OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alindja

Alindja o Alindjak (àzeri: Əlincə qalası; en armeni Erndjak o Erendchak) fou el nom otomà d'un districte de la província de Siunia (turc Siunik), modernament unes ruïnes Alindjakala a la república autònoma de Nakhitxevan, a l'Azerbaidjan.
La fortalesa, fundada entre el segle iii i el VII, estava a uns 20 km al nord de la confluència del riu Alindja amb l'Araxes, prop de Djulfa la Vella, a la riba dreta del riu, al cim d'una muntanya de pendent molt aspre propera al llogaret de Khanaka.
Vers el 909 el príncep de Vaspurakan Sargis-Achot aliat a l'emir de l'Azerbaidjan Yusuf al-Sadj, va atacar Siunia Oriental on el príncep Sembat es va refugiar a la fortalesa d'Erendchak (Alindja) i Yusuf va quedar l'amo de la Siunia Oriental. Sembat no obstant va demanar ajut al seu cunyat Khatchik-Gagik, abans enemic seu, i es va poder salvar.
Tamerlà era el 1395 a Shakki, emirat aliat de Geòrgia, i junt amb el seu fill Miranshah assetjava Alindjak, però l'emir Sidi Ali amb suport georgià va rebutjar l'atac. El djalayírida Tahir, que estava tancar al castell, fou alliberat pels georgians. El 1438 l'emir Kara Koyunlu Iskandar, derrotat a Tabriz, fou assetjat a Alindjak, on tenia la família i els tresors, i allí fou assassinat pel seu fill Shah Kubad.
# Alisa (assistent virtual)

Alisa (en rus: Алиса) és un assistent virtual personal intel·ligent rus per a sistemes operatius Android, iOS i Windows desenvolupat per Yandex. Alisa va ser introduïda oficialment el 10 d'octubre de 2017 i integra múltiples serveis per a ajudar els usuaris a realitzar de manera eficient tota mena de tasques, com trobar informació en línia, planificar una ruta, reproduir música o obtenir un pronòstic del temps, entre moltes altres coses. Fent ús de xarxes neuronals profundes entrenades en conjunts de dades massives, Alisa proporciona una experiència a l'usuari molt semblant a la d'interactuar amb una altra persona. Té habilitats superiors en l'idioma rus, una personalitat diferent amb sentit de l'humor i l'habilitat d'entendre frases i preguntes incompletes.
Les peticions de veu a Alisa són processades pels servidors de Yandex, on retenen algunes d'elles amb l'objectiu d'expandir les dades d'entrenament de l'assistent. Segons Denis Filippov, director de Yandex Speech Technologies, les dades de veu conservades són completament anònimes i sense cap associació amb els comptes dels usuaris.

## Desenvolupament

Una versió beta d'Alisa va ser llançada el maig de 2017. Més tard, es va agregar un motor de xerrada basat en xarxes neuronals que permetia als usuaris de parla russa tenir converses gratuïtes amb Alisa sobre qualsevol cosa. El reconeixement de la parla va resultar ser particularment difícil per a l'idioma rus a causa de les seves complexitats gramaticals i morfològiques. Per a manejar-ho, Alisa estava equipada amb el SpeechKit de Yandex, que, segons la taxa d'error de paraula, proporciona la més alta precisió per al reconeixement parlat rus. La veu d'Alisa es basa en la veu de l'actriu russa Tatyana Shitova.

## Enllaços externs

* https://browser.yandex.ru/alice/1 (rus)
* https://alice.yandex.ru/windows/ (rus)
* https://tech.yandex.ru/dialogs/alice/ (rus)
# Alive II

Alive II és l'àlbum en directe de la banda Kiss.

## Llista de cançons

Disc 1
* Detroit Rock City – 03:58
* King of the Night Time World – 03:06
* Ladies Room – 03:11
* Makin' Love – 03:13
* Love Gun – 03:34
* Calling Dr. Love – 03:32
* Christine Sixteen – 02:45
* Shock Me – 05:51
* Hard Luck Woman – 03:06
* Tomorrow and Tonight – 03:20
Disc 2
* I Stole Your Love – 03:36
* Beth – 02:24
* God of Thunder – 05:16
* I Want You – 04:14
* Shout It Out Loud – 03:37
* All American Man – 03:13
* Rockin' in the U.S.A. – 02:44
* Larger Than Life – 03:55
* Rocket Ride – 04:07
* Any Way You Want It
Viccionari
# All India Majlis-e-Ittehad-ul Muslimeen

All India Majlis-e-Ittehad-ul Muslimeen (AIMIM o MIM) (All India Council of the Union of Muslims, urdú: کل ہند مجلس اتحاد المسلمين, Kũl Hind Majlis-e-Ittehād-ul Muslimīn) és un partit polític de l'estat de Telangana a l'Índia, fort principalment a la ciutat d'Hyderabad (Índia); disposa des de 1984 d'un escó al parlament federal per aquesta ciutat (reelegit el 2009) i a l'àrea de Charminar (una de les set circumscripcions del districte d'Hyderabad) va obtenir a les eleccions del 2004 fins al 74,6% dels vots. De 1984 a 2004 fou presidit per Sultan Salahuddin Owaisi que després d'aquesta data va deixar pas al seu lloctinent Asaduddin Owaisi.
La seva bandera és verda amb una mitja lluna blanca amb les puntes orientades cap a la cantonada superior del vol; a l'esquerra de la mitja lluna, seguint aquesta, hi ha set estrelles blanques; sobre la lluna hi ha el nom del partit en lletres aràbigues i a l'esquerra del drap, en vertical al pal, les sigles en anglès. El símbol electoral és una cometa.

## Vegeu també

* Majlis Bachao Tehreek

## Enllaços externs

* Història del partit Arxivat 2016-07-02 a Wayback Machine.
# All Star Tennis '99

All Star Tennis '99 és un videojoc que simula el tennis llançat per la Nintendo 64 i la PlayStation el 1999.

## Enllaços externs

* (anglès) El videojoc a Arxivat 2007-07-01 a Wayback Machine. MobyGames
# Alps de l'Stubai

Els Alps de l'Stubai (en alemany: Stubaier Alpen; en italià: Alpi dello Stubai) són una serralada dels Alps centrals de l'est. Rep el nom de la vall de l'Stubai, que es troba a l'est d'aquestes muntanyes. Està situada al sud-oest d'Innsbruck (Àustria) i diversos cims de la serralada formen part de la frontera austríaca amb Itàlia. La serralada queda limitada per la vall del riu Inn al nord; la vall del riu Sill (Wipptal) i el pas del Brenner a l'est (que la separa dels Alps de Zillertal); l'Ötztal i el Timmelsjoch a l'oest (que la separen dels Alps d'Ötztal); i al sud pels afluents dels rius Passer i Eisack.

## Classificació

Segons la SOIUSA, els Alps de l'Stubai són una subsecció alpina amb la següent classificació:
* Gran part: Alps orientals
* Gran sector: Alps centrals de l'est
* Secció: Alps Rètics orientals
* Subsecció: Alps de l'Stubai
* Codi: II/A-16.II

## Cims

Els 10 cims més alts dels Alps de l'Stubai són:
* Zuckerhütl (3.507 m)
* Schrankogel (3.497 m)
* Pfaffenschneide, (3.489 m)
* Ruderhofspitze (3.473 m)
* Sonklarspitze (3.467 m)
* Wilder Pfaff (3.458 m)
* Wilder Freiger (3.419 m)
* Ruderhofspitze (3.473 m)
* Sonklarspitze (3.467 m)
* Wilder Pfaff (3.458 m)
* Wilder Freiger (3.419 m)
* Östliche Seespitze (3.416 m)
* Schrandele (3.393 m)
* Hohes Eis (3.388 m)
Altres pics destacats:
* Habicht (3.277 m)
* Serles (2.717 m)
* Saile o Nockspitze (2.404 m)
# Alt Yafa

L'Alt Yafa (àrab: يافع العليا, Yāfaʿ al-ʿUlyā) és una regió, la part més muntanyosa de la regió de Yafa, el país dels yafís, que forma part del Iemen, governació de Dhala. En aquesta regió es va establir al segle xviii un xeicat controlat pel clan Al Hàrhara. Vers el 1800 el xeic va esdevenir independent del sultà del Baix Yafa, i va agafar el títol de sultà, amb autoritat sobre els cinc xeics de les tribus que ancestralment poblaven la regió: els muflahi, els mawsati, els dhubi (dubi o zabi), els busi i els hadrami.
Els britànics van signar el tractat de protectorat el 1904; entre 1903 i 1904 també ho van fer amb algun o tots els xeics de la zona. La presència britànica, però, fou testimonial, i fins després de 1944 no començaren visites regulars. El sultanat i dependències formaren part del Protectorat d'Aden (1904-1917), Protectorat Occidental d'Aden (1917-1962), Protectorat d'Aràbia del Sud (1962-1967), República Popular del Iemen del Sud (1967-1970), República Popular i Democràtica del Iemen (1970-1990) i República del Iemen (després de 1990).
La major crisi es va donar quan el sultà i quatre dels cinc xeics no es van mostrar interessats a ingressar a la Federació d'Aràbia del Sud. Tampoc els dhiebi d'Irqa i Hawra; així aquests territoris van quedar fora de la federació però tampoc interessava als anglesos la seva pertinença al Protectorat, ja que els grans estats orientals (Estat de Mahra, Quaiti i Kathiri de Seiyun) podien esdevenir independents per si sols sota influència anglesa, i no era el cas dels petits estats. Les pressions britàniques van aconseguir la independència del xeicat de Muflahi el 1964 que va ingressar a la federació, però posteriors moviments van quedar avortats per la lluita al Radfan i finalment per l'evacuació britànica el 1967. El 30 de novembre de 1967 els revolucionaris van proclamar la República Popular. El sultà va sortir del territori un dia abans, cap al Iemen. Molt pocs guerrillers van arribar a la regió, però les tribus yafi no van oferir resistència.

## Sultans harahrís de Mahjabah

* Alí ibn Àhmad ibn Hàrhara vers 1725-1735
* Àhmad ibn Alí Al Hàrhara vers 1735-1750
* Sàlih ibn Àhmad Al Hàrhara vers 1750-1780
* Úmar ibn Sàlih Al Hàrhara vers 1780-1800
* Qahtan ibn Úmar ibn Sàlih Al Hàrhara vers 1800-1810
* Úmar ibn Qahtan ibn Úmar Al Hàrhara vers 1810-1815
* Qahtan ibn Úmar ibn Qahtan Al Hàrhara vers 1815-1840
* Abd-Al·lah ibn Nasir ibn Sàlih Al Hàrhara vers 1840-1866
* Hussayn ibn Abi-Bakr ibn Qahtan Al Hàrhara 1866-1875
* Muhàmmad ibn Alí ibn Sàlih ibn Àhmad Al Hàrhara 1875-1895
* Qahtan ibn Úmar ibn Hussayn Al Hàrhara 1895-1903
* Sàlih ibn Úmar ibn Hussayn Al Hàrhara 1903-1913
* Úmar ibn Qahtan ibn Úmar Al Hàrhara 1913-1919
* Sàlih ibn Úmar ibn Hussayn Al Hàrhara (segona vegada) 1919-1927
* Úmar ibn Sàlih ibn Úmar Al Hàrhara 1927-1948
* Muhàmmad ibn Sàlih ibn Úmar Al Hàrhara 1948-1967
# Museu de l'Artista Faller

El Museu de l'Artista Faller està situat a la Ciutat de l'Artista Faller dins del districte de Benicalap de València. Està reconegut com a Col·lecció Museogràfica per part de la Generalitat Valenciana.
El Museu de l'Artista Faller naix en el context del projecte de la Ciutat de l'Artista Faller. A finals dels anys 1970 es posa la primera pedra i finalment s'inaugura l'any 1993. El setembre de 2019 reobri després d'una remodelació en la qual es reorganitzen les col·leccions i es creen noves sales on la col·lecció de ninots va ser reestructurada.
Aquest espai conté obres de diferents tipus. D'una banda la col·lecció està formada per fotografies de Falles, llibrets, esbossos, maquetes i diferents obres artístiques produïdes per artistes fallers de totes les èpoques. Al seu interior està situada una escultura gegant representant l'escut del Gremi d'Artistes Fallers i que mostra les diferents etapes del procés de creació d'una Falla. D'altra banda les seues sales alberguen ninots salvats del foc per decisió d'un comité designat pel gremi. El seu indult es decideix en funció de la qualitat, tècnica o circumstàncies determinades que facen de la creació artística una peça destacable i, per tant, digna de formar part del Museu.

## Referències

* ↑ «Museu del Gremi Artesà d'Artistes Fallers». Visit València. [Consulta: 1r abril 2020].
* ↑ «Museus i col·leccions reconegudes». Generalitat Valenciana. [Consulta: 1r febrer 2020].
* ↑ Domínguez, Moisés. «Un museu amb més "ninots" que avietes» (en castellà), 27-09-2019. [Consulta: 1r febrer 2020].
* ↑ «Ruta 2: El Museu de l'Artista Faller». Regidoria de Cultura Festiva de València. [Consulta: 1r febrer 2020].
# Altenburg

Altenburg és una ciutat mitjana del land de Turíngia a la República Federal d'Alemanya. La ciutat, que té una població de prop de 39000 habitants, està situada en un entrant del land al de Saxònia.

## Història

Havia estat una ciutat lliure que va passar a mans dels Magrat de Meissen (1308), després als ducs de Saxònia-Gotha. Fins al 1918 fou el cap del ducat de Saxònia-Altenburg.
El ducat de Saxònia-Altenburg s'estenia pels voltants de la ciutat, situat entre Prússia, el Regne de Saxònia, el Gran ducat de Weimar i dels principats de Reuss, Schwarzburg i Coburg, amb títol de principat.
A partir de l'extinció de la branca de Saxònia-Gotha el 1825, aquests estats van formar un dels estats de la Confedaració germànica amb el títol de ducat.
D'aquestes èpoques en queda el castell d'Altenburg, residència de la casa dels Saxònia-Gotha.

## Agermanaments

* Offenburg, Alemanya
* Olten, Suïssa
* Zlín, República Txeca

## Personatges destacats

* Friedrich Arnold Brockhaus
* Ralf Haber
* Sophie Mereau
* Hermann Schlegel
* Christian Friedrich Witt, compositor.

## Galeria

* Ajuntament (Rathaus)
* Teatre d'Altenburg
* Lindenau Museum
* Castell d'Altenburg
# Lo Revèst

Lo Revèst (en francès Le Revest-les-Eaux) és un municipi francès situat al departament del Var i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 1.478 | 1.659 | 1.688 | 2.055 | 2.704 | 3.441 | 3.677 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Ange Musso | |
# Anèmia macrocítica

Macrocítica significa en grec "cèl·lula gran". Una anèmia macrocítica és l'anèmia (insuficient concentració d'hemoglobina en la sang) en la qual els eritròcits (glòbuls vermells) són més grans que el seu volum normal (80-100 femtolitres). La condició de tenir els glòbuls vermells que són en mitjana molt gran, es diu macrocitosi.
En una anèmia macrocítica les cèl·lules vermelles més grans s'associen sempre amb un nombre insuficient de cèl·lules i, i així el contingut d'hemoglobina en la sang també és insuficient.
L'anèmia macrocítica no és una malaltia, sinó una condició: una classificació general d'un conjunt de patologies. Moltes patologies se sap que provoquen una anèmia macrocítica, però que produeixen conjunts lleugerament diferent de les aparences, algunes de les quals són detectables en la morfologia de les cèl·lules vermelles i blanques, i altres només en proves químiques a la sang.
La més freqüent és l'anèmia megaloblàstica.

## Causes

* Deficiència de vitamina B12
* Deficiència d'àcid fòlic
* Hepatopatia
* Hipotiroïdisme

## Vegeu també

* Anèmia microcítica
* Anèmia normocítica
# Cantó de Dun-sur-Auron

El cantó de Dun-sur-Auron és un cantó francès del departament del Cher, situat al districte de Saint-Amand-Montrond. Té 12 municipis i el cap és Dun-sur-Auron.

## Municipis

* Bussy
* Chalivoy-Milon
* Cogny
* Contres
* Dun-sur-Auron
* Lantan
* Osmery
* Parnay
* Raymond
* Saint-Denis-de-Palin
* Saint-Germain-des-Bois
* Verneuil

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | M. Ponroy | radical |
| 1951-1982 | Jacques Chartier | Divers droite |
| 1982-1994 | Bernard Boussard | Divers droite |
| 1994-2002 | Louis Cosyns | RPR |
| 2002- | Henri Pain | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 6.793 | 7.055 | 6.947 | 6.844 | 6.815 | 6.399 | 6.472 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Richard Andersson

Richard Andersson (ciutat d'Estocolm, 22 d'agost de 1851 - ciutat d'Estocolm, 20 de maig de 1918) va ser un pianista, educador i compositor suec.

## Biografia

Andersson va tenir classes de violí i piano en la seva joventut. De 1867 a 1874 va estudiar piano al Conservatori d'Estocolm amb Jan van Boom, harmonia amb OD Winge, orgue amb Gustaf Adolf Mankell, composició amb Hermann Berens i violí amb Adolf Fredrik Lindroth. Després, va prendre més lliçons de piano amb Hilda Thegerström. De 1876 a 1877 va estudiar piano amb Clara Schumann i composició amb Richard Wüerst a Berlín. De 1877 a 1884 va ser estudiant a la "Musikhochschule" de Berlín, on foren els seus professors Karl Heinrich Barth (piano) i Friedrich Kiel (contrapunt).
El 1866 va fundar una escola de música a Estocolm, que després tindria sucursals a Uppsala, Djursholm, Saltsjöbaden i Enskede i va ocupar 56 professors i que va dirigir fins a la seva mort. Els graduats d'aquesta escola van incloure Vilhelm Stenhammar, Knut Bäck, John G. Jacobsson, Adolf i Victor Wiklund, Astrid Berwald, Manolita d'Anduaga i Kerstin Runbäck. De 1904 a 1906 també va exercir com a professor de piano al Conservatori d'Estocolm.
Com a compositor, Andersson es va especialitzar principalment per a cançons (incloent textos de Heinrich Heine, Ludwig Uhland, Emanuel Geibel, Björnsterne Björnson), obres de piano i obres de música de cambra.

## Referències

* 1 2 3 4 «E C Richard Andersson - Svenskt Biografiskt Lexikon». [Consulta: 23 desembre 2024].
* 1 2 3 «Levande musikarv - Richard Andersson». [Consulta: 23 desembre 2024].
# Gelòs

Gelòs (en francès Gelos) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 723 | 753 | 818 | 929 | 1 051 | 1 104 | 1 158 | 1 127 | 1 143 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 100 | 1 171 | 1 270 | 1 313 | 1 328 | 1 377 | 1 459 | 1 537 | 1 635 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 581 | 1 606 | 1 726 | 1 720 | 1 743 | 2 021 | 2 135 | 2 509 | 2 762 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 724 | 3 367 | 3 161 | 3 148 | 3 529 | 3 666 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1953-1959 | Henri Lacaze |
| 1959-1966 | Maurice Peyrou |
| 1966-1971 | Henri Fanfelle |
| 1971- | André Castro |

## Personatges il·lustres

* Eric Gonzales, escriptor occità.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# 365 dni: Ten dzień

365 dni: Ten dzień (anglès: 365 Days: This Day) és una pel·lícula de thriller eròtic del 2022 dirigida per Barbara Białowąs i Tomasz Mandes. Com a seqüela de 365 dni, està basada en Ten dzień, la segona novel·la d'una trilogia de Blanka Lipińska, i és protagonitzada per Anna-Maria Sieklucka, Michele Morrone i Magdalena Lamparska.
La pel·lícula es va estrenar a tot el món a Netflix el 27 d'abril de 2022, amb una recepció crítica àmpliament negativa similar a la de la seva predecessora. El 31 de maig del mateix any, la plataforma va incloure els subtítols en català.

## Repartiment

* Anna-Maria Sieklucka com a Laura Biel
* Michele Morrone com a
** Massimo Torricelli, el marit de la Laura
** Germà bessó d'en Massimo, Adriano Torricelli
* Magdalena Lamparska com a Olga
* Otar Saralidze com a Domenico
* Simone Susinna com a Nacho

## Producció

El rodatge principal va començar el maig del 2021, a zones d'Itàlia i Polònia, amb Anna-Maria Sieklucka i Magdalena Lamparska repetint els seus papers de la primera pel·lícula. La producció estava programada inicialment per començar el 2020, a Sicília i Polònia, però es va retardar a causa de la pandèmia de la COVID-19. El febrer de 2021, també es va confirmar que Michele Morrone repetiria el seu paper.

## Referències

* ↑ «365 Days: This Day review – more horny nonsense deconstructs its own fantasy», 27-04-2022. [Consulta: 27 abril 2022].
* ↑ Kiang, Jessica. «'365 Days: This Day' Review: An Even Soapier Second Serving of Softcore Polish Drivel», 27-04-2022. [Consulta: 28 abril 2022].
* ↑ Welsh, Oli. «Netflix's controversial Eurotrash sex franchise goes soft in '365 Days: This Day'», 27-04-2022. [Consulta: 28 abril 2022].
* ↑ «365 dies: Aquell dia». Desdelsofà.cat. [Consulta: 4 juny 2022].
* 1 2 Ramachandran, Naman. «'365 Days: This Day': Netflix Reveals Trailer, First Look Images, Date for Erotic Thriller Sequel Starring Michele Morrone». Variety, 07-04-2022. [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ Ramachandran, Naman. «'365 Days': Netflix Sets Sequels to Controversial Polish Erotic Film». Variety, 14-05-2021. [Consulta: 14 maig 2021].
* ↑ «Film and TV Projects Going Into Production – 365 Days Part 2». Variety Insight. Arxivat de l'original el 14 de maig 2021. [Consulta: 14 maig 2021].
* ↑ Grater, Tom. «'365 Days' Sequels: Netflix Filming Parts 2 And 3 Of Popular & Controversial Polish Erotic Drama». Deadline Hollywood, 14-05-2021. [Consulta: 14 maig 2021].
* ↑ Lee, Helen A. «365 Days Part 2 - What We Know So Far» (en anglès americà). Looper.com, 14-05-2021. [Consulta: 3 febrer 2022].
* ↑ «Zdjęcia do drugiej części filmu "365 dni" przełożone na przyszły rok». Onet Kultura, 28-05-2020.
* ↑ Spencer, Samuel. «'365 Dni 2' Release Date: A Sequel to the Netflix Movie Has Been Confirmed». Newsweek, 15-06-2020. [Consulta: 23 abril 2021].
* ↑ Jean-Philippe, McKenzie. «365 Days Author Blanka Lipińska Says the Movie Sequel Will Be Even Steamier». Oprah Daily, 02-02-2021. [Consulta: 26 juliol 2021].
# Hrontinhon

Hrontinhon (en francès Rontignon) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 504 | 498 | 464 | 476 | 503 | 539 | 523 | 505 | 505 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 501 | 451 | 435 | 461 | 431 | 448 | 423 | 442 | 448 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 434 | 450 | 428 | 369 | 369 | 349 | 373 | 334 | 335 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 309 | 377 | 415 | 558 | 627 | 685 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1961-1978 | André Houdard |
| 1978-1995 | Jean-Louis Escario |
| 1995- | Jean Carrère |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Borg Garbèr

Borg Garbèr (en francès Bougarber) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 345 | 360 | 458 | 381 | 444 | 461 | 441 | 425 | 398 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 375 | 388 | 378 | 384 | 351 | 364 | 377 | 360 | 332 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 314 | 345 | 300 | 288 | 258 | 292 | 295 | 289 | 273 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 372 | 376 | 403 | 469 | 600 | 650 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Guy Weber | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Lons

Lons (en francès Lons) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 778 | 805 | 799 | 887 | 910 | 912 | 891 | 915 | 936 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 962 | 885 | 873 | 902 | 905 | 922 | 907 | 881 | 945 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 946 | 990 | 1 060 | 896 | 1 003 | 1 260 | 1 378 | 1 490 | 2 446 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 321 | 2 980 | 3 365 | 6 717 | 9 254 | 11 154 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | James Chambaud | UMP |

## Agermanaments

* Santoña

## Referències

* ↑ Toponímia occitana