# Khirbet Abu Falah

Khirbet Abu Falah (àrab: خربة ابو فلاح, Ḫirbat Abū Falāḥ) és una vila palestina de la governació de Ramal·lah i al-Bireh, al centre de Cisjordània, situada 26 km al nord de Ramal·lah. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques de Palestina (PCBS), tenia 5.114 habitants en 2016, dels quals l'1.4% dels habitants són refugiats palestins. Es troba a 743 metres sobre el novell del mar i limita amb Al-Mazra'a ash-Sharqiya al sud-oest, Turmus Ayya al nord, al-Mughayyir a l'est i Kafr Malik al sud.

## Història

S'hi ha trobat terrissa de l'Edat de Ferro i romana d'Orient. El lloc ha estat identificat des d'antic (per Prawer i Benvenisti, 1970) amb el lloc croat anomenat Caphrapalos, però aquesta identificació no ha estat acceptada per Finkelstein.

### Època otomana

Es va trobar un fragment de l'era otomana, però Finkelstein troba aquesta identificació "qüestionable". El poble modern va ser refundat al segle xviii. Abans de convertir-se en una solució permanent, era una khirba, és a dir, un acord temporal. Khirbet Abu Falah es va convertir en una vila permanent quan els clans Jaradat i Shu'man es van traslladar des d'al-Mazra'a ash-Sharqiya a causa d'una disputa amb altres clans d'aquest poble.La vila va rebre el nom d'un dels seus líders, Abu Falah.
En 1838 Abu Felah fou registrada com a vila musulmana, part de l'àrea Beni Salim situada a l'est de Jerusalem.
Una llista dels pobles otomans d'aproximadament 1870 va mostrar que el poble, anomenat "Chirbet abu-fellah", tenia 265 habitants, amb un total de 58 cases, tot i que el recompte de població només era d'homes. També va assenyalar que estava localitzat sl <dr de Turmus Ayya.
En 1882 el Survey of Western Palestine del Fons per a l'Exploració de Palestina la va descriure com "un petit vilatge en un lloc elevat, amb ruïnes." També van assenyalar que: "sembla un lloc antic; hi ha cisternes i un antic birkeh, en part de maçoneria de bona mida i en part tallat en roca, amb fonaments. El lloc encara està habitat."
En 1896 la població de Chirbet abu felah era estimada en unes 816 persones.

### Època del Mandat Britànic

En el cens de Palestina de 1922, organitzat per les autoritats del Mandat Britànic, la població de Khirbet Abu Falah era de 519 musulmans, incrementats lleugerament en el cens de 1931 on Khirbet Abu Falah tenia 588 habitants en 125 cases.
En 1945 la població era de 710 musulmans, mentre que l'àrea de terra era de 8,186 dúnams, segons una enquesta oficial de terra i població. D'aquests, 3.080 eren plantacions i terra de rec, 1,615 per a cereals, mentre 19 dúnams eren sòl edificat.

### Després de 1948

En la vespra de guerra araboisraeliana de 1948, i després dels acords d'armistici araboisraelians de 1949, Khirbet Abu Falah fou ocupada pel regne haixemita de Jordània. Després de la Guerra dels Sis Dies de 1967 va romandre sota l'ocupació israeliana.

## Referències

* ↑ «Projecció de població pel Districte de Ramal·lah, ordenat per municipis, 2006- 2016». Arxivat de l'original el 2017-11-21. [Consulta: 17 setembre 2017].
* ↑ «Palestinian Population by Locality and Refugee Status». Arxivat de l'original el 2012-02-07. [Consulta: 17 octubre 2015].. 1997 Census. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). 1999.
* 1 2 3 «Khirbet Abu Falah Village Profile». Applied Research Institute-Jerusalem, 2012.
* ↑ Finkelstein et al. 1997, p. 593
* 1 2 Finkelstein et al. 1997, p. 594
* ↑ Amiry, 1987, pp. 18-19.
* ↑ Robinson and Smith, 1841, vol 3, Appendix 2, p. 124
* ↑ Socin, 1879, p. 149
* ↑ Hartmann, 1883, p. 115 també assenyala 58 cases
* ↑ Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 292
* ↑ Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 327
* ↑ Schick, 1896, p. 122
* ↑ Barron, 1923, Table VII, Sub-district of Ramallah, p. 17
* ↑ Mills, 1932, p.47
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. 26
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 65
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 112
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 162

## Bibliografia

* Amiry, S. Space, Kinship and Gender: The Social Dimension of Peasant Architecture in Palestine. University of Edinburgh-Faculty of Social Sciences, 1987.
* Barron, J.B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, C.R.; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882.
* Finkelstein, I.; Lederman, Zvi. Highlands of many cultures. Tel-Aviv: Institute of Archaeology of Tel Aviv University Publications Section, 1997. ISBN 965-440-007-3.
* Government of Jordan, Department of Statistics. First Census of Population and Housing. Volume I: Final Tables; General Characteristics of the Population, 1964.
* Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945, 1945.
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Hartmann, M. «Die Ortschaftenliste des Liwa Jerusalem in dem türkischen Staatskalender für Syrien auf das Jahr 1288 der Flucht (1871)». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 6, 1883, pàg. 102–149.
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.
* Prawer, Joshua; Benvenisti, David. Palestine under the Crusaders. In: Amiran, D.H.K. et al., eds. Atlas of Israel. IX: 10, 1970.
* Robinson, E.; Smith, E. Biblical Researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea: A Journal of Travels in the year 1838. 3. Boston: Crocker & Brewster, 1841.
* Schick, C. «Zur Einwohnerzahl des Bezirks Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 19, 1896, pàg. 120–127.
* Socin, A. «Alphabetisches Verzeichniss von Ortschaften des Paschalik Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 2, 1879, pàg. 135–163.