OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Oriola (planta)

Centaurea melitensis és una espècie de planta del gènere Centaurea, subgènere Solstitiaria de la família de les asteràcies. En català s'anomena comunament oriola, centàurea de Malta, rialla, rialles o riola. És una espècie anual i biennal, de 10 a 100 cm d'alçària, amb tiges ramificades superiorment, fulles amb resines, i espines tipus alternes, les inferiors peciolades amb limbe sinuat i lobat o pinnat, les caulinars assentades i linear lanceolades. Les flors en capítols discoides, homogams, solitaris o en grups terminals. Capítols amb involucre de bràctees aracnoidees, les externes i mitjanes amb un apèndix espinós. Aquest apèndix té una espina terminal i diversos parells d'espines laterals. Els fruits són aquenis amb un vil·là escamós gairebé tan llarg com l'aqueni i amb eleosoma. Té un nombre cromosòmic de 2n=24
Aquesta planta és nativa de la regió mediterrània d'Europa i Àfrica del Nord. Es va introduir a Amèrica del Nord al segle XVIII: la primera aparició documentada a Califòrnia està en la tova d'un edifici construït a San Fernando el 1797. També està naturalitzada en una sèrie d'illes del Pacífic, i pràcticament en el món sencer.

## Taxonomia

Centaurea melitensis fou descrita per Carl Linné i publicat a Species Plantarum

### Sinònims

* Centaurea apula Lam. [1785]
* Centaurea congesta Willd. ex DC.
* Centaurea patibilcensis DC.
* Centaurea glomerata Webb i Berthel.
* Centaurea americana Spreng.
* Centaurea sessiliflora Lam. [1779]
* Centaurea reuteriana var. pinnatisectaParsa
* Calcitrapa sessiliflora Lam. [1779]
* Calcitrapa melitensis (L.) Dum.Cours. [1811]
* Calcitrapa conferta Moench
* Calcitrapa patibilcensis Kunth
* Calcitrapa melitensis (L.) Soják [1972]
* Cyanus melitensis Gaertn.
* Triplocentron melitense (L.) Cass. in Cuvier [1828]
* Solstitiaria melitensis (L.) Hill
* Seridia melitensis (L.) Sweet [1826]

## Referències

* ↑ «Oriola (planta)». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Datos p.p. en Herbarium
* ↑ Número de cromosomes a Anthos
* ↑ Linné, Carl von, Species plantarum: exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas, 2:917, 1753, Holmiae : Impensis Laurentii Salvii, 1753
* ↑ «Centaurea melitensis». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden.
* ↑ Sinónimos p.p. en Tela Botánica
* ↑ Sinónimos p.p. a Global Compositae Checklist
* ↑ Centaurea melitensis a PlantList

## Enllaços externs

* http://www.floradecanarias.com/centaurea_melitensis.html
* http://calphotos.berkeley.edu/cgi/img_query?query_src=photos_index&where-taxon=Centaurea+melitensis
* http://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment.pl?609,877,884
# Paul Kutscher

Paul Kutscher (11 de maig de 1977) és un nedador d'estil lliure uruguaià d'origen alemany que va competir als Jocs Olímpics d'estiu de 2000 i 2004. El seu germà Martín també és un nedador olímpic, que va competir per a l'Uruguai durant els Jocs Olímpics de 2004 i 2008.

## Torneigs internacionals

* Jocs Olímpics del 2000
* Jocs Panamericans del 2003
* Jocs Olímpics de 2004
* Campionats del món de 2007 (50 lliures)
* Jocs Panamericans del 2007

## Referències

* ↑ Fitxa de Kutscher Arxivat 2011-08-16 a Wayback Machine. de www.sports-reference.com; consultat 11-07-2011
* ↑ Fitxa de Martín Kutscher Arxivat 2012-10-21 a Wayback Machine. de www.sports-reference.com; consultat 11-07-2011
# Poblat ibèric del Turó de Can Santpere

El poblat ibèric del Turó de Can Santpere, dit tambépoblat ibèric del Turó Gros, es troba al Parc de la Serralada Litoral, el qual està situat al NE de la masia de Can Santpere, al capdamunt del turó homònim.

## Descripció

Conté restes d'un poblat ibèric: entre d'altres, una muralla de 90 cm de gruix i uns 300 metres de llargada, la qual corre de NE a SE pel vessant que dona a la Roca del Vallès, carenejant la part més alta d'aquest allargassat turó. També hi ha restes de parets d'habitatges al costat sud-est fins al camp de conreu inferior (el pla de la Dragona), dues possibles torres (una a cada extrem de la muralla) i restes d'un parell d'estances adossades a la muralla. Tota la zona és molt densa de vegetació i és difícil transitar-hi.

## Accés

És situat a la Roca del Vallès: al Turó Gros o de Can Santpere, al SE de la Roca del Vallès. Cal acostar-se al turó pel camí que surt de darrere de Can Planes i que el circumval·la, i després pujar camp a través a cercar la carena fins a trobar la muralla. Coordenades: x=444714 y=4603648 z=282.

## Referències

* 1 2 3 Triquell i Salomé, Adrià, 2012. Parc de la Serralada Litoral (Història i Itineraris). Editorial Piolet, Barcelona. ISBN 9788415075615. Pàg. 55.

## Enllaços externs

* El Poblat Ibèric del Turó de Can Santpere veu la llum (català)
# Roland Mark Schoeman

Roland Mark Schoeman (Pretòria, Sud-àfrica, 3 de juliol de 1980) és un nedador especialista en les proves de velocitat dels estils crol i papallona. Schoeman ha estat tant un dels nedadors sud-africans més guardonats a nivell internacional com de tot el seu continent al llarg de la història. Campió olímpic en Atenes i mundial en tres ocasions, també va ser mantindre el rècord mundial dels 50 metres papallona amb una marca de 22.96 entre el Mundials de 2005 i l'abril de 2009, quan Rafa Muñoz el va superar.
# El Catllar

El Catllar és una vila i municipi de la comarca del Tarragonès.

## Etimologia

Segons Antoni Maria Alcover i Francesc de Borja Moll, el nom del Catllar prové del llatí tardà castĕllāre, ‘lloc defensat per un castell’.

## Història

El 10 de juny de 1641, durant el setge de Tarragona de la guerra dels Segadors, els miquelets de Josep Margarit i de Biure van derrotar les tropes espanyoles que havien sortit de Tarragona a farratjar a la batalla del Catllar.
En realitzar les obres d'excavació del fossar del castell es descobrí un poblat preibèric.
Destaca una curiosa construcció monolítica anomenada l'Agulla, vora el riu Gaià.

## Geografia

* Llista de topònims del Catllar (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Demografia

| Entitat de població | Habitants (2023) |
| el Catllar | 1.135 |
| el Mas de Pallarès | 498 |
| l'Esplai Tarragoní | 389 |
| Parc de Llevant | 362 |
| el Mas de Blanc | 316 |
| els Cocons | 279 |
| la Cativera | 256 |
| els Manous | 244 |
| Mas Vilet dels Pins | 203 |
| Coll de Tapioles | 158 |
| el Mèdol | 124 |
| la Quadra | 108 |
| Bonaigua | 102 |
| el Mas de Cargol | 97 |
| el Mas de Gerembí | 93 |
| Pinalbert | 75 |
| el Mas de Panxer | 67 |
| Bonaire | 67 |
| el Mas de Moragons | 57 |
| Sant Roc | 49 |
| el Mas de Cosme | 17 |
| Santa Tecla | 15 |
| Masieta de Salort | 2 |
(Font: Idescat)
| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 48 | 61 | 87 | 771 | 1.000 | 1.510 | 1.223 | 1.261 | 1.252 | 1.067 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 1.072 | 1.046 | 893 | 948 | 1.000 | 892 | 767 | 1.099 | 1.346 | 1.346 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 1.828 | 1.945 | 2.363 | 2.691 | 3.070 | 3.519 | 3.973 | 4.124 | 4.164 | 4.222 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 4.211 | 4.344 | 4.557 | 4.921 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Eleccions al Parlament de Catalunya del 2012

Resultats electorals - El Catllar, 2012 :
| Candidatura | Candidatura | Cap de llista | Vots | % vots |
| | CiU | Artur Mas | 610 | 29,66 |
| | ERC | Oriol Junqueras | 287 | 13,95 |
| | PPC | Alicia Sánchez-Camacho | 273 | 13,27 |
| | PSC | Pere Navarro | 259 | 12,59 |
| | C's | Albert Rivera | 226 | 10,99 |
| | ICV-EUiA | Joan Herrera | 165 | 8,02 |
| | CUP | David Fernández | 71 | 3,45 |
| | Vots en blanc | | 38 | 1,84 |
| | Altres | | 127 | 9,63 |
| Total | Total | 2.064 | 2.064 | 67,5 |

## Referències

* ↑ «Diccionari català-valencià-balear». [Consulta: 24 febrer 2024].
* ↑ Manuel Güell, la batalla del Tamarit (10 de juny de 1641)

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament
* Patrimoni històric i artístic del Catllar
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# El Cerro de Andévalo

El Cerro del Andévalo és un poble de la província de Huelva (Andalusia), que pertany a la comarca d'El Andévalo.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| 2.785 | 2.762 | 2.760 | 2.741 | 2.719 | 2.706 | 2.700 | 2.668 | 2.636 |

## Enllaços externs

* El Cerro de Andévalo - Sistema d'Información Multiterritorial d'Andalusia (castellà)
* El Cerro De Andévalo Arxivat 2006-10-10 a Wayback Machine. (castellà)
* El periodista irreverente (castellà) Pàgina web del periodista de la localitat José D. Mora
# El Franc

El Franc és una masia situada al municipi de Sant Feliu de Pallerols, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ «Sant Feliu de Pallerols». Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya p. 833, 2003. Arxivat de l'original el 2024-01-03. [Consulta: 3 gener 2024].
# Jarderés

Jarderés (en francès Gerderest) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 273 | 249 | 257 | 256 | 305 | 296 | 347 | 329 | 340 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 338 | 311 | 307 | 273 | 264 | 244 | 259 | 275 | 257 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 258 | 250 | 230 | 204 | 191 | 200 | 186 | 148 | 131 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 120 | 104 | 103 | 106 | 124 | 108 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1995-2001 | Marie-Christine Monsegu |
| 2001-2008 | Lucien Mondat |
| 2008- | Daniel Tailleur |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Alejandro Peris Caruana

Alejandro Peris Caruana (Sagunt, 25 de setembre de 1902 - Jaén, 22 d'agost de 1939) va ser un advocat i polític valencià, víctima de la repressió després de la Guerra Civil, executat per la dictadura franquista.
Llicenciat en Dret per la Universitat Central de Madrid, va guanyar una plaça com a oficial de telègrafs i va ser destinat a la província de Jaén. Allí s'afiliaria al Partit Socialista Obrer Espanyol (PSOE) en l'agrupació socialista de la capital de Jaén. Va ser escollit diputat a Corts per la circumscripció de Jaén en les eleccions generals de 1931 i de febrer de 1936, no obtenint escó a les de 1933.
Durant la Segona República va romandre a Jaén, encara que per un breu període va ser traslladat a València. Durant la revolució de 1934 va ser membre del Comitè Revolucionari de Jaén, per la qual cosa va ser confinat a la província de Granada i la d'Almeria. Dins del PSOE, va ser president de la Federació Provincial de Jaén, delegat al Congrés socialista de 1932, advocat de la Casa del Pueblo i representant del partit en el comitè d'enllaç amb el Front Popular.
En produir-se el revolta militar de juliol de 1936 que va donar lloc a la Guerra Civil, va ser tinent coronel de les milícies populars en l'ofensiva de Còrdova al comandament d'una unitat coneguda com a batalló Peris o columna Peris i comissari polític de la 20a Divisió. Després va ser degà del Col·legi d'Advocats de Jaén i director del periòdic socialista Democracia. Al final de la guerra a la zona va pactar la rendició de Jaén a canvi d'organitzar una columna d'exiliats que es refugiessin en territori republicà, però l'expedició va ser atacada pels revoltats. Peris va ser detingut a Mancha Real, jutjat en consell de guerra sumaríssim i condemnat a mort, i afusellat a Jaén l'agost de 1939.

## Fonts

* Entrada al Diccionario biográfico del socialismo español.
* Ressenya a laguerracivilenjaen.com.
# Anna Maria de Solms-Sonnenwalde

Anna Maria de Solms-Sonnenwalde (en alemany Anna Maria zu Solms-Sonnenwalde) va néixer a Sonnewalde (Alemanya) el 24 de gener de 1585 i va morir a Ottweiler el 20 de novembre de 1634. Era una noble alemanya, filla del comte Otó de Solms-Sonnenwalde (1550-1612) i d'Anna Amàlia de Nassau-Weilburg (1560-1635).
Enmig de l'agitació de la Guerra dels Trenta Anys, i ja havent enviudat, Anna Maria va assumir les regnes del govern del comtat. El setembre de 1634, es va refugiar amb la seva mare i els seus fills a Ottweiler a la casa de Nassau-Saarbrücken de la seva mare.

## Matrimoni i fills

El 15 de gener de 1609 es va casar a Sonnewalde amb el comte Felip Ernest de Hohenlohe-Langenburg (1584-1628), fill de Wolfgang II de Hohenlohe-Neuenstein (1546-1610) i de Magdalena de Nassau-Dillenburg (1547-1633). El matrimoni va tenir onze fills:
* Wolfgang Otó (1611-1632)
* Felip Ernest, nascut i mort el 1612.
* Lluís Carles (1613-1632)
* Felip Maurici (1614-1635)
* Jordi Frederic (1615-1616)
* Anna Magdalena (1617-1671), casada amb Jordi Lluís de Kirchberg († 1686).
* Dorotea (1618–??)
* Joaquim Albert (1619-1675)
* Eva Cristina (1621-1681), casada amb Wolfgang de Hohenlohe-Waldenburg (1617-1658).
* Maria Juliana (1623-1695), casada primer amb Joan Guillem de Limpurg-Schmiedelfeld (1607-1655), i després amb Francesc Reichserbschenk de Limpurg († 1673).
* Enric Frederic (1625-1699), casat primer amb Elionor Magdalena de Hohenlohe-Weikersheim (1635-1657), i després amb Juliana Dorotea de Castell-Remlingen (1640-1706)

## Enllaços externs

* http://awt.ancestrylibrary.com
# Anna de Mortimer

Anna de Mortimer (27 de desembre de 1390 - setembre de 1411) va ser la filla de Roger Mortimer, el quart comte de March i Alienor d'Holanda.
Els seus avis paterns eren el tercer Comte de March Edmund Mortimer i Felipa Plantagenet, a través dels quals descendia del rei Eduard III d'Anglaterra. Els seus avis materns eren Tomàs Holland, el segon comte de Kent, i Alícia Fitzalan.
El 1406 es va casar amb Ricard de Conisburgh, de la Casa de York, que també descendia d'Eduard III a través del seu quart fill Edmund de Langley. Tingueren dos fills:
* Isabel Plantagenet (1409-1484)
* Ricard Plantagenet (1411-1460), que més tard presentaria candidatura al tron iniciant la Guerra de les Dues Roses.
Sembla que Anna morí de part el 1411 donant a llum al seu fill Ricard.

## Llinatge reial

El besavi patern d'Anna era Lionel d'Anvers, el segon fill d'Eduard III, i a través d'ella el seu fill Ricard Plantagenet i els seus descendents de la Casa de York reclamaven el tron.
| | | | | | | | | | | | | Eduard III | Eduard III | Eduard III | Eduard III | Eduard III | Eduard III | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | Eduard de Woodstock | Eduard de Woodstock | Eduard de Woodstock | Eduard de Woodstock | Eduard de Woodstock | Eduard de Woodstock | | | | | | | Lionel d'Anvers | Lionel d'Anvers | Lionel d'Anvers | Lionel d'Anvers | Lionel d'Anvers | Lionel d'Anvers | | | Joan de Gant | Joan de Gant | Joan de Gant | Joan de Gant | Joan de Gant | Joan de Gant | | | Edmund de Langley | Edmund de Langley | Edmund de Langley | Edmund de Langley | Edmund de Langley | Edmund de Langley |
| | | Eduard | Eduard | Eduard | Eduard | Eduard | Eduard | | | Ricard II | Ricard II | Ricard II | Ricard II | Ricard II | Ricard II | | | Felipa Plantagenet | Felipa Plantagenet | Felipa Plantagenet | Felipa Plantagenet | Felipa Plantagenet | Felipa Plantagenet | | | Els Lancaster | Els Lancaster | Els Lancaster | Els Lancaster | Els Lancaster | Els Lancaster | | | | | Els York | Els York | Els York | Els York | Els York | Els York |
| | | | | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | | | Elisabet Mortimer | Elisabet Mortimer | Elisabet Mortimer | Elisabet Mortimer | Elisabet Mortimer | Elisabet Mortimer | | | Felipa Mortimer | Felipa Mortimer | Felipa Mortimer | Felipa Mortimer | Felipa Mortimer | Felipa Mortimer | | | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | | | | |
| Anna Mortimer | Anna Mortimer | Anna Mortimer | Anna Mortimer | Anna Mortimer | Anna Mortimer | | | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | Edmund Mortimer | | | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | Roger Mortimer | | | Elanor Mortimer | Elanor Mortimer | Elanor Mortimer | Elanor Mortimer | Elanor Mortimer | Elanor Mortimer | | | | |
# Anne Sinclair

Anne Sinclair (Nova York, 15 de juliol de 1948) és una famosa periodista francesa. Conegué una gran notorietat a França com a presentadora de nombrosos programes informatius, entre els quals destaca el programa polític 7 sur 7, del primer canal de televisió francès TF1, que animà entre 1984 i 1997.
D'ençà el 23 de gener de 2012 assumeix la direcció editorial de la versió francesa del Huffington Post nascuda aquell mateix dia.
Va ser la muller de l'economista, polític i exdirector de l'FMI Dominique Strauss-Kahn, de qui es va divorciar el 2013.

## Obres

* Une année particulière (1982)
* Deux ou trois choses que je sais d'eux (1997)
* Caméra subjective (2002)
* 21 Rue La Boétie (2012)
# Anthony Daniels

Anthony Daniels (Salisbury, Wiltshire, Anglaterra, 21 de febrer de 1946) és un actor britànic. És més conegut pel seu paper com l'androide C-3PO en la sèrie de Star Wars de pel·lícules realitzades entre 1977 i 2005.

## Biografia

Es va dedicar a la interpretació i el teatre a Anglaterra. Es va especialitzar en obres shakespearianes, del que estava particularment orgullós. No va tenir cap treball realment important fins que va fer un càsting per a una pel·lícula de ciència-ficció, en la qual el director George Lucas li va oferir el paper d'un robot. Daniels va rebutjar el paper categòricament, però conforme va anar llegint el guió, va descobrir que era un personatge idoni i que pensava ell podria donar-li molta més vida. Així, Anthony Daniels va descobrir el paper de la seva vida, el de l'androide C-3PO a Star Wars (rebatejada com Una nova esperança) (1977). Va repetir el paper el 1980 amb L'Imperi contraataca i el 1983 amb El retorn del jedi.
També va posar la veu al personatge de Légolas en la versió d'El Senyor dels Anells de Ralph Bakshi.
Des de llavors, Daniels ha acudit a les convencions de fans de Star Wars, i fins i tot va interpretar a C-3PO en la versió per a ràdio de la saga. També ha posat veu al seu personatge en la sèrie de dibuixos animats "Droids" i en videojocs. Va tenir algun petit paper secundari en sèries de TV i en alguna pel·lícula. George Lucas va tornar a cridar a l'actor perquè interpretés a l'androide en L'amenaça fantasma (1999). A més en aquest episodi també va interpretar l'androide de protocol TC-14. És l'únic actor, al costat de Kenny Baker (R2-D2) que ha aparegut en totes les pel·lícules de la saga de George Lucas.

## Filmografia principal

* Star Wars episodi IV: Una nova esperança (1977)
* El Senyor dels Anells (1978)
* Star Wars episodi V: L'Imperi contraataca (1980)
* Star Wars episodi VI: El retorn del Jedi (1983)
* Star Wars Episode I: The Phantom Menace (1999)
* Star Wars episodi II: L'atac dels clons (2002)
* Star Wars episodi III: La venjança dels Sith (2005)
* Star Wars: The Clone Wars (2008)
* Star Wars episodi VII: El despertar de la força (2015)
* Star Wars: Els últims Jedi (2017)
* Star Wars: L'ascens de Skywalker (2019)
# Antigua Guatemala

La ciutat d'Antigua Guatemala, anomenada en la seva fundació Santiago de los Caballeros de Guatemala, és capçalera del municipi homònim i del departament de Sacatepéquez, de Guatemala, amb una població de 44.097 habitants, segon el cens oficial de 2003.
Fou una de les capitals més importants de l'Amèrica colonial espanyola, i conserva nombrosos exemples notables d'arquitectura renaixentista i barroca, i ha estat designada Patrimoni de la Humanitat per la Unesco el 1979.
En l'època colonial, fou la capital del regne de Guatemala, també conegut com a Capitania General de Guatemala, des de 1549 fins a 1776. El seu declivi i la pèrdua de la capitalitat ocorregué pels terratrèmols de 1773, que devastaren la ciutat, i la decisió de les autoritats de traslladar la capital a una nova ubicació, l'actual Ciutat de Guatemala.

## Enllaços externs

* Informació turística d'Antigua Guatemala. Arxivat 2012-05-18 a Wayback Machine. (castellà) [Consulta: 11 maig 2012]
# Antojito

L'antojito és un tipus d'aperitiu que forma part de la cultura mexicana i d'altres països d'Amèrica Llatina.
L'antojito és un aliment fet generalment a base de blat de moro, ric en greixos (fregit moltes vegades) i acompanyat d'una salsa de Xile, i generalment és part d'un menjar ràpid i informal. Alguns d'aquests, pel seu alt contingut en carbohidrats i greixos són considerats com menjar ferralla. En altres països, com Veneçuela, la definició s'estén a grans com maní i anacard fregits i salats, a més d'altres aperitius com empanadas i tequeños.
# Anton Capital Entertainment

Anton Capital Entertainment és una societat d'inversió de mitjans de comunicació amb seu a Luxemburg. Va cofinançar les pel·lícules de la companyia de producció i distribució cinematogràfica europea StudioCanal de 2011. Des de llavors, l'empresa ha invertit en produccions de StudioCanal com Inside Llewyn Davis (2013), Non-Stop (2014), Paddington (2014) i Legend (2015).

## Enllaços externs

* Perfil de l'empresa Arxivat 2015-10-16 a Wayback Machine.
# Antonello Satta

Antonello Satta (Gavoi, Província de Nuoro 1929 – Càller, 2003) és un escriptor sard, una de les figures eminents de la cultura sarda de la segona meitat del segle xx. Periodista i narradar captivador i sempre a la recerca dels aspectes menys coneguts de la cultura i la memòria popular sarda. Fundador i director de la revista Nazione Sarda que en els anys setanta ha estat centre de debat rigorós sobre temes d'actualitat sarda. També ha estat director de l'editorial Jaca Book de Milà.

## Obres

* Cronache del sottosuolo
* Sa scomuniga de predi Antiogu arrettori de Masuddas (1983) edició
* I proverbi di Gallura (1992)
* Istoria de Cantoni Buttu e de sos cantadores a ballu (2003)