OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Districte 9

Districte 9 (títol original: District 9) és una pel·lícula de l'any 2009 del gènere de ciència-ficció. Fou dirigida per Neill Blomkamp, d'un guió de Blomkamp i Terri Tatchell, i produïda per Peter Jackson. Fou interpretada per Sharlto Copley, Jason Cope, i Robert Hobbs. Està doblada al català.
El relat està adaptat de la pel·lícula de 2005 Alive in Joburg, un curtmetratge dirigit per Blomkamp, que tracta sobre la xenofòbia i l'apartheid. El títol i àmbit de District 9 estan inspirats en esdeveniments històrics que van tenir lloc a Sud-àfrica, durant el temps en què s'aplicava la política de segregació racial, en una zona residencial de Ciutat del Cap anomenada Districte sisè.

## Argument

Wikus van de Merwe (Copley) és un buròcrata amb la missió de reubicar una raça d'extraterrestres des de Johannesburg als afores de la ciutat. Després d'estar exposat a una substància que el transformarà lentament en un alienígena, Wikus comença a sentir empatia per aquests éssers marginats i que fins llavors mai no li havien interessat pas.

## Crítiques

La revista Rotten Tomatoes informà que el 90% dels crítics donen una visió positiva de la pel·lícula i que hi ha un consens sobre que és brillant, tècnicament imaginativa i plena d'acció.

## Actors

Sharlto Copley, Jason Cope, David James, Vanessa Haywood, Mandla Gaduka, Kenneth Nkosi, Eugene Khumbanyiwa, Louis Minnaar, William Allen Young

## Referències

* ↑ «Jackson's new sci-fi film a return to his origins». The New Zealand Herald. [Consulta: 19 juliol 2009].
* ↑ Box Office Mojo - District 9
* ↑ «Districte 9». esadir.cat. [Consulta: 24 juny 2024].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (anglès)
* District 9 a Metacritic (anglès)
* District 9 Arxivat 2009-08-23 a Wayback Machine. a Vancouver Film School (anglès)
Viccionari
# Cantó de Cherbourg-Octeville-Nord-Oest

El cantó de Cherbourg-Octeville-Nord-Oest és un cantó francès del departament de la Manche, situat al districte de Cherbourg-Octeville. Compta amb part del municipi de Cherbourg-Octeville.

## Municipis

* Cherbourg-Octeville

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | André Picquenot | Divers droite |
| 1951-1958 | Jean Brard | CNIP |
| 1958-1964 | René Schmitt | SFIO |
| 1964-1970 | Jacques Hébert | UDR |
| 1970-1994 | Charles Dumoncel | CDP, després UDF-CDS |
| 1994-2001 | Yves Bonnet | UDF |
| 2001-2008 | Jean Lemière | RPR |
| 2008- | Jean-Michel Houllegatte | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Batalla de Cynwit

La batalla de Cynwit va tenir lloc el 878, en una fortificació que els cronistes de l'època anomenen Cynwit, probablement a la moderna localitat de Cannington, Somerset, Anglaterra. Allí els anglosaxons derrotaren seriosament les hosts vikingues liderades per Ubbe Ragnarsson, un dels tres germans al capdavant del Gran exèrcit pagà, que va morir en batalla.

## Preludi

Ubbe Ragnarsson i els seus germans Ivar el desossat i Halfdan Ragnarsson, van desembarcar a les costes angleses al capdavant del Gran exèrcit pagà. A diferència d'anteriors ràtzies vikingues que havien atacat les costes angleses anteriorment, els germans tenien el propòsit de conquerir l'illa i establir-s'hi. Segons les sagues nòrdiques, també estarien buscant venjar la mort del seu pare, el llegendari viking Ragnar Lodbrok, mort al regne de Northumberland.
Durant les seves campanyes, Ubbe va dirigir 23 naus i 200 homes a la costa de Combwich, obligant a les tropes locals a refugiar-se en un fort proper anomenat "Cynwit".

## Batalla

Ubbe i els seus van procedir a posar setge al fort, esperant que la fam i la manca d'aigua obligués als saxons a rendir-se o oferir un pagament per la seva vida, com era habitual en aquests casos. Però en aquesta ocasió, les tropes saxones liderades pel noble Odda de Devon, van organitzar una sortida que va prendre els vikings per sorpresa.
La batalla és recollida a la Crònica anglosaxona i fou important per diversos motius:
Malgrat no estar present a la batalla, les tropes anglosaxones eren fidels a Alfred el Gran, únic sobirà saxó que seguia resistint la invasió dels vikings després de caure els regnes d'Ànglia de l'Est i Northumberland. La victòria va donar molta moral a la seva lluita.
Ubbe era un dels capitosts de l'exèrcit danès i sens dubte la seva mort va afeblir la unitat dels vikings. De fet, se sap que el seu germà Ivar va emigrar a Dublín, mentre Halfdan es dedicava a lluitar contra els pictes al nord de les seves terres.
Durant la batalla també es va capturar l'estendard danès o Estendard del corb, símbol del Gran exèrcit pagà.

## Fonts

* Baggs, A P; Siraut, M C. «Cannington». A: A History of the County of Somerset: Volume 6: Andersfield, Cannington, and North Petherton Hundreds (Bridgwater and neighbouring parishes), 1992, p. 73-76.
* «Years 871-78». A: The Anglo-Saxon Chronicle. Londres: Everyman Press, 1912.
* Asser. The Life of King Alfred.
* Æthelweard. «Chronicon». A: The Chronicle of Æthelweard, 1961.
# Aydhab

Aydhab fou un antic port de la costa del Sudan, prop de la moderna ciutat de Suakin (Swakin) a uns 20 km al nord de Halayb.
És esmentat al segle ix com un port utilitzat de vegades pels peregrins a la Meca i mercaders iemenites i unit per caravanes a Aswan. Al segle xi va agafar més importància en augmentar el comerç entre Egipte i el Iemen. Vers 1325 fou visitat per Ibn Battuta que descriu l'establiment con una vila gran habitada pels beges; el clan dirigent era els al-Hadrabi o al-Hadrubi, que sovint estaven enfrontats a les autoritats mameluques d'Egipte per la participació en els ingressos del port. A causa d'un atac a una caravana, el sultà Baybars III (1423-1438) va destruir el port del qual queden algunes ruïnes.
# Cantó de Le Neubourg

El cantó de Le Neubourg és un cantó francès del departament de l'Eure, situat al districte d'Évreux. Té 24 municipis i el cap es Le Neubourg.

## Municipis

* Bérengeville-la-Campagne
* Canappeville
* Cesseville
* Crestot
* Criquebeuf-la-Campagne
* Crosville-la-Vieille
* Daubeuf-la-Campagne
* Écauville
* Ecquetot
* Épégard
* Épreville-près-le-Neubourg
* Feuguerolles
* Hectomare
* Houetteville
* Iville
* Marbeuf
* Le Neubourg
* Saint-Aubin-d'Écrosville
* Le Tremblay-Omonville
* Le Troncq
* Venon
* Villettes
* Villez-sur-le-Neubourg
* Vitot

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1955 | M. Bonnel | radical |
| 1955-1967 | Gaston Lefebvre | RGR |
| 1967-19.. | Christian Meunier | divers droite, després UDF |
| 19..- | Jean Paul Legendre | UDF, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 7.224 | 7.815 | 8.458 | 9.054 | 10.104 | 10.580 | 12.174 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Mandawad

Mandawad (Mandavad, Mandav Gadh) fou un estat tributari protegit a l'agència de Kathiawar, presidència de Bombai. El seu giras (cap) va arribar a dominar més de 150 pobles; durant el regnat de Wala Harsur Bapu, que era menor (havia nascut el 1800), la giràsia veïna governada per Bawa Wala va conquerir el territori i el va annexionar però 10 anys després Harsur Bapu va assassinar Bawa Wala i va recuuperar el seu domini. Els descendents de Bawa van intentar la revenja i el nawab de Junagarh va intervenir i va segrestar l'estat d'Harsur Bapu; en no tenir res aquest va esdevenir un fora de la llei, i finalment va acabar demanant ajut britànic. Amb la mediació d'aquestos es va arribar a un acord (parwana) pel qual Harsa era restaurat però rebia només 6 pobles i alguns privilegis a la selva de Gir (fusta, ramats) que posteriorment foren transformats en un pagament de 3.500 rúpies i una aportació de menjar en anys de fam. La capital es va establir inicialment a Nani Visavadar, que fou rebatejada anys després Mandawad (nom oficial "Nava Visavadar urfe -àlies- Mandavad"). Els sobirans portaven el títol de darbar (governant).

## Llista de darbars

* Harsur Wala ?-1856
* Kala Wala 1856-1860
* Harsur Wala II 1860-1912
* Jiva Wala 1912-1936
* Babbhai Jiva Wala 1936-?
* Kala Jiva Wala ?-1949

## Referències

* Genealogia Arxivat 2009-05-23 a Wayback Machine.
# Josep Martí Casals

Josep Martí Casals (el Masnou, Maresme, 1858 - ?) fou un mariner català, alcalde del Masnou de 1902 a 1906.
Era del Partit Liberal Fusionista. Es presentà per primer cop a les eleccions municipals de novembre 1901 al Masnou i en sortí elegit com a regidor. En la constitució de l'Ajuntament, el gener de 1902, fou elegit alcalde del Masnou. A les eleccions municipals de 1903 tornà a ser elegit, i a la constitució de l'Ajuntament de 1904, reelegit alcalde. A les eleccions municipals de novembre de 1905 ja es no presentà i deixà de ser alcalde el gener de 1906.
Fou l'impulsor de la construcció de les escoles municipals (actual Escola Ocata), que va finançar amb un emprèstit municipal. Va ser un dels fundadors de la Casa Benèfica del Masnou. Ell i Pau Estapé i Maristany van comprar les parcel·les on s'hi construiria l'edifici. Després en fou tresorer. També estigué vinculat al Casino del Masnou.
Era propietari i va viure a la casa anomenada Can Millet o Can Patatetes, al Masnou.

## Referències

* ↑ Toran, Rosa. Atles electoral: els consistoris del Masnou 1812-1979. El Masnou: Ajuntament del Masnou, 2013, p. 83-88.
* ↑ Toran, Rosa. Història contemporània del Masnou. El Masnou: Ajuntament del Masnou, 2017, p. 299, 321, 384.
* ↑ «Can Millet». El Masnou terra de mar.
# Cantó de Lessay

El cantó de Lessay és un cantó francès del departament de la Manche, situat al districte de Coutances. Té 13 municipis i el cap es Lessay.

## Municipis

* Angoville-sur-Ay
* Anneville-sur-Mer
* Bretteville-sur-Ay
* Créances
* La Feuillie
* Geffosses
* Laulne
* Lessay
* Millières
* Pirou
* Saint-Germain-sur-Ay
* Saint-Patrice-de-Claids
* Vesly (part)

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | Albert Le Grand | Gaullista |
| 1951-1976 | René Lecocq | Independent, després CD |
| 1976- | Jean-François Le Grand | RPR, després UMP, després Sense etiqueta |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 8.031 | 7.617 | 7.274 | 7.295 | 7.805 | 8.200 | 9.855 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Cherbourg-Octeville-Sud-Oest

El cantó de Cherbourg-Octeville-Sud-Oest és un cantó francès del departament de la Manche, situat al districte de Cherbourg-Octeville. Té sis municipis i el cap es Cherbourg-Octeville.

## Municipis

* Cherbourg-Octeville (part)
* Couville
* Hardinvast
* Martinvast
* Saint-Martin-le-Gréard
* Tollevast

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1973 | Joseph Bocher | SFIO |
| 1974-1994 | Georges Jourdam | PS |
| 1994-1992 | Bernard Cazeneuve | PS |
| 1998- | Michel Lerenard | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 8.564 | 11.721 | 18.492 | 21.804 | 21.849 | 21.103 | 19.664 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Batalla de Grunwald

La batalla de Grunwald tingué lloc el 15 de juliol de 1410 en el marc de la Guerra poloneso-lituana-teutònica. L'aliança del Regne de Polònia i el Gran Ducat de Lituània, dirigits respectivament pel rei Ladislau II Jagelló i el Gran Duc Vytautas (Witold), va derrotar decisivament als Cavallers Teutónics, liderats pel Gran Maestre Ulrich von Jungingen. La major part de l'exèrcit dels Cavallers teutònics van ser morts o fets presoners. Encara que derrotats, els Cavallers Teutónics van resistir el setge a la seva fortalesa a Marienburg (Malbork) i va patir pèrdues territorials mínimes a la Pau de Thorn (1411). Les disputes territorials continuar fins a la Pau de Melno es va firmar el 1422. No obstant això, el cavallers mai recuperaren el seu antic poder i la càrrega financera de les reparacions de guerra va causar conflictes interns i una recessió econòmica a les seves terres. La batalla va canviar l'equilibri de poder a l'Europa Oriental i va marcar el sorgiment de la unió poloneso-lituana com la força política i militar dominant a la regió.
La batalla va ser una de les més grans lliurades a l'Europa medieval i és considerada com la victòria més important en la història de Polònia i Lituània. S'ha envoltat de llegendes romàntiques i de propaganda nacionalista, convertint-se en un símbol de la lluita contra els invasors i una font d'orgull nacional. Durant el segle xx, la batalla va ser utilitzada en campanyes de propaganda nazi i soviètica. Només en les últimes dècades els historiadors han avançat cap a una avaluació desapassionada i científica de la batalla i cap a la conciliació de les narracions històriques, molt diferents segons el país.
# Patkulanda

Patkulanda fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Sambalpur a les Províncies Centrals a uns 55 km al sud-oest de Sambalpur. La població era de 1.292 habitants el 1881 i residia en 6 pobles. La superfície era de 26 km² la major part cultivat, predominant l'arròs. El sobirà era un gond d'una branca de la família de zamindars de Bheran, situat al costat mateix. El 1857 el raja es va unir a la rebel·lió i l'estat fou confiscat el 1858, però després es va acollir a una amnistia i va recuperar el territori que la família va conservar fins al 1954 quan les terres van passar a l'estat.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Aznakàievo

Aznakàievo - Азнакаево (rus) - és una ciutat de la República del Tatarstan, a Rússia.

## Història

Aznakàievo fou fundada el 1762 i aconseguí l'estatus de poble el 1859. Després de descobrir-hi petroli el 1951, esdevingué una ciutat obrera, i rebé l'estatus de ciutat el 1987.
# Cantó de Granville

El cantó de Granville és un cantó francès del departament de la Manche, situat al districte d'Avranches. Té 7 municipis i el cap és Granville. És format pels municipis de Donville-les-Bains, Granville, Jullouville (part), Saint-Aubin-des-Préaux, Saint-Pair-sur-Mer, Saint-Planchers i Yquelon.
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | Jules Desmonts | Radical |
| 1951-1958 | Roger Maris | Divers droite |
| 1958-1976 | André Tiblé | UDR |
| 1976-1982 | Rémy Derubay | PS |
| 1982-2001 | Jean-Claude Lécossais | RPR |
| 2001-2008 | Daniel Caruhel | PS |
| 2008- | Jean-Marc Julienne | NC |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 18.298 | 19.256 | 20.297 | 21.225 | 20.840 | 22.103 | 24.260 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Mangal

Mangal fou un petit estat tributari protegit del grup de les muntanyes Simla al Panjab (avui a Himachal Pradesh) amb una superfície de 31 km² i una població de 1060 persones el 1881 i 1.227 habitants el 1901, repartits en 33 pobles. Els governants eren rajputs del clan atri, originaris de Marwar. Antigament fou una dependència de Bilaspur o Kahlur però el 1815, després de l'expulsió dels gurkhes, els britànics el van declarar independent. Produïa gra i opi. Els seus ingressos s'estimaven en 900 rúpies de les quals 72 eren pagades com a tribut al govern britànic.

## Llista de ranes

* Rana BAHADUR SINGH (+1812)
* Ocupació dels gurkhes 1803-1815
* Rana PRITHVI SINGH 1812 (1815)-1844
* Rana JODHA SINGH 1844
* Rana AJIT SINGH 1844-1892
* Rana TILAK SINGH 1892-1920
* Rana SHIV SINGH 1920-?
* Rana RANBIR SINGH ?

## Referències

* Genealogia Arxivat 2009-05-23 a Wayback Machine.
# Cantó de Gacé

El cantó de Gacé és un cantó francès del departament de l'Orne, situat al districte d'Argentan. Té 14 municipis i el cap es Gacé.

## Municipis

* Chaumont
* Cisai-Saint-Aubin
* Coulmer
* Croisilles
* La Fresnaie-Fayel
* Gacé
* Mardilly
* Ménil-Hubert-en-Exmes
* Neuville-sur-Touques
* Orgères
* Résenlieu
* Saint-Evroult-de-Montfort
* Le Sap-André
* La Trinité-des-Laitiers

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1988 | Roger Duval | Divers droite |
| 1988-2008 | Albert Debotté | Divers droite |
| 2008- | Jean-Pierre Féret | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 4.930 | 4.847 | 4.544 | 4.183 | 4.100 | 3.964 | 4.204 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Batalla de Marsaglia

La batalla de Marsaglia fou una batalla de la Guerra dels Nou Anys que va tenir lloc a Marsaglia, al ducat de Savoia (actualment Itàlia), el 4 d'octubre de 1693 i que va enfrontar l'exèrcit francès del mariscal Nicolas Catinat i l'exèrcit de la Gran Aliança comandat pel duc Víctor Amadeu II de Savoia.
Catinat, avançant des de Fenestrelle i Susa fins al relleu de Pineròl, defensat pel comte de Tessé i que el duc de Savoia assetjava, va prendre posicions en ordre formal de batalla al nord del poble de Marsaglia, prop d'Orbassano.
Aquí, el 4 d'octubre, el duc de Savoia el va atacar frontalmentamb tot el seu exèrcit. Però l'eficàcia regimental molt superior del francès, i la minuciosa atenció de Catinat, van donar al nou mariscal una victòria molt més digna que la de Neerwinden.
Els piemontesos i els seus aliats van perdre, entre morts, ferits i presoners, prop de 10.000 homes, contra els 1.800 de Catinat.
Marsaglia és, si no la primera, una de les primeres càrregues de baioneta d'una línia d'infanteria desplegada. Els hússars es van trobar aquí per primera vegada a l'oest d'Europa. Un regiment havia estat aixecat l'any 1692 per desertors del servei austríac. També és rellevant com una de les primeres grans batalles a veure la nova Brigada Irlandesa lluitant per a l'exèrcit francès.
# Pawi Mulanda

Pawi Mulanda fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Chanda a les Províncies Centrals. Tenia una superfície de 225 km² i el formaven 23 pobles. La població era el 1881 de 1.681 habitants. La producció principal era ferro i fustes de teka, banús i altres.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Azpilkueta

Azpilkueta és un dels 15 llogarets de la Comunitat Foral de Navarra que conformen el municipi de vall de Baztan a la Merindad de Pamplona a 64 quilòmetres de Pamplona.
Es poden admirar grans casones, a dues i quatre aigües, amb el doble portal típic del Baztan amb escuts amb restes de policromia.
L'Església de San Andrés de planta de creu llatina, remodelada en el segle xviii, amb retaules de la mateixa època de bona factura de les talles amb les escultures de Sant Andreu, Sant Fermí, Sant Francesc Xavier i Sant Martí de Tours.
Aquest solar és origen del cèlebre llinatge del seu nom, del que va néixer María de Azpilcueta, esposa de Juan de Jaso i mare de Francisco de Javier.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| 200 | 185 | 182 | 191 | 182 | 189 | 183 | 177 | 180 | 180 | 176 |

## Barris

* Apaioa: 29 habitants (2010)
* Arribiltoa: 22 habitants (2010)
* Urrasun: 24 habitants (2010)
* Zuaztoi: 40 habitants (2010)

## Enllaços externs

* Web sobre Azpilkueta Arxivat 2010-03-19 a Wayback Machine.(basc)(castellà)
# Cantó d'Alençon-2

El cantó d'Alençon-2 és un cantó francès del departament de l'Orne, situat al districte d'Alençon. Compta amb part del municipi d'Alençon.

## Municipis

* Alençon

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1982-1988 | Hubert Crespy | RPR |
| 1988-2001 | Jean-Claude Pavis | PS |
| 2001-2008 | Marie-Noëlle Hoffmann | Divers droite |
| 2008- | Emmanuel Darcissac | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó de Le Merlerault

El cantó de Le Merlerault és un cantó francès del departament de l'Orne, situat al districte d'Argentan. Té 12 municipis i el cap es Le Merlerault.

## Municipis

* Les Authieux-du-Puits
* Champ-Haut
* Échauffour
* La Genevraie
* Lignères
* Ménil-Froger
* Le Ménil-Vicomte
* Le Merlerault
* Nonant-le-Pin
* Planches
* Sainte-Gauburge-Sainte-Colombe
* Saint-Germain-de-Clairefeuille

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1979 | Pierre Vander Gucht | PS |
| 1945-1955 | M. Legrand | RPF, després divers droite |
| 1955-1979 | M. Ligneul | UNR, després divers droite |
| 1979-2004 | Pierre Granlin | Divers droite |
| 2004- | Philippe Bigot | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 5.706 | 5.349 | 5.089 | 4.551 | 4.196 | 4.351 | 4.033 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Batalla de l'illa Ramree

La batalla de l'illa Ramree es lliurà durant 6 setmanes entre gener i febrer de 1945, com a part de l'ofensiva de l'exèrcit britànic al Front Sud de la Campanya de Birmània (1944-1945) durant la Segona Guerra Mundial.
L'illa birmana de Ramree fou capturada amb el sud de Birmània durant les primeres fases de la Campanya per l'exèrcit japonès l'any 1942. Les tropes aliades iniciaren les operacions per recuperar Ramree i la veïna Cheduba amb la intenció de construir-hi bases aèries.

## La Batalla

La batalla començà amb l'Operació Matador, un assalt amfibi per capturar l'estratègic port de Kyaukpyu, a l'extrem septentrional de l'illa de Ramree. El 21 de gener, una hora abans que la 71a Brigada India desembarqués, el cuirassat Queen Elizabeth obrí foc mentre que avions del portaavions d'escolta Ameer actuaven d'observadors. El creuer lleuger Phoebe també se sumà al bombardeig, junt amb B-24 Liberators i P-47 Thunderbolt del 224è esquadró de la Royal Air Force. Les tropes d'assalt desembarcaren sense trobar resistència nipona, desembarcant-hi l'endemà la 4a Divisió Índia d'Infanteria.
El 26 de gener a l'operació Sankey, tropes de la Infanteria de Marina Reial desembarcaren a l'illa de Cheduba, trobant-se que aquesta no estava ocupada pels japonesos. A Ramree, la guarnició japonesa tingué una forta resistència. Desembarcaren les brigades índies 4a, 26a, 36a i 71a, amb suport de la RAF i de la Infanteria de Marina.
Els 900 defensors japonesos abandonaren la base i s'uniren al conjunt de tropes nipones de l'illa, obligant als japonesos a creuar 16 km. de manglars i espessos boscos. Les tropes britàniques rodejaren la zona, de manera que, atrapades en el fang, les tropes japoneses ràpidament sofriren els efectes de les malalties tropicals, així com l'atac d'escorpins, mosquits i milers de cocodrils d'aigua salada.

## Enllaços externs

* World War II Database (anglès)
* Burma Star Association Arxivat 2009-08-04 a Wayback Machine. (anglès)
# Pratapgarh (zamindari)

Pratapgarh (alguna vegada apareix com Pratabgarh) fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al nord-oest del districte de Chhindwara a les Províncies Centrals, prop de Motur, amb una superfície de 749 km², amb 140 pobles i una població el 1881 de 17.078 habitants.
Junt amb Sonpur, Pratapgarh va formar part del principat d'Harai però al començament del segle XIX van quedar separats sota un germà del sobirà d'Harai. El 1884 el sobirà era un menor i l'estat va quedar sota administració del consell de corts (Court of Wards).
La capital era Pagara, amb una població el 1881 de 342 habitants.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.