OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Campionat d'Europa de Futbol sub-16 de la UEFA 1999

La fase final del campionat d'Europa sub-17 1999 es disputa a la República Txeca.

## Fase Final
### Fase de grups
#### Grup A

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Portugal | 3 | 2 | 1 | 0 | 7 | 5 | 2 | 7 |
| Israel | 3 | 2 | 0 | 1 | 7 | 5 | 2 | 6 |
| Suïssa | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 6 | 1 | 4 |
| Finlàndia | 3 | 0 | 0 | 3 | 5 | 10 | -5 | 0 |
| Israel | 3 - 2 | Finlàndia |
| Portugal | 2 - 2 | Suïssa |
| Israel | 1 - 2 | Portugal |
| Finlàndia | 1 - 4 | Suïssa |
| Suïssa | 1 - 3 | Israel |
| Finlàndia | 2 - 3 | Portugal |

#### Grup B

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Anglaterra | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 6 |
| Eslovàquia | 3 | 1 | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 | 5 |
| Suècia | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Hongria | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 4 | -3 | 1 |
| Hongria | 1 - 1 | Anglaterra |
| Eslovàquia | 2 - 0 | Suècia |
| Hongria | 1 - 2 | Eslovàquia |
| Anglaterra | 2 - 1 | Suècia |
| Suècia | 2 - 1 | Hongria |
| Anglaterra | 3 - 1 | Eslovàquia |

#### Grup C

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Espanya | 3 | 3 | 0 | 0 | 6 | 0 | 6 | 9 |
| Polònia | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 5 | -2 | 4 |
| Rússia | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 | -1 | 3 |
| Croàcia | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 4 | -3 | 1 |
| Espanya | 2 - 0 | Croàcia |
| Rússia | 1 - 2 | Polònia |
| Croàcia | 1 - 1 | Polònia |
| Espanya | 1 - 0 | Rússia |
| Polònia | 0 - 3 | Espanya |
| Croàcia | 0 - 1 | Rússia |

#### Grup D

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| República Txeca | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 1 | 2 | 6 |
| Alemanya | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 6 |
| Dinamarca | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 | 0 | 3 |
| Grècia | 3 | 1 | 0 | 2 | 1 | 4 | -3 | 3 |
| Dinamarca | 0 - 1 | Grècia |
| República Txeca | 0 - 1 | Alemanya |
| Alemanya | 2 - 0 | Grècia |
| República Txeca | 1 - 0 | Dinamarca |
| Grècia | 0 - 2 | República Txeca |
| Alemanya | 0 - 2 | Dinamarca |

### Quarts de final

| Portugal | 1 - 2 | Polònia |
| Espanya | 5 - 1 | Israel |
| Anglaterra | 0 - 1 (pròrroga) | República Txeca |
| Alemanya | 6 - 0 | Eslovàquia |

### Semifinals

| Polònia | 3 - 2 | República Txeca |
| Espanya | 4 - 0 | Alemanya |

### Partit pel 3r lloc

| República Txeca | 1 - 2 | Alemanya |

### Final

| Polònia | 1 - 4 | Espanya |
# Brilivka

Brilivka o Briliovka (en ucraïnès Брилівка, en rus Брилёвка) és una vila de la província de Kherson, Ucraïna, actualment sota control de Rússia. Es troba a 50 km al sud-est de Kherson i a 30 km al nord de la mar Negra. El 2021 tenia 4.182 habitants.
Fins al 18 de juliol de 2020 Brilivka pertanyia al districte d'Oleixki, però aquest districte quedà abolit el juliol de 2020 com a part de la reforma administrativa d'Ucraïna, que pretenia reduir el nombre de districtes de la província de Kherson a només cinc. L'àrea del districte d'Oleixki quedà integrat dins el districte de Kherson.

## Referències

* ↑ «Про утворення та ліквідацію районів. Постанова Верховної Ради України № 807-ІХ.» (en ucraïnès). , 18-07-2020.
* ↑ «Нові райони: карти + склад» (en ucraïnès). Міністерство розвитку громад та територій України.
# Oleksandr Kovtxan

Oleksandr Kovtxan (ucraïnès: Олександр Анатолійович Ковчан; rus: Александр Анатольевич Ковчан; nascut el 21 d'octubre de 1983 a Chernihiv), és un jugador d'escacs ucraïnès, que té el títol de Gran Mestre des de 2002.
A la llista d'Elo de la FIDE de desembre de 2021, hi tenia un Elo de 2577 punts, cosa que en feia el jugador número 24 (en actiu) d'Ucraïna. El seu màxim Elo va ser de 2598 punts, a la llista de març de 2012 (posició 243 al rànquing mundial).

## Resultats destacats en competició

Kovtxan va participar representant Ucraïna a l'Olimpíada d'escacs de la joventut de 1995, com a tercer tauler, en un equip en què també hi havia Serhí Fedortxuk i Oleksandr Moissèienko.
El 2011 va empatar als llocs 2n–4t amb Borís Gratxev, Tigran Gharamian i Ante Brkic al torneig Open Master a Biel/Bienne. El desembre de 2011, empatà als llocs 1r–2n amb Robert Hess al Festival d'escacs de Groningen i l'any següent al mateix torneig hi empatà als llocs 1r-3r amb Zavèn Andriassian i Sipke Ernst, cosa que li va permetre obtenir una invitació per la 75a edició del Torneig Tata Steel de gener de 2013. Kovtxan va competir al Grup C de Grans Mestres de la 75a edició del Tata Steel entre l'11 i el 27 de gener de 2013 a Wijk aan Zee i hi acabà 5è amb una puntuació de 7½/13 (+3 =9 -1) (el campió fou Sabino Brunello). El 2023 fou tercer al 47è Obert de Sitges.

## Notes i referències

* ↑ «Nota biogràfica d'Oleksandr Kovtxan» (en anglès). Chessgames.com. [Consulta: 16 juny 2013].
* ↑ «"Rànquing d'escaquistes per federació: Ucraïna"» (en anglès). lloc web de la FIDE. [Consulta: 27 desembre 2021].
* ↑ Posició al rànquing mundial i evolució Elo d'Oleksandr Kovtxan «benoni.de» (en alemany). Arxivat de l'original el 2015-05-30. [Consulta: 16 juny 2013].
* ↑ «Children's Chess Olympiads: Alexander Kovchan» (en anglès). OlimpBase. [Consulta: 30 gener 2012].
* ↑ «Children's Chess Olympiads: Ukraine» (en anglès). OlimpBase. [Consulta: 30 gener 2012].
* ↑ «Open Master Tournament (MTO) setembre 2011 Suïssa» (en anglès). FIDE. [Consulta: 16 juny 2013].
* ↑ Crowther, Mark. «The Week in Chess: Groningen Chess Festival 2011» (en anglès). The Week in Chess, 30-12-2011. Arxivat de l'original el 2012-08-02. [Consulta: 16 juny 2013].
* ↑ Crowther, Mark. «The Week in Chess: 50th Groningen Chess Festival 2012» (en anglès). The Week in Chess, 31-12-2012. [Consulta: 6 juny 2013].
* ↑ La notació (+x -y =z) vol dir que el primer jugador va guanyar x partides, en va perdre y, i va fer taules en z.
* ↑ «Tata R13: Karjakin, Wang score, Carlsen wins Wijk by 1½ points» (en anglès). ChessBase, 27-01-2013. [Consulta: 16 juny 2013].
* ↑ «Crònica 47è Open Internacional d'Escacs "Vila de Sitges"». Federació Catalana d'Escacs, 02-08-2023 [Consulta: 26 desembre 2024].
# Qadan

Qadan és una cultura paleolítica desenvolupada a Egipte i Núbia vers el 13000 aC-8000 aC. La forma de vida d'aquesta cultura es caracteritzava per la caça, així com per un enfocament únic per a la recollida d'aliments que incloïa la preparació i el consum d'herbes i grans silvestres. Hi ha evidències que el poble de Qadan va fer esforços sistemàtics per a regar, cuidar i recol·lectar la vida vegetal local, però no es té constància de plantació.
Els jaciments d'aquest període cultural comprenen des de la segona cascada del Nil fins a Tushka, situada aproximadament a 250 quilòmetres al nord d'Assuan.
En termes arqueològics, la cultura de Qadan es considera generalment com un cúmul de comunitats de l'etapa Mesolítica que vivien a la zona de Núbia, a la vall superior del Nil, abans del 9000 aC, en una època de nivells d'aigua relativament elevats del Nil. La cultura es caracteritzava per una indústria lítica diversa que sembla representar graus creixents d'especialització i agrupacions regionals diferenciades localment. S'han trobat grans quantitats de pedres i fulles abrasives amb pel·lícules brillants de sílice, que podrien ser el resultat de tallar tiges de vegetals a les seves superfícies.
Hi ha algunes evidències de conflicte entre els grups, cosa que suggereix períodes d'invasió o una intensa guerra inter-tribal. De fet, al voltant del 40 % de les persones enterrades al cementiri de Djebel Sahaba, a prop de la frontera del Sudan, al riu Nil, mostren ferides mortals causades per projectils provinents d'armes com ara llances, dards o fletxes. A més, les restes trobades als cementiris suggereixen que es practicaven enterraments rituals.
L'economia del Qadan es basava en la pesca, la caça i, com s'ha esmentat, l'ús extensiu de les llavors salvatge.

## Referències

* 1 2 Phillipson, 2005, p. 149.
* 1 2 Shaw i Jameson, 2002, p. 136.
* ↑ «[http://realhistoryww.com/world_history/ancient/Egypt_Pre_historic.htm Ancient Man and His First Civilizations: Prehistoric Egypt]» (en anglès). realhistoryww.com. [Consulta: 16 octubre 2019].
* 1 2 VVAA, 2009, p. 777.
* ↑ Darvill, T. The Concise Oxford Dictionary of Archaeology (en anglès). Oxford University Press, 2002. ISBN 978-0199534043.

## Bibliografia

* Phillipson, D. W.. African Archaeology (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521540025.
* Shaw, I.; Jameson, R. A Dictionary of Archaeology (en anglès). Blackwell Publishers Ltd., 2002. ISBN 978-0631235835.
* VVAA. Encyclopedia of the Peoples of Africa and the Middle East (en anglès). Facts On File, 2009 (Facts on File Library of World History). ISBN 978-0816071586.
# Alexandria de Pàrtia

Alexandria de Pàrtia o Alexandròpolis fou una ciutat suposadament fundada per Alexandre el Gran a Pàrtia, a la part nord-central d'aquest territori.
# Curslack

Curslack (en baix alemany Corslak) és un nucli del districte de Bergedorf de l'estat d'Hamburg a Alemanya. A la fi de 2013 tenia 3900 habitants en una superfície de 10,6 km².
Curslack és una illa fluvial pòlderitzada, formada pel Brookwetterung i el Dove Elbe, del qual el primer esment escrit data del 1188. Una llarga xarxa de wetterns desguassa el poble.
Junt amb les illes veïnes dels Vierlande, Neuengamme, Altengamme i Kirchwerder forma l'hort d'Hamburg. De 1420 a 1867 un condomini d'Hamburg i de Lübeck i els seus horticultors no havien de pagar aranzels, contràriament als seus col·legues de l'Alte Land quan venien les seves collites als mercats d'Hamburg.
Els primers dics i una xarxa densa de canals de desguàs van construir-se entre 1150 i 1250. De segle a segle i d'inundació a inundació van alçar-se i enfortir-se els dics. El darrer alçament major va fer-se després de les inundacions de 1962.
Fins a la construcció del ferrocarril Marschbahn el 1912, el transport es feia per barcasses via el riu Dove Elbe cap a Hamburg. La línia ferroviària va ser tancada per al trànsit comercial el 1953. Avui serveix de camí per a ciclistes i vianants. Només el seu traçat típic de ferrocarril i uns edificis recorden l'existència d'aquest carrilet.

## Llocs d'interès

* L'Església de Joan (Altengamme)
* Els senders per a vianants lents
* El museu Rieckhuus, una antiga masia
* Antiga estació transformada en alberg
* Panorama del poble
* Mapa realitzat sota Gustav Adolf de Varendorf entre 1789 i 1796
* Antic alberg Ciutat d'Hamburg
* Masia al nucli d'Achterslag
* Port al Dove Elbe
* Mas i hivernacle al dic
* Cases
* Molí de desguas, originari d'Ochsenwerder
* Església de Joan

## Referències

* ↑ «Statistisches Amt für Hamburg und Schleswig-Holstein». Arxivat de l'original el 2013-05-30. [Consulta: 21 agost 2011].
* ↑ Per a la història de l'horticultura a Curslack, vegeu l'article Altengamme
* ↑ Web de l'ajuntament d'Hamburg Curslack

## Bibliografia

* Richard Mader i Christian Jenssen, Land hinterm Deich, Vier- und Marschlande, Hamburg, Editorial Christians Verlag, 1981, ISBN 3767206226, 128 pàgines

## Enllaços externs

* Web de l'ajuntament d'Hamburg Curslack
# Cal Jaumet (Castellcir)

Cal Jaumet (Can Joanet, en alguns mapes) és una masia del terme municipal de Castellcir, al Moianès.
Està situada uns 650 metres a llevant del Carrer de l'Amargura, nucli principal actual del poble de Castellcir, a llevant de la masia del Puig i molt a prop al sud-est de Can Gregori.
S'hi accedeix per la pista rural que des del Carrer de l'Amargura mena a Sant Andreu de Castellcir i a Cal Tomàs. Poc abans que aquesta pista travessi la riera de Castellcir surt una altra pista cap al sud-sud-oest que mena a Can Joanet.
Passen per Can Joanet el Camí de Sant Andreu i el Camí del Molí del Mig del Bosc.
# Campionat d'Europa de Futbol sub-16 de la UEFA 2000

La fase final del campionat d'Europa sub-17 2000 es disputà a Israel.

## Fase Final
### Fase de grups
#### Grup A

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Rússia | 3 | 3 | 0 | 0 | 8 | 3 | 6 | 9 |
| Portugal | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 3 | 1 | 6 |
| República d'Irlanda | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 5 | -3 | 3 |
| Anglaterra | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 7 | -3 | 0 |
| Anglaterra | 2–3 | Rússia |
Ashkelon Stadium, Ashkelon
| Portugal | 1–0 | República d'Irlanda |
Vasermil Stadium, Beerxeba
| Anglaterra | 1–2 | Portugal |
Ha'Yud-Alef Stadium, Ashdod
| Rússia | 3–0 | República d'Irlanda |
Vasermil Stadium, Beerxeba
| República d'Irlanda | 2–1 | Anglaterra |
Ashkelon Stadium, Ashkelon
| Rússia | 2–1 | Portugal |
Ha'Yud-Alef Stadium, Ashdod

#### Grup B

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| República Txeca | 3 | 2 | 1 | 0 | 12 | 6 | 6 | 7 |
| Eslovàquia | 3 | 1 | 2 | 0 | 6 | 5 | 1 | 5 |
| Dinamarca | 3 | 1 | 0 | 2 | 7 | 7 | 0 | 3 |
| Finlàndia | 3 | 0 | 1 | 2 | 7 | 14 | -7 | 1 |
| República Txeca | 3–1 | Dinamarca |
| Eslovàquia | 2–2 | Finlàndia |
| República Txeca | 2–2 | Eslovàquia |
| Dinamarca | 5–2 | Finlàndia |
| Finlàndia | 3–7 | República Txeca |
| Dinamarca | 1–2 | Eslovàquia |

#### Grup C

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Alemanya | 3 | 2 | 1 | 0 | 7 | 3 | 4 | 7 |
| Països Baixos | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 1 | 3 | 6 |
| Hongria | 3 | 1 | 0 | 2 | 4 | 7 | -3 | 3 |
| Israel | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 7 | -4 | 1 |
| Hongria | 1–4 | Alemanya |
Levita Stadium, Kfar Saba
| Israel | 0–2 | Països Baixos |
Herzliya Stadium, Herzliya
| Israel | 1–3 | Hongria |
Herzliya Stadium, Herzliya
| Països Baixos | 0–1 | Alemanya |
Levita Stadium, Kfar Saba
| Alemanya | 2–2 | Israel |
Herzliya Stadium, Herzliya
| Països Baixos | 2–0 | Hongria |
Levita Stadium, Kfar Saba

#### Grup D

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Grècia | 3 | 2 | 1 | 0 | 6 | 4 | 2 | 7 |
| Espanya | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 4 | 5 | 6 |
| Polònia | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 10 | -2 | 4 |
| Romania | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 5 | -5 | 0 |
| Espanya | 7–2 | Polònia |
| Romania | 0–1 | Grècia |
| Espanya | 1–0 | Romania |
| Polònia | 3–3 | Grècia |
| Grècia | 2–1 | Espanya |
| Polònia | 3–0 | Romania |

### Quarts de final

| Rússia | 0 - 3 | Països Baixos |
| Alemanya | 1 - 1 (5 - 6) (penals) | Portugal |
| República Txeca | 2 - 0 | Espanya |
| Grècia | 2 - 2 (4 - 2) (penals) | Eslovàquia |

### Semifinals

| Països Baixos | 1–2 | República Txeca |
Teddy Kollek Stadium, Jerusalem
| Portugal | 2–1 | Grècia |
Teddy Kollek Stadium, Jerusalem

### Partit pel 3r lloc

| Països Baixos | 5–0 | Grècia |
Ramat Gan Stadium, Ramat Gan

### Final

| República Txeca | 1–2 (Gol d'or) | Portugal |
| Jun | | Quaresma Quaresma |
Ramat Gan Stadium, Ramat Gan
# Dímer (Ucraïna)

Dímer (en ucraïnès Димер) és una vila de la província de Kíev, Ucraïna. El 2021 tenia 5.624 habitants. La ciutat caigué sota el control de l'exèrcit rus durant la invasió russa d'Ucraïna del 2022.

## Referències

* ↑ «Оперативна інформація станом на 06:00 25.02.2022 щодо російського вторгнення (Operational information as of 06:00 25.02.2022 regarding the Russian invasion)» (en ucraïnès).
* ↑ The fight for Kyiv: Ukrainians offer resistance but know the biggest battle is ahead
* ↑ Gazeta.ua. «Українські військові під Києвом зупинили колону російських танків» (en ucraïnès), 25-02-2022.
* ↑ «Ukraine capital under missile fire as Russian troops advance» (en anglès), 24-02-2022.
* ↑ «ЗСУ ведуть бій в районах Димера та Іванкова на Київщині - Генштаб» (en ucraïnès).
* ↑ https://www.ukrinform.net/rubric-ato/3412269-ukrainian-military-blow-up-bridge-near-kyiv-stopping-column-of-russian-tanks-from-ivankiv.html
# Ginglimostomàtids

Els ginglimostomàtids (Ginglymostomatidae) són una família d'elasmobranquis selacimorfs de l'ordre Orectolobiformes que habiten en els fons marins de tot el món, arriben a mesurar fins a 4 m de llarg i poden trobar-se en mars tan septentrionals com les costes de Nova York, als Estats Units. Posseeix tres gèneres, cadascun amb una espècie.

## Gèneres i espècies

* Gènere Ginglymostoma J. P. Müller i Henle, 1837
** Ginglymostoma cirratum Bonnaterre, 1788 - Tauró nodrissa
* Gènere Nebrius Rüppell, 1837
** Nebrius ferrugineus Lesson, 1831 - Tauró nodrissa lleonat
* Gènere Pseudoginglymostoma Dingerkus, 1986
** Pseudoginglymostoma brevicaudatum Günther, 1867
# Combinada nòrdica als Jocs Olímpics d'hivern de 1956

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1956 celebrats a la ciutat de Cortina d'Ampezzo (Itàlia) es disputà una prova de combinada nòrdica en categoria masculina.
La competició se celebrà entre els dies 29 (prova de salt amb esquís) i el 31 de gener (prova de 15 quilòmetres d'esquí de fons) de 1956 a les instal·lacions esportives de Cortina d'Ampezzo. En aquesta edició es reduí la distància de la prova d'esquí de fons, passant de 18 quilòmetres a 15.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Combinada | Sverre Stenersen | Bengt Eriksson | Franciszek Groń |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Noruega | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2 | Suècia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | Polònia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 1 | 1 | 1 | 3 |

## Resultats

Resultats dels vuit primers classificats.
| Posició | CON | Esquiador | Salt amb esquís | Esquí de fons | Punts |
| 1 | Noruega | Sverre Stenersen | 215,0 | 0:56:18,0 | 455,000 |
| 2 | Suècia | Bengt Eriksson | 214,0 | 1:00:36,0 | 437,400 |
| 3 | Polònia | Franciszek Groń | 203,0 | 0:57:55,0 | 436,800 |
| 4 | Finlàndia | Paavo Korhonen | 196,5 | 0:56:32,0 | 435,597 |
| 5 | Noruega | Arne Barhaugen | 199,0 | 0:57:11,0 | 435,581 |
| 6 | Noruega | Tormod Knutsen | 203,0 | 0:58:22,0 | 435,000 |
| 7 | Unió Soviètica | Nikołaj Gusakow | 200,0 | 0:58:17,0 | 432,300 |
| 8 | Itàlia | Alfredo Prucker | 201,0 | 0:58:52,0 | 431,100 |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Nordic Combined at the 1956 Winter Olympics». [Consulta: 25 desembre 2024].
# James Glimm

James Glimm (Peoria, 24 de març de 1934) és un matemàtic estatunidenc.

## Vida i Obra

Tot i haver nascut a Illinois, Glimm va passar la seva infància i adolescència a Westfield (Nova Jersey), molt a prop de Nova York. El 1952 va ingressar a l'escola d'enginyeria de la Universitat de Colúmbia en la qual es va graduar el 1956. Va continuar estudis de postgrau a la mateixa universitat fins que va obtenir el doctorat en matemàtiques el 1959, defensant una tesi sobre àlgebres d'operadors dirigida per Richard Kadison.
El curs següent va obtenir una beca nacional per estar un any a l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton i el 1960 va començar la seva carrera acadèmica a l'Institut de Tecnologia de Massachusetts. El 1968 va ser nomenat professor de l'Institut Courant de la universitat de Nova York. El 1974 va passar a la universitat Rockefeller però el 1982 va tornar a l'Institut Courant. Finalment, el 1989 va passar a ser professor de la universitat de Stony Brook. A més, des de 1999 és assessor del Brookhaven National Laboratory. El bienni 2007-8 va ser president de la Societat Americana de Matemàtiques.
Glimm ha fet recerca tan en matemàtiques pures com aplicades. Els camps de treball on ha fet aportacions més notables han estat la mecànica de fluids, la teoria quàntica, la mecànica estadística, les lleis de conservació i l'àlgebra d'operadors.

## Referències

* ↑ Zheng, 2001, p. 82.
* ↑ Jackson, 2007, p. 411.
* ↑ Jackson, 2009, p. 247.
* ↑ Jaffe i Spencer, 2010, p. 369.

## Bibliografia

* Jackson, Allyn «Interview with James Glimm» (en anglès). Notices of the American Mathematical Society, Vol. 54, Num. 3, 2007, pàg. 411-413. ISSN: 0002-9920.
* Jackson, Allyn «Interview with James Glimm» (en anglès). Notices of the American Mathematical Society, Vol. 56, Num. 2, 2009, pàg. 247-249. ISSN: 0002-9920.
* Jaffe, Arthur; Spencer, Thomas «James Glimm, mathematician, friend, mentor» (en anglès). Acta mathematica scientia, Vol. 30, Num. 2, 2010, pàg. 369-376. DOI: 10.1016/S0252-9602(10)60054-9. ISSN: 0252-9602.
* Zheng, Yuxi. Systems of Conservation Laws: Two-Dimensional Riemann Problems (en anglès). Springer, 2001. ISBN 978-1-4612-6631-0.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «James Glimm» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* «Vita: James Glimm» (en anglès). Stony Brook University. [Consulta: 20 gener 2024].
# Alexandru Athanasiu

Alexandru Athanasiu (Bucarest, Romania 1955) és un polític i jurista romanès, va ser durant nou dies Primer ministre de Romania durant l'any 1999. És membre del Partit Socialdemòcrata. Actualment és senador al Senat de Romania pel seu partit.

## Infància i estudis

Alexandru Athanasiu va néixer a Bucarest, Romania l'1 de gener de 1955. Estudià a l'Institut d'Educació Secundària Gheorghe Lazăr. Des de 1978 a 1982 treballà a la Cort de Dret de Bucarest.

## Vida post-comunista

Després de la Revolució Romanesa de 1989, s'afilià a l'antic Partit Socialdemòcrata de Romania, i fou elegit diputat el 1992, dins del Comitè de Treball i Protecció Social.

## Participació en els governs de la CDR (1996-2000)

El 12 de desembre de 1996, entrà com a Ministre de Treball i Ministre d'Estat al govern de Victor Ciorbea. Després de la dimissió de Ciorbea (30 de març de 1998), mantingué els seus càrrecs; però el 17 d'abril de 1998, amb l'entrada de Radu Vasile com a Primer Ministre, perdé el càrrec de Ministre d'Estat, i fou substituït per Victor Babiuc i Valeriu Stoica, però continuà com a Ministre de Treball fins que fou substituït el 22 de desembre de 1999 per Smaranda Dobrescu.

## Primer Ministre (1999)

Després de la dimissió de Vasile, el 13 de desembre de 1999, Athanasiu, va ser confirmat com a Primer Ministre, però amb funcions interines; el mateix dia. El seu mandat tan sols va durar nou dies perquè fou substituït per Mugur Isărescu, el 22 de desembre de 1999.

## Participació en els govern Năstase (2000-2004)

Després de la victòria del PSD en les eleccions legislatives del 2000, fou convidat a entrar al govern i fou Ministre d'Estat (28 de desembre de 2000 - 28 de desembre de 2004), i Ministre d'Educació (2003-2004). El 2001 integrà l'antic PSDR amb el nou PSD.

## Política postgovernamental

En les eleccions de 2004 fou elegit Senador per la Província de Bihor, càrrec que deixà l'1 de gener de 2007, quan fou nomenat eurodiputat pel Partit Socialista Europeu, però deixà el càrrec el 9 de desembre de 2007, i se'n tornà al Senat, on actualment és Senador.
# Agri (fill d'Odisseu)

D'acord amb la mitologia grega, Agri (en grec antic: Ἀγριος) va ser un heroi, fill d'Odisseu i de Circe. Se'l fa germà de Latinus i de Telègon. Va governar sobre el Latium i de vegades ha estat confós amb Faune.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 538. ISBN 9788496061972.
* ↑ Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 12.
# Cal Sec (Castellterçol)

Cal Sec és una masia del terme municipal de Castellterçol, al Moianès.
Està situada en el sector occidental del terme, a ponent de la Sala de Sant Llogari i de Sant Llogari de Castellet, al centre de la vall. És al nord-est de Vilanova, al sud-oest del Pedrós i quasi dos-cents metres al sud-est de Ca la Rosa. Es troba a la dreta del torrent de Vilanova i també a la dreta del Xaragall del Pedrós, a migdia de l'extrem meridional del Serrat de Pujalt.
S'hi accedeix pel Camí de Ca la Rosa, que des del Collet de Sant Fruitós s'adreça cap a ponent, passa per la Codina i segueix la vall del torrent de la Codina pel vessant dret, septentrional, deixa al sud les ruïnes de Cal Baldiri, després de les quals trenca cap al nord per anar a buscar la vall del Xaragall del Pedrós; aigües amunt d'aquest curs d'aigua, el travessa i s'enfila cap a la carena del nord-oest, on hi ha primer la masia de Cal Sec i tot seguit la de Ca la Rosa.
# Novomikolàïvka (Dnipropetrovsk)

Novomikolàïvka (en ucraïnès Новомиколаївка, en rus Новониколаевка) és una vila de la província de Dnipropetrovsk, Ucraïna. El 2021 tenia 3.873 habitants. Fins al 18 de juliol de 2020 Novomikolàïvka pertanyia al districte de Verkhniodniprovsk, però aquest districte quedà abolit el juliol del 2020 per la reforma administrativa d'Ucraïna, segons la qual es reduí el nombre de districtes de la província de Dnipropetrovsk a només set.

## Referències

* ↑ «Про утворення та ліквідацію районів. Постанова Верховної Ради України № 807-ІХ.» (en ucraïnès). , 18-07-2020 [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «Нові райони: карти + склад» (en ucraïnès). Міністерство розвитку громад та територій України.