OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Breach (pel·lícula de 2007)

Breach és una pel·lícula dels Estats Units d'Amèrica d'espionatge estrenada el 2007 amb Chris Cooper, Ryan Phillippe i Laura Linney, com a protagonistes.
S'inspira en la història d'Eric O'neill, agent de l'FBI en formació, que va permetre la detenció de l'agent Robert Hanssen reconegut culpable d'espionatge en benefici de l'URSS i de la Federació de Rússia.

## Argument

Un jove agent de l'FBI és encarregat pels grans caps de confondre el seu superior jeràrquic, sospitós de ser un agent doble.

## Repartiment

* Chris Cooper: Robert Hanssen
* Ryan Phillippe: Eric O'Neill
* Laura Linney: Kate Burroughs
* Caroline Dhavernas: Juliana O'Neill
* Gary Cole: Rich Garces
* Dennis Haysbert: Dan Plesac
* Kathleen Quinlan: Bonnie Hanssen
* Bruce Davison: John O'Neill
* Mary Jo Deschanel: Vivan O'Neill

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge de la pel·lícula va començar el 16 de novembre de 2005 a Toronto, al Canadà, va prosseguir a Viena, a Virgínia després a la ciutat de Washington fins al gener del 2006.
* Als Estats Units, la pel·lícula ha generat 32,791 milions de dòlars.

## Referències

* ↑ Secrets de rodatge (francès)

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2019-06-22 a Wayback Machine. (anglès)
# Earth vs. the Flying Saucers

Earth vs. the Flying Saucers és una pel·lícula estatunidenca un dirigida per Fred F. Sears, estrenada el 1956.

## Argument

Durant els anys 50 les aparicions d'objectes voladors no identificats es multipliquen per tot el món. Un dia, mentre circulen amb cotxe per anar a la base on treballen en un projecte de llançament de coets d'observació, el doctor Russel A. Marvin i la seva jove esposa Carol són sobrevolats per un plat volador que acaba desapareixent. El doctor llavors enfeinat en registrar sobre banda magnètica les informacions referides al projecte en el qual treballa, s'adona que ha deixat l'aparell en marxa, i que ha registrat un soroll provinent del plat volador.
De tornada a la base, intenten en va donar part als seus superiors militars de l'autenticitat de la seva observació, sense èxit. Tanmateix un artefacte espacial és assenyalat pels radars i arriba a la base que acaba destruint completament. Els protagonistes de la història s'adonen més tard que el so registrat pel doctor Marvin era de fet un missatge fixant una cita per a una trobada entre humans i alienígenes.

## Repartiment

* Hugh Marlowe: el doctor Russell A. Marvin
* Joan Taylor: Carol Marvin
* Donald Curtis: el major Huglin
* Morris Ankrum: el general John Hanley
* John Zaremba: el professor Kanter
* Thomas Browne Henry: el vicealmirall Enright
* Grandon Rhodes: el general Edmunds
* Larry J. Blake: el policia de la moto
* Frank Wilcox: Alfred Cassidy

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge va tenir lloc a Los Angeles i a Washington.
* Tim Burton es va inspirar en aquest film (entre d'altres) i del treball de Ray Harryhausen per diriir la sev cinta Mars Attacks!.

## Crítica

Pel·lícula de ciència-ficció elemental, típica dels anys cinquanta, amb tot l'encant i aparent ingenuïtat de les baratures imaginativament resoltes. Aquí els extraterrestres, abans de ser reduïts de la manera més absurda, destrueixen - amb l'ajuda del mag Harryhausen - la ciutat de Washington.

## Premis i nominacions
### Premis

* 1957. Premi al millor muntatge d'àudio, per la Motion Picture Sound Editors

## Referències

* ↑ Calderon, pàg. 179

## Bibliografia

* Calderón, Teo. Calderón & Villamandos. Movie Movie (en castellà). ISBN 84-605-6130-5.
# El cel es va equivocar

El cel es va equivocar (títol original: Chances Are) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Emile Ardolino, estrenada l'any 1989. Ha estat doblada al català.

## Argument

És la història d'una reencarnació, no com les altres. En efecte, Louis Jeffries (Christopher McDonald) està a punt de celebrar el seu primer any de matrimoni, i desgraciadament, mor en un accident de la carretera i es reencarnat en el cos d'un altre, Alex Finch (Robert Downey Jr.)...

## Repartiment

* Cybill Shepherd: Corinne Jeffries
* Robert Downey Jr.: Alex Finch
* Ryan O'Neal: Philip Tren
* Mary Stuart Masterson: Miranda Jeffries
* Christopher McDonald: Louie Jeffries
* Josef Sommer: Jutge Fenwick
* Joe Grifasi: Omar
* Susan Ruttan: Dona en la llibreria
* Leste Lanin: Conductor
* Richard DeAngelis: Venedor de Hot Dog
* Fran Ryan: Mavis Talmadge
* James Noble: Dr. Bailey
* Marc McClure: Richard
* Mimi Kennedy: Sally
* Kathleen Freeman: Mrs. Handy
* Dennis Patrick Jean-François Laley): Archibald Blair
* Martin Garner: Mr Zellerbach
* Gianni Russo: Anthony Bonino
* Channing Chase: Ajuda en l'Smithsonian

## Premis i nominacions
### Premis

* BMI Film and TV Awards 1990: Millor cançó

### nominacions

* Oscar a la millor cançó original per Tom Snow (música) i Dean Pitchford (lletra) per la cançó "After All"
* Globus d'Or a la millor cançó original per Tom Snow (música) i Dean Pitchford (lletra) per la cançó "After All"

## Referències

* ↑ «El cel es va equivocar». esadir.cat.
* ↑ «Chances Are». The New York Times.
# El crim de Georgetown

El crim de Georgetown (títol original en anglès, Georgetown) és una pel·lícula de drama criminal estatunidenca del 2019 dirigida per Christoph Waltz (en el seu debut com a director) i escrita per David Auburn. Es basa en l'article de Franklin Foer del 2012 del New York Times Magazine "The Worst Marriage in Georgetown", que detalla l'assassinat el 2011 de la socialite Viola Herms Drath, de 91 anys, per part del seu segon marit, molt més jove, al barri de Georgetown de Washington DC. Waltz protagonitza la pel·lícula al costat de Vanessa Redgrave, Annette Bening i Corey Hawkins. S'ha doblat al valencià per a À Punt i al català central per a TV3.
Es va exhibir per primer cop al Festival de Cinema de Tribeca el 27 d'abril de 2019. Es va estrenar en una selecció limitada de cinemes dels Estats Units el 14 de maig de 2021 a càrrec de Vertical Entertainment.

## Sinopsi

Un escalador social ambiciós, grandiós i deshonest es converteix en el principal sospitós de la mort de la seva dona rica i molt gran.

## Repartiment

* Christoph Waltz com a Ulrich Mott (basat en l'assassí de la vida real Albrecht Gero Muth)
* Vanessa Redgrave com a Elsa Breht (basada en la socialite de la vida real Viola Herms Drath)
* Annette Bening com a Amanda Breht
* Corey Hawkins com a Daniel Volker
* Laura de Carteret com a Eleanor Price
* Saad Suddiqui com a Zahari
* Ron Lea com el detectiu Reid
* Alexander Crowther com a Matthew

## Referències

* ↑ Fischer, Russ. «Christoph Waltz Will Direct And Star In 'The Worst Marriage In Georgetown'». /Film, 06-05-2015. [Consulta: 1r maig 2018].
* ↑ Marsh, Calum «'Georgetown' Review: It's Not a Lie if You Believe It» (en anglès). The New York Times, 18-05-2021 [Consulta: 31 desembre 2022].
* ↑ Mitchell, Robert. «Cannes: Vanessa Redgrave Joins Christoph Waltz's Directorial Debut 'Georgetown'». Variety, 08-05-2017. [Consulta: 1r maig 2018].
* ↑ McNary, Dave. «Film News Roundup: Annette Bening to Star in Christoph Waltz's Directorial Debut 'Georgetown'». Variety, 11-09-2017. [Consulta: 1r maig 2018].
* ↑ Southey, Alex. «6 movie and TV productions filming in Toronto this August». Daily Hive, 27-07-2017. [Consulta: 1r maig 2018].
* ↑ «Programació». À Punt. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ Hayes, Dade. «Tribeca Film Festival Unveils Feature Lineup, With Screen Time For John DeLorean, Muhammad Ali, Chelsea Manning», 05-03-2019. [Consulta: 5 març 2019].
* ↑ «Poster And Trailer For GEORGETOWN Starring Christoph Waltz», 28-04-2021. [Consulta: 28 abril 2021].
* ↑ Georgetown Nell Minow May 14, 2021 Contributing Editor at RogerEbert.com
# Enemy of the State

Enemy of the State (literalment en català "Enemic de l'Estat") és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Tony Scott, i estrenada el 1998. Tracta d'un grup d'agents renegats de l'Agència de Seguretat Nacional (NSA) que assassinen un polític congressista i que després intenten encobrir l'assassinat eliminant proves i testimonis. Va ser escrita per David Marconi i produïda per Jerry Bruckheimer. La pel·lícula és protagonitzada per Will Smith, Gene Hackman, Jon Voight, Lisa Bonet i Regina King. Va recaptar més de 250 milions de dòlars a tot el món.

## Argument

Robert Clayton Dean, un brillant advocat de Washington DC, es troba en possessió d'una cinta de vídeo que conté imatges de l'assassinat d'un membre del Congrés dels Estats Units. En l'assassinat hi apareixen involucrats agents de la NSA. Robert, perseguit per agents de l'organització més poderosa i invisible de la contraintel·ligència dels EUA, ha de deixar enrere la seva vida i fugir de la seva llar. L'únic home que el pot ajudar és un misteriós individu, Brill, exmembre de la NSA.

## Repartiment

| Actor/Actriu | Rol |
| Will Smith | Robert Clayton Dean |
| Gene Hackman | Edward 'Brill' Lyle |
| Barry Pepper | David Pratt |
| Jon Voight | Thomas Brian Reynolds |
| Regina King | Carla Dean |
| Ian Hart | John Bingham |
| Lisa Bonet | Rachel F. Banks |
| Jascha Washington | Eric Dean |
| James LeGros | Jerry Miller |
| Jake Busey | Krug |
| Scott Caan | Jones |
| Jamie Kennedy | Jamie Williams |
| Jason Lee | Daniel Leon Zavitz |
| Gabriel Byrne | Fake Brill |
| Stuart Wilson | Congressman Sam Albert |
| Jack Black | Fiedler |
| Laura Cayouette | Christa Hawkins |
| Loren Dean | Loren Hicks |
| Dan Butler | NSA Director Shaffer |
| Seth Green | Selby (no acreditat) |
| Tom Sizemore | Pintero (no acreditat) |
| Jason Robards | Congressman Phil Hammersley (no acreditat) |
| Philip Baker Hall | Mark Silverberg (no acreditat) |

## Producció

El guió originalment mostrava l'agència NSA com la dolenta, llavors la NSA va demanar que canviaren el guió perquè les accions terroristes foren responsabilitat d'un sol agent de la NSA. Els productors van cedir davant la petició.

## Referències

* ↑ Secker, Tom; Alford, Matthew «EXCLUSIVE: Documents expose how Hollywood promotes war on behalf of the Pentagon, CIA and NSA». Insurgence Intelligence, 04-07-2017 [Consulta: 7 juliol 2017]. Arxivat 6 de juliol 2017 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-07-06. [Consulta: 7 juliol 2017].
# Estranys en un tren

Estranys en un tren (títol original en anglès Strangers on a Train) és una pel·lícula estatunidenca de 1951 dirigida per Alfred Hitchcock. Es basa en la novel·la homònima de Patricia Highsmith, text que en un principi va ser adaptat per l'escriptor Raymond Chandler.

## Argument

El tennista Guy Haines es topa en un viatge amb tren amb Bruno Antony. Aquest -que li coneix força detalls de la vida gràcies a la premsa- li proposa un peculiar pacte: fer cadascú un assassinat que els convé, però intercanviant-se les víctimes amb la intenció de garantir-se recíprocament la impunitat.
Si Guy mata el pare de Bruno (que, segons ell, li fa la guitza constantment), Bruno ha de matar la dona de Guy (que li nega el divorci que ell desitja per casar-se amb una altra). D'aquesta manera podran resoldre els respectius problemes: Guy es desempallegarà de la seva dona i Bruno podrà heretar de son pare una gran fortuna i fer-la seva sense impediments.

## Repartiment

* Farley Granger: Guy Haines
* Ruth Roman: Anne Morton
* Robert Walker: Bruno Antony
* Leo G. Carroll: senador Morton
* Patricia Hitchcock: Barbara Morton
* Kasey Rogers: Miriam Joyce Haines
* Marion Lorne: Sra. Antony
* Jonathan Hale: Sr. Antony
* Howard St. John: capità de policia Turley
* John Brown: professor Collins
* Norma Varden: Sra. Cunningham
* Robert Gist: detectiu Leslie Hennessey
El cameo de Hitchcock és en el minut 10: és l'home que puja al tren amb un contrabaix.

## Premis i Nominacions
### Nominacions

* Oscar a la millor fotografia en blanc i negre (Robert Burks)

## Referències

* ↑ Títol en català a l'Ésadir
* ↑ «The 24th Academy Awards» (en anglès). Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques. [Consulta: 10 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de la pel·lícula a DeCine21 (castellà)
* Fitxa de la pel·lícula a AlohaCriticón (castellà)
# Foc creuat

Foc creuat (original: Crossfire) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Edward Dmytryk, estrenada el 1947. És adaptat de la novel·la The Brick Foxhole de Richard Brooks. Ha estat doblada al català.

## Argument

La investigació d'un policia sobre l'homicidi d'un civil jueu per un dels tres soldats que es trobaven amb ell poc temps abans que fos trobat mort.
El presumpte culpable clama el seu odi dels jueus "vius i arrecerats" que no han combatut. El policia descobreix que la víctima era en realitat un veterà, reformat després d'una greu ferida al combat, en el Pacífic. Cosa que no ha impedit a l'assassí de manifestar l'odi visceral. A més, el personatge (Robert Ryan) intenta reorientar les sospites sobre els seus camarades, i arriba fins i tot fins a matar-ne un per impedir-li parlar. Robert Mitchum interpreta un personatge desenganyat i escèptic, que ajuda el policia, Robert Montgomery.
No té sort l'assassí, el policia era fill d'un irlandès catòlic, assassinat per intolerants protestants. Bona descripció dels traumatismes dels desmobilitzats i de la seva difícil reinserció en la vida civil. És ple de bons sentiments. No cal odiar els altres per les seves diferències.

## Repartiment

* Robert Young: Capità Finlay
* Robert Mitchum: Sergent Peter Keeley
* Robert Ryan: Montgomery
* Gloria Grahame: Ginny Tremaine
* Paul Kelly: M. Tremaine
* Sam Levene: Joseph Samuels
* Jacqueline White: Mary Mitchell
* Steve Brodie: Floyd Bowers
* George Cooper: Arthur Mitchell
* Richard Benedict: Bill Williams
* Tom Keene: Dick
* William Phipps: Leroy
* Lex Barker: Harry
* Marlo Dwyer: Miss Lewis

## Premis i nominacions
### Premis

* 1947. Festival Internacional de Cinema de Canes: Premi a la millor pel·lícula social

### Nominacions

* Oscar a la millor pel·lícula
* Oscar al millor director per Edward Dmytryk
* Oscar al millor actor secundari per Robert Ryan
* Oscar a la millor actriu secundària per Gloria Grahame
* Oscar al millor guió adaptat per John Paxton
* BAFTA a la millor pel·lícula

## Referències

* ↑ Foc creuat
* ↑ «Crossfire». The New York Times.
# Geotempesta

Geotempesta (títol original en anglès, Geostorm) és una pel·lícula dels Estats Units de ciència-ficció produïda i dirigida per Dean Devlin. És protagonitzada per Gerard Butler, Abbie Cornish, Alexandra Maria Lara, Jim Sturgess, Eugenio Derbez, Amr Waked, Ed Harris i Andy García. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Sinopsi

El 209 una successió de catàstrofes naturals deixa el planeta assolat. Una vintena de països, entre ells els més rics i avançats tecnològicament, decideixen unir-se i construir un dispositiu de satèl·lits per regular el clima. Aquest dispositiu és batejat Dutch Boy, i són els Estats Units qui el controlen. El seu control operacional té lloc a l'estació espacial internacional, engrandida i dotada d'efectius humans importants, que permet controlar les canícules i tempestes. La humanitat queda així protegida, però quan el control es transfereix a la comunitat internacional, descobreixen un poble totalment glaçat enmig de l'Afganistan, després una explosió de gas colpeja Hong Kong després d'un augment elevat de la temperatura. Això fa pensar en un ús no correcte del dispositiu, que s'ha transformat en una arma, i que si no s'atura, podria provocar una tempesta d'envergadura mundial: una geotempesta.

## Referències

* ↑ «Geotempesta». ésAdir. [Consulta: 8 gener 2023].
* ↑ «Geotempesta». Goita què fan, ara!. [Consulta: 1r juny 2023].
# La Hòssa

La Hòssa (en francès Lahosse) és un municipi francès situat al departament de les Landes i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 317 | 332 | 272 | 249 | 221 | 258 | 267 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1989- | Michel Comet | PCF |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# JFK (pel·lícula)

JFK és un film d'Oliver Stone (1991) dona versemblança a la teoria que darrere de l'assassinat de J. F. Kennedy hi va haver interessos de la indústria armamentística nord-americana i estava involucrada la CIA i l'FBI; i que es tractava realment d'un cop d'estat encobert. Possiblement els membres més reaccionaris del poder nord-americà de l'època, que volien acabar amb un president massa democràtic i que propugnava, entre altres coses, un acostament amb la Unió Soviètica així com l'assoliment de més drets civils per les comunitats més marginades dels EUA. La pel·lícula està doblada al català.

## Argument

La pel·lícula se centra principalment en la investigació que es realitza per un fiscal de Nova Orleans (Jim Garrison, representat per Kevin Costner) sobre sospitosos de l'assassinat de John F. Kennedy (inclosos anti-castristes cubans) i a partir de les errades i buits que es troben en la investigació de la Comissió Warren (investigació oficial sobre l'assassinat de JFK). El judici al que porta a un dels sospitosos, Clay Shaw (representat per Tommy Lee Jones) l'acaba perdent, ja que aquest és considerat pel tribunal popular com a innocent (donant per segur que no té res a veure amb la CIA), però el mateix tribunal troba que és clar que darrere de l'assassinat de JFK hi ha una conspiració d'Estat.
Posteriorment, després de la mort de Clay Shaw (el 1974), Richard Helms, Director de la CIA, admetia sota jurament l'any 1979 que Clay Shaw sí que havia estat contactat per la CIA. Els documents de l'FBI no podran ser mostrats fins al 2019, i els documents estatals fins al 2029.

## Repartiment

* Kevin Costner: Jim Garrison
* Tommy Lee Jones: Clay Shaw
* Gary Oldman: Lee Harvey Oswald
* Jay O. Sanders: Lou Ivon
* Michael Rooker: Bill Broussard
* Laurie Metcalf: Susie Cox
* Sissy Spacek: Liz Garrison
* Joe Pesci: David Ferrie
* Jack Lemmon: Jack Martin
* Edward Asner: Guy Pla
* Walter Matthau: Russell B. Long
* Kevin Bacon: Willie O’Keefe
* Donald Sutherland: «L. Fletcher Prouty»
* John Candy: Dean Andrews
* Wayne Knight: Numa Bertel
* Gary Grubbs: Al Oser
* Martin Sheen: El narrador (veu, no surt als crèdits)
* Brian Doyle-Murray: Jack Ruby
* Jim Garrison: Earl Warren
* Pruitt Taylor Vince: Lee Bowers, un testimoni
* Jo Anderson: Julia Ann Mercer, un testimoni
* Ellen McElduff: Jean Hill, un testimoni
* Vincent D'Onofrio: Bill Newman, un testimoni
* Lolita Davidovich: Babushka Lady, la filla del Carousel Club
* Sally Kirkland: Rose Cheramie, la prostituta
* Frank Whaley: el « fals » Oswald
* Tony Plana: Carlos Bringuier
* Beata Pozniak: Marina Oswald Porter
* Gary Carter: Michael Paine
* Willem Oltmans: George de Mohrenschildt
* Bob Gunton: un dels periodistes
* Peter Maloney: Coronel Finck, el metge forense
* John Finnegan: Jutge Haggerty
* Pat Perkins: Mattie, la minyona
* Sean Stone: Jasper Garrison, el fill de Jim

## Referències

* ↑ «JFK». esadir.cat. [Consulta: 20 març 2024].
* ↑ «JKF». The New York Times.
# Jack Reacher: Never Go Back

Jack Reacher: Never Go Back és una pel·lícula de thriller d'acció estatunidenca del 2016 dirigida per Edward Zwick, escrita pel mateix Zwick, Richard Wenk i Marshall Herskovitz, i basada en la novel·la del 2013 Never Go Back de Lee Child. És una seqüela de la pel·lícula Jack Reacher del 2012 i és protagonitzada per Tom Cruise i Cobie Smulders, amb papers secundaris de Patrick Heusinger, Aldis Hodge, Danika Yarosh, Holt McCallany i Robert Knepper. La trama segueix a Reacher fugint amb un major de l'exèrcit que ha estat acusat d'espionatge, ja que els dos revelen una fosca conspiració. S'ha subtitulat al català.
El rodatge principal va començar el 20 d'octubre de 2015, a Nova Orleans, i la pel·lícula es va estrenar el 21 d'octubre de 2016, en formats IMAX i convencionals. Va recaptar 162 milions de dòlars a tot el món i va rebre crítiques en diversos sentits, que van elogiar la interpretació de Cruise i les seqüències d'acció de la pel·lícula, però van criticar l'argument.

## Sinopsi

Jack Reacher torna a la seva antiga base militar a Virgínia on descobreix que la seva substituta, Susan Turner, ha estat arrestada per espionatge. Ell sospita que alguna cosa no encaixa i començarà a investigar.

## Referències

* 1 2 Jack Reacher: never go back a la Base de dades de cinema en català
* ↑ Jack Reacher: Never Go Back - The IMAX Experience
* ↑ «Jack Reacher: Never Go Back - 6.1». SCREENRANT, 06-12-2019. [Consulta: 6 desembre 2019].
# Live Free or Die Hard

Live Free or Die Hard és una pel·lícula britànico-estatunidenca del 2007 dirigida per Len Wiseman i protagonitzada per Bruce Willis, Timothy Olyphant i Justin Long. És la quarta pel·lícula de la saga Die Hard.

## Argument

Uns hàquers ataquen diferents infraestructures dels Estats Units amb l'objectiu de destruir el sistema americà. L'atac comença amb un tall de les comunicacions i del pirateig del sistema informàtic de l'FBI. Els cibercriminals continuen amb els mercats de borsa i finalment sabotegen les instal·lacions d'electricitat i gas.
Malauradament per als hàquers, l'agent de policia John McClane (Bruce Willis) entra en escena per impedir l'èxit dels seus plans.

## Producció
### Guió i títol

La trama de la pel·lícula està basada en un guió anterior titulat WW3.com de David Marconi, guionista de la pel·lícula de 1998 Enemy of the State. Usant l'article de John Carlin per a la revista Wired titulat A Farewell to Arms, Marconi elaborà un guió sobre un atac ciber-terrorista als Estats Units. El procediment de l'atac és conegut com una "venda de foc", que representa un atac coordinat de tres etapes en el transport d'un país, les telecomunicacions, financers i sistemes d'infraestructura de serveis públics. Després dels atacs de l'11 de setembre de 2001, el projecte estava estancat, només per ser reestructurat diversos anys després i reescrit a Live Free or Die Hard per Doug Richardson i eventualment per Mark Bomback.
Willis digué el 2005 que la pel·lícula es diria Die Hard 4.0, atès que gira al voltant dels ordinadors i el ciberterrorisme. L'IGN més endavant informà que la pel·lícula es diria Die Hard: Reset. La 20th Century Fox més endavant anuncià el títol com Live Free or Die Hard i establí la data d'estrena el 29 de juny de 2007, començant a gravar al setembre del 2006. El títol està basat en el lema de l'estat de Nou Hamphsire, "Life Free or Die" ('Llibertat o Mort'), que s'atribueix a una cita del General John Stark.

## Referències

* ↑ Petrikin, Chris «Fox ve a 'WW3.com' como poste de tienda en 1999». Variety, 27-01-1998.
* ↑ Carlin, John «A Farewell to Arms». Wired, 5-1997.
* ↑ «Besson para desarrollar WW3.com». Syfy. Arxivat de l'original el 2008-06-05. [Consulta: 13 juny 2015].
* ↑ Fleming, Michael; Claude Brodesser «Die Hard es moldeada por el escribano Richardson». Variety, 26-07-2004.
* ↑ Stax «Tiro largo para Die Hard: Reset». IGN, 31-07-2006 [Consulta: 13 juny 2015]. Arxivat 2011-08-11 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-08-11. [Consulta: 9 març 2022].
* ↑ Breznican, Anthony «La serie Die Hard vuelve a la vida». USA Today, 03-08-2006.
* ↑ «Willis confirma Die Hard 4 casi lista para rodar». Internet Movie Database, 22-05-2006. Arxivat de l'original el 9 de juliol de 2011.
* ↑ Plantilla:Cita vídeo