# Districte de Guntur

El districte de Guntur (telugu గుంటూరు జిల్లా) és una divisió administrativa d'Andhra Pradesh a la costa de la badia de Bengala (uns 100 km de costa) amb capital a Guntur. La superfície és d'11.391 km i la població de 4.465.144 habitants (2001). Els llocs principals del districte són Amravati, Ponnur, Bhattiprolu, Vinukonda, Kotappakonda, Undavalli (coves), Gurazala, Macherla, el fort de Kondavid i el museu de Guntur.

## Mandals

Administrativament Guntur està dividit en 57 mandals
* Achampeta
* Amaravathi
* Amruthaluru
* Bapatla
* Bellamkonda
* Bhattiprolu
* Bollapalle
* Chebrole
* Cherukupalle
* Chilakaluripet
* Dachepalli
* Duggiralla
* Durgi
* Edlapadu
* Guntur
* Gurazala
* Ipuru
* Kakumanu
* Karempudi
* Karlapalem
* Kollipara
* Kolluru
* Krosuru
* Machavaram
* Macherla
* Mangalagiri
* Medikonduru
* Muppalla
* Nadendla
* Nagaram
* Nakarikallu
* Narasaraopet
* Nizampatnam
* Nuzendla
* Pedakakani
* Pedakurapadu
* pedanandipadu
* Phirangipuram
* Piduguralla
* Pittalavanipalem
* Ponnur
* Prathipadu
* Rajupalem
* Rentachintala
* Repalle
* Rompicherla
* Sattenapalli
* Savalyapuram
* Tadikonda
* Tenali
* Thadepalle
* Thulluru
* Tsunduru
* Vatticherukuru
* Veldurthi
* Vemuru
* Vinukonda

## Temples

* Amaravati
* Kotappakonda
* Ponnur
* Govada

## Història

El territori pertanyé als sultans de Golconda i va passar amb aquestos a l'Imperi Mogol el 1687. El 1724 el governador de Dècan Asaf Jah es va fer independitzar i va esdevenir poc després nizam d'Hyderabad dominant el territori. Els Circars Septentrionals foren cedits als francesos el 1750 però van passar als britànics el 1765, si bé Guntur en fou exclosa durant la vida de Basalat Jang, que n'era jagirdar. El 1778 els britànics van arrendar Guntur a Basalat Jang però li van retornar el 1780, fins a la cessió final a la Companyia Britànica de les Índies Orientals el 1788 (fou confirmada el 1823). Raja Vasireddy Venkatadri Nayudu, del clan Vasireddy que governava zones de la costa (va regnar del 1783 al 1816) va traslladar la capital de Chintapalli a Amaravati; va construir diversos temples a Guntur region.
Sota els britànics va quedar dins la presidència de Madras on va formar un districte (districte de Gundur) que va existir fins al 1859 quan fou repartit entre el districte de Rajahmundry i el districte de Masulipatam (que foren reanomenats districte de Godavari i districte de Kistna).
El 1904 es va formar el districte amb la taluka Ongole del districte de Nellore, i parts del districte de Kistna (les talukes de Yernagudem, Ellore, Tanuku, Bhimavaram i Narasapur excepte Nagaram Island, que abans havien estat part de Godavari el 1859 però més tard s'havien agregat a Kistna), amb capital a Guntur, administrativament format per les subdivisions de Guntur, Tenali, Narasaraopet i Ongole. La taluka Ongole va ser formada amb les talukes de Tenali, Guntur, Sattanapalle, Palnad, Bapatla, Narasaraopet i Vinukonda que havien estat transferides a Nellore des de Kistna. El 1904 la superfície era 14848 km² i la població (basada en el cens del 1901) d'1.490.635 habitants. La subdivisió de Guntur estava formada per les talukes de Guntur i Sattanapalle; la taluka de Guntur tenia uns 1300 km² i població 200.557 habitants (però 266.817 el 1891) amb les ciutats de Guntur (30.833 habitants) i Mangalagiri i 109 pobles el més interessant dels quals era Undavalle.

## Vegeu també

* Nizampatam.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.