angreugna) és un municipi italià, situat a la ciutat metropolitana de Torí, a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 777 habitants. Està situat a la Vall Pèlis, una de les Valls Occitanes. És un centre important de la religió valdesa. Limita amb els municipis de Bricherasio, Luserna San Giovanni, Perier, Praal, Praamòl, Prarustin, Sant German de Cluson, Torre Pellice i Villar Pellice.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Mario Malan | Llista cívica |
# Sant Serni de Prats

Sant Serni de Prats és un monument del municipi de Prats i Sansor (Cerdanya) protegit com a bé cultural d'interès local. Edifici d'una sola nau amb volta de canó bastant llarga i molt alta. Té quatre capelles laterals, sent les dues del costat de l'altar fondes (4 o 5m). L'absis és semicircular. El baptisteri es troba entrant a mà dreta sota un arc de mig punt, on hi ha una pica baptismal del segle xiii. El cor està construït amb fusta, i per ell s'arriba al campanar, el qual es troba damunt de la porta i és d'espadanya bífida amb una sola campana. Sota l'escala del cor hi ha un arc de mig punt on hi havia una porta, actualment tapada. Destaca la seva porta pels forjats amb què està feta, cobrint per complet ambdues parts d'aquesta. La fusta d'aquesta porta és nova. A l'exterior hi ha contraforts a ambdós costats. Església ben cuidada.

## Referències

* 1 2 «Sant Serni de Prats». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 maig 2012].
# Alexandre de Hessen-Darmstadt

Alexandre de Hessen-Darmstadt, príncep de Hessen-Darmstadt (Darmstadt 1823 - 1888). Príncep de Hessen-Darmstadt amb el grau d'altesa que fundà la branca cadet dels Battenberg que encara avui perdura.
Nascut a la ciutat de Darmstadt, capital del gran ducat de Hessen-Darmstadt, el dia 15 de juliol de l'any 1823 sent fill del gran duc Lluís II de Hessen-Darmstadt i de la princesa Guillemina de Baden. Alexandre era net per via paterna del gran duc Lluís I de Hessen-Darmstadt i de la princesa Lluïsa de Hessen-Darmstadt i per línia materna del príncep Carles Lluís de Baden i de la princesa Amàlia de Hessen-Darmstadt.
Des del moment del seu naixement, la vida d'Alexandre estigué envoltada d'escàndols. Molts foren els rumors que circularen sobre la paternitat del nounat, la rumorologia afirmava que Alexandre i la seva germana, la princesa Maria de Hessen-Darmstadt, eren fill del baró Augustus Senarxlens.
Alexandre seguí la tradició marcial de la família dels Hessen i ingressà a l'exèrcit rus. Aviat destacà com un prometedor home d'armes fins que començà a circular el rumor d'un enamorament del príncep alemany amb la comtessa Júlia von Hauke. Júlia era una aristòcrata d'origen alemanopolonès que servia com a dama de companyia de la germana d'Alexandre, Maria de Hessen-Darmstadt, que havia esdevingut tsarina de Rússia en casar-se amb el tsar Alexandre II de Rússia.
El matrimoni entre Alexandre i la comtessa Júlia von Hauke era considerat com un matrimoni morganàtic o desigual. Les conseqüències d'un matrimoni desigual comportarien la renúncia immediata dels drets dinàstics d'Alexandre i de la seva descendència, així com, la prohibició d'emprar qualsevol títol de la Casa de Hessen-Darmstadt per part de la muller o els fills del príncep.
Alexandre marxà de Rússia i s'establí a Londres on després de reflexionar sobre el seu futur decidí tornar a Sant Petersburg i casar-se amb la comtessa d'origen polonès. La parella es maridà a Breslau, capital de Silèsia, l'any 1851. Amb el retorn del príncep a Darmstadt, el gran duc Lluís III de Hessen-Darmstadt, germà d'Alexandre, concedí el títol de comtessa de Battenberg a Júlia i els obligà a residir a la petita ciutat septrentional de Battenberg allunyats de la Cort. No seria fins anys després que el gran duc es decidí a elevar a la categoria de princesa a Júlia von Rauke i permetre que s'instal·lessin a Darmstadt.
La parella tingué cinc fills:
Tot i els escandalosos orígens de la família Battenberg, aquests aviat foren acceptats per la major part de les cases reials europees amb moltes de les quals hi enllaçaren a través de casaments. Entre aquestes unions maritals cal destacar les de:
També cal destacar que un net d'Alexandre, lord Lluís Mountbatten va ser l'any 1946 l'últim virrei britànic de l'Índia.
Alexandre morí el dia 15 de desembre de l'any 1888 a la ciutat de Darmstadt.
# Teridòmids

Els teridòmids (Theridomyidae) són una família extinta de rosegadors. Visqueren a Europa, incloent-hi els Països Catalans, fa entre 40,4 i 13,65 milions d'anys (des de l'Eocè al Miocè).
El seu tàxon germà és Pseudosciuridae.
Eren animals herbívors que vivien dins dels sòls, per això la seva presència fòssil i la seva evolució gradual a escala geològica de milions d'anys i per sota(com també els animals de les famílies Gliridae i Murinae) s'utilitza per poder datar els estrats geològics.

## Referències

* 1 2 Vianey-Liaud, Weppe i Marivaux, 2024, p. 1.

## Bibliografia

* Vianey-Liaud, M.; Weppe, R.; Marivaux, L. «Enigmatic rodents from Lavergne, a late middle Eocene (MP 16) fissure-filling of the Quercy Phosphorites (Southwest France)» (en anglès). Palaeovertebrata, 2024. DOI: 10.18563/pv.47.2.e1.
# Angus Scrimm

Angus Scrimm, de nom Lawrence Rory Guy, (Kansas City (Kansas) 19 d'agost de 1926 - Los Angeles 9 de gener de 2016) és un actor estatunidenc. És famós a partir de 1979 en el paper de Tall Man, l'enterrador en la sèrie de pel·lícules de terror Phantasm de Don Coscarelli.

## Filmografia

* Phantasm V (2009)
* Hollywood Horror (2006)
* Satanic (pel·lícula) (2006)
* Automatons (2006)
* The Off Season (2004)
* Phantasm IV: Oblivion (1998)
* Wishmaster (1997)
* Phantasm III: El Senyor de la Mort (1994)
* Phantasm II (1988)
* Fantasma (Phantasm) (1979)
# Tema (Ghana)

Tema és una ciutat de Ghana, al golf de Guinea i la costa atlàntica de Ghana. Es troba a 25 quilòmetres a l'est de la ciutat capital, Accra, a la regió de Greater Accra, i és la capital del Districte Metropolità de Tema. A partir de 2013, Tema és l'onzè assentament més poblat de Ghana, amb una població d'aproximadament 161.612 persones tot i que suposa un marcat descens de la xifra de 2005 de 209.000. El Meridià de Greenwich (00 Longitud) passa directament a través de la ciutat. Tema localment s'anomena la "ciutat del port", per la seva condició de port més gran de Ghana.
Tema és una ciutat construïda sobre el lloc d'un petit poble de pescadors. Tema va ser encarregat pel primer president de Ghana, Kwame Nkrumah, i va créixer ràpidament després de la construcció d'un gran port el 1961. Ara és un important centre de comerç, la llar d'una refineria de petroli i nombroses fàbriques, i està vinculada a Accra per una autopista i ferrocarril. Tema és un dels dos ports marítims profunds de Ghana, l'altre és Sekondi-Takoradi. Tema es va convertir en un Consell Autònom el 1974 i va ser elevat a la categoria d'Assemblea Metropolitana el desembre de 1990. L'Assemblea Metropolitana de Tema forma part de les setze Metropolis, Municipis i Districtes de la regió de Gran Accra. La Metròpoli comparteix límits amb el municipi d'Ashaiman, el d'Adentan i el de Iedzokuku Krowor a l'oest, amb el districte de Kpone Katamanso a l'est, i al districte de West Dangme al nord, tenint al sud el golf de Guinea.

## Referències

* 1 2 «Tema (Ghana)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Ghana Web. Tema (anglès)
* Tema Arxivat 2010-11-02 a Wayback Machine.
Viccionari
# Alfred Goodman Gilman

Alfred Goodman Gilman (New Haven, EUA 1941) és un farmacòleg estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1994.

## Biografia

Va néixer l'1 de juliol de 1941 a la ciutat de New Haven, població situada a l'estat nord-americà de Connecticut. Va estudiar medicina a la Universitat Yale, on es va graduar el 1962. Posteriorment realitzà el seu doctorat el 1969 a la Case Western Reserve University de Cleveland (Ohio) sota la supervisió de Earl Wilbur Sutherland Jr., i els amplià treballant a l'Institut Nacional de Salut sota la direcció de Marshall Warren Nirenberg. El 1971 fou nomenat professor a la Universitat de Virgínia a Charlottesville (Virgínia) i el 1981 cap del departament de farmacologia de la Universitat de Texas, esdevenint degà d'aquesta universitat el 2005.

## Recerca científica

La seva recerca científica s'orientà sobre l'estudi de les proteïnes, i aconseguí descobrí la proteïna G, les molècules de la qual permeten a les cèl·lules respondre als senyals químics de les hormones, neurotransmissors i els factors de creixement dels diferents teixits orgànics. Així mateix també aconseguí demostrar la importància del trifosfat de guanosina (GTP), observant la seva interacció amb les proteïnes, una clara de mostra de comunicació cel·lular.
L'any 1994 fou guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia pels seus treballs sobre la proteïna G i la seva missió en la comunicació cel·lular, premi compartit amb Martin Rodbell.

## Enllaços externs

* «Alfred Goodman Gilman» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Çò des de Socasau

Çò des de Socasau és un edifici de Begòs al municipi d'Es Bòrdes inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casal amb un cert aire de fortificació, amb torres quadrades de cobertes punxegudes, finestres treballades amb escuts i voladissos, mig castell, fortalesa i casa senyorial, hom el considera com un dels edificis civils més importants de la Val. La casa de secció rectangular s'assenta en un fort desnivell del vessant, de manera que la façana principal, paral·lela a la "Capièra" i orientada a migdia, presenta quatre línies d'obertures, mentre que la septentrional només un nivell. Adossada a l'angle sud-oest sobresurt una torre que culmina un prisma amb teulada piramidal. La coberta d'encavallades de fusta suporta un "losat" de pissarra, de dos vessants amb dos nivells de "lucanes", amb la pala de migjorn aixoplugant una balconada, i "treaigües" en els "penalèrs" amb sengles "humenèges" i "trapes". Del centre de la teulada emergeix una monumental torre que pren com a referència el cloquer de l'església parroquial amb la punxa del prisma coronada per un floró.

## Història

Sobre la seva construcció es conten llegendes. Els germans Socasau foren a Cuba i en tornar, Tomàs Socasau fou nomenat comandant de cavalleria a Saragossa i Federic (o Miquel) Socasau arribà a general d'infanteria (Madrid) després d'exercir al Marroc (Mont Arruit). El general l'acompanyà al rei Alfons XIII en la seva visita a la Val (1924), d'aquí aconseguí la promesa formal de la construcció del túnel de Vielha.

## Referències

* 1 2 «Çò des de Socasau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 abril 2013].
# Niels Fredborg

Niels Christian Fredborg (Odder, 28 de gener de 1946) és un ciclista danès, ja retirat, que fou professional entre 1976 i 1980. Especialista en el quilòmetre contrarellotge, durant la seva carrera esportiva aconseguí tres medalles olímpiques en aquesta especialitat, una d'or el 1972, una de plata el 1968 i una de bronze el 1976.
En el seu palmarès també hi ha vint-i-set campionats nacionals en diferents especialitats de ciclisme en pista i tres campionats del món amateur del quilòmetre contrarellotge, el 1967, 1968 i 1970.

## Palmarès

* 1963
** Campió de Dinamarca amateur de velocitat
* 1966
** Campió de Dinamarca amateur de velocitat
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Per Sarto
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
* 1967
** Campió del món amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Per Sarto
* 1968
** Campió del món amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Per Sarto
** Campió de Dinamarca amateur de velocitat
** Medalla de plata als Jocs Olímpics de Ciutat de Mèxic de quilòmetre contrarellotge
* 1969
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Gunnar Jonsson
** Campió de Dinamarca amateur de persecució per equips, amb Gunnar Jonsson, Gunnar Asmussen i Poul Nielsen
* 1970
** Campió del món amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de persecució per equips, amb Gunnar Jonsson, Gunnar Asmussen i Poul Nielsen
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Gunnar Jonsson
* 1971
** Campió de Dinamarca amateur de persecució per equips, amb Gunnar Jonsson, Gunnar Asmussen i Poul Nielsen
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Gunnar Jonsson
* 1972
** Medalla d'or als Jocs Olímpics de Múnic de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Gunnar Jonsson
* 1973
** Campió de Dinamarca amateur de tàndem, amb Gert Frank
* 1974
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de persecució per equips, amb Gunnar Asmussen, Jørn Lund i Jan F. Petersen
** Campió de Dinamarca amateur de velocitat
* 1975
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de velocitat
* 1976
** Campió de Dinamarca amateur de quilòmetre contrarellotge
** Campió de Dinamarca amateur de persecució per equips, amb Gert Frank, Gunnar Asmussen i Kurt Frisch
** Medalla de bronze als Jocs Olímpics de Mont-real de quilòmetre contrarellotge

## Referències

* ↑ «FREDBORG Niels Christian». [Consulta: 12 desembre 2024].
* ↑ «Olympedia – Niels Fredborg». [Consulta: 12 desembre 2024].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Niels Christian FREDBORG» (en italià). [Consulta: 12 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa de Niels Fredborg a sitiodeciclismo.net
# Anjō

Anjō (安城市; -shi) és una ciutat localitzada a la prefectura d'Aichi, Japó.
El 2003, tenia una població estimada de 164.043 habitants i la densitat era de 1.907,25 persones per km². L'àrea total és de 86,01 km².
Va ser fundada el 5 de maig del 1952.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (japonès)
# Scandale (pel·lícula de 2003)

Scandale és una pel·lícula pornogràfica francesa, dirigida per Fred Coppula i estrenada en vídeo el 2003. Aquest és un pastitx de Paparazzi d'Alain Berbérian en què Vincent Lindon i Patrick Timsit van ocupar els papers principals.

## Sinopsi

Melanie, una paparazzi sense escrúpols, utilitza tots els mitjans possibles per recuperar una exclusiva, localitzant les estrelles en secret de la seva vida privada. Després de fer fotos d'una famosa masturbant-se, el seu editor en cap l'encarrega d'ensenyar l'ofici a una nova ajudant, Sonia. Juntes, les dues periodistes sorprendran el "Centaure", un cantant d'èxit, jugant amb dues groupies, i després faran fotos de les escapades sexuals d'un tal príncep Yannick. Però Mélanie aviat s'adona que la Sonia està buscant el seu lloc...

## Repartiment

* Mélanie Coste: Mélanie
* Sonia Carrere : Sonia
* Laura Angel: una còmplice de Mélanie
* Véronique Lefay: la redactora en cap
* Delfynn Delage: la « Bimbo de la télé »
* Nomi: una groupie del « Centaure »
* Mélinda : una altra groupie del « Centaure »
* Katia de Val : una vedette presa en foto
* Pocahontas : una noia
* Ian Scott: el príncep Yannick
* Greg Centauro: el « Centaure », un cantant d'èxit

## Referències

* ↑ Scandale a choisirunfilm.fr
* ↑ Scandale a Adultdvdtalk

## Enllaços externs

* Scandale a Internet Adult Film Database
* Scandale a European Girls Adult Film Database
# Ambas Bay

Ambas Bay és una badia del sud-oest del Camerun tocant al golf de Guinea. El port de Limbe es troba a Ambas Bay. Alfred Saker va fundar el 1858 un poblament d'esclaus alliberats a la badia, que més tard fou rebatejat Victoria en honor de la reina d'Anglaterra. El 1884 Gran Bretanya va establir el Protectorat d'Ambas Bay, del qual Victoria fou la capital. Fou cedida a Alemanya el 1887.

## Governadors colonials d'Ambas Bay (Colònia de Victòria)

| Període | Governador | Notes |
| Colònia de Victoria |||
| 1858 | Fundació de la colònia de Victoria per la societat anglesa Baptist Missionary Society Missionera | Fundació de la colònia de Victoria per la societat anglesa Baptist Missionary Society Missionera |
| 1858 a 1876 | Alfred Saker, Administrador |
| 1877 a 1878 | George Grenfell, Administrador |
| 1878 a 1879 | Q. W. Thomson, Administrador |
| 1879 a juliol de 1884 | No consta, Administrador |
| Protectorat britànic d' Ambas Bay |||
| 19 de juliol de 1884 |
| Juliol 1884 a 21 d'abril de 1885 | Edward H. Hewitt, Administrador |
| 21 d'abril de 1885 a 28 de març de 1887 | No consta, Administrador |
| 28 de març de 1887 | Ambas Bay esdevé part de les possessions alemanyes | Ambas Bay esdevé part de les possessions alemanyes |

## Referències

* ↑ «Enciclopèdia Britànica». Arxivat de l'original el 2007-09-28. [Consulta: 2 març 2016].
* ↑ «Societat Missionera Baptista». Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 2 març 2016].
* ↑ www.worldstatesmen.org Worldstatesman per Ben Cahoon
# Alfredo Astiz

Alfredo Ignacio Astiz (Mar del Plata, 8 de novembre de 1951) és un ex-Capità de Fragata de l'Armada Argentina, veterà de la Guerra de les Malvines i condemnat per distints països per la seva actuació amb el Grupo de Tareas 3.3.2. de l'ESMA durant l'autoanomenat Procés de Reorganització Nacional, la dictadura militar que governà l'Argentina des de 1976 fins a les darreries de 1983. Amb la seva tasca d'inflitració i espionatge dels grups de drets humans, es va convertir en un dels personatges paradigmàtics de l'accionar repressiu de l'última dictadura a l'Argentina.

## Fonts

* Human Rights Watch. Argentina (en anglès). Human Rights Watch, 2001, p. 44-46.
# Col·legi de les Teresianes (Tarragona)

El Col·legi de les Teresianes és un col·legi catalogat com a monument del municipi de Tarragona protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

El Col·legi-convent de la Companyia de Santa Teresa de Jesús. Edifici de grans dimensions que, ocupant quasi tota una illa de cases de la zona de l'eixample, és molt característic de la zona de la Rambla, ja que en tot el carrer no n'hi ha cap més de fàbrica de rajola vista.
Edifici aïllat de planta baixa i tres pisos que es retira de l'alineació a les quatre façanes. La principal consta de tres cossos ben definits i lligats, estant el central, que correspon al hall, lleugerament desplaçat cap a un costat, sobresortint una gran entrada amb arcades equilibrades que formen pòrtic. Destaca l'ús de rajol vist, element estructural i decoratiu alhora, model de construcció catalana de l'art del mestre de cases.
L'any 1924 se li afegeix la tanca o reixat.

## Referències

* 1 2 3 «Col·legi de les Teresianes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 abril 2013].

## Enllaços externs

* «Col·legi de les Teresianes». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Pont dels Moros

El Pont dels Moros és un monument del municipi d'Alcover protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

El pont està situat sobre el riu Glorieta, afluent del Francolí, prop de la carretera que connecta Alcover amb Reus, a l'inici del desviament cap a Vilallonga del Camp. Es tracta d'una construcció d'un sola arcada, d'arc carpanell. El material emprat és la pedra local, denominada "saldó".

## Història

La tradició popular atribueix la construcció del pont als àrabs, tot i que actualment les opinions sobre el seu origen són diverses. Encara que algunes fonts consideren que la tècnica constructiva remunta a l'època romana, sembla més probable que l'obra correspongui a l'època medieval.

## Referències

* 1 2 «Pont dels Moros». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 setembre 2013].

## Enllaços externs

* «Pont dels Moros». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Robert Stigwood

Robert Stigwood (Adelaide, Austràlia, 16 d'abril de 1934-4 de gener de 2016) va ser un empresari australià i productor discogràfic que va treballar en l'ambient de l'espectacle. En les dècades de 1960 i 1970, va ser una de les més reeixides figures al món de l'entreteniment, a través de la seva participació com mànager de Cream i The Bee Gees, produccions teatrals com Hair i Jesucrist Superstar i produccions fílmiques com Febre del dissabte nit.
Stigwood es mantenia actiu, principalment en la indústria musical teatral. Va viure en el Barton Manor Estate en l'illa de Wight, al sud d'Anglaterra.

## Principals produccions

* Musicals
** Evita (guanyadora el 1980 d'un Premi Tony pel Millor Musical als Estats Units)
** Hair
** Oh! Calcutta!
** The Dirtiest Show in Town
** Pippin
** Jesus Christ Superstar
** Sweeney Todd
** Sing a Rude Song
** John Paul George Ringo and Bert
* Pel·lícules
** Grease
** Jesucrist superstar (com a coproductor)
** Tommy
** Bugsy Malone (com a productor executiu)
** Saturday Night Fever
** Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band
** Staying Alive
** Gallipoli
** Fame (com a productor de banda sonora)
** The Empire Strikes Back (com a productor de banda sonora)
* Altres
** Music for UNICEF Concert (com a organitzador i productor executiu)

## Referències

* ↑ Morre aos 81 anus Robert Stigwood, produtor que projetou Bee Gees, diz site
* ↑ «Muere Robert Stigwood, mánager de Bee Gees». El Universal, 04-01-2016 [Consulta: 5 gener 2016].
# Jessie Volt

Jessie Volt (Bordeus, 29 de març de 1990) és una actriu pornogràfica de nacionalitat francesa.

## Biografia

Va ser a França on va començar la seva carrera com a actriu pornogràfica en 2010, amb 20 anys d'edat. Aquí coneixeria al realitzador John B. Root, amb qui va gravar els seus primers treballs i la va impulsar a la indústria pornogràfica estatunidenca.
Des dels seus començaments, com a actriu ha treballat per a estudis tant europeus, del qual destaca el francès Marc Dorcel Fantasies i l'espanyola Private, com les estatunidenques Evil Angel, 21Sextury, Le Wood Productions, Jules Jordan Video, SexArt, 3rd Degree, Naughty America, Brazzers, Girlfriends Films, Adam & Eve o Digital Playground.
Donat la demanda de treball que rep en tots dos extrems de l'Atlàntic, Volt està representada a Europa per l'agència eròtica Brill Babes i als Estats Units per Mark Spiglar.
En 2012 es va alçar amb el guardó a la Millor actriu europea als Premis Galaxy. Participà en grans produccions (Marc Dorcel, Jacquie et Michel Elite) com Les Filles du Châtelain (2015) dirigida per Tony Carrera amb Chloé Lacourt, Anna Polina o la francoamericana Californique al costat d'un altre compatriota francès Lou Charmelle, així com de grans noms del porno nord-americà com Tori Black, Andy San Dimas o Nikki Benz,.
El 2017, va aparèixer al costat d'Anna Polina i Cara Saint-Germain al clip "Vitrine" del raper Vald. També apareix en un episodi de "Hard Corner" del youtuber Benzaie i un episodi sobre coits en versió suau amb el youtuber Will Soleil.

## Referències

* 1 2 Jessie Volt sur le site de l'IAFD
* ↑ «Jessie Volt». XClusive. Arxivat de l'original el 2 de desembre de 2010. [Consulta: 4 gener 2017].
* ↑ «Còpia arxivada». Hot Video. Arxivat de l'original el 2014-02-13. [Consulta: 12 gener 2022].
* ↑ «2012 Galaxy Awards Winners Named». YNot. [Consulta: 4 gener 2017].
* ↑ La Chaîne NRJ 12 .
* ↑ «Les VRAIS Power Rangers -ft. Pat, Jessie Volt, Will, Ganesh & JDG - HARD CORNER - BenzaieTV», 16-05-2017. [Consulta: 16 maig 2017].
* ↑ Le sexe version soft - Will Soleil a YouTube

## Enllaços externs

* Jessie Volt a l'Internet Adult Film Database
* Jessie Volt a Adult Film Database (anglès)