OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bill Gosper

Ralph William Gosper, Jr., (nascut en 1943) conegut com a Bill Gosper, és un matemàtic i programador dels Estats Units (Pennsauken). Junt amb Richard Greenblatt, és considerat el fundador de la comunitat furonera, i té un lloc de privilegi en la comunitat Lisp. És notori també pel seu treball sobre representacions de fraccions contínues de nombres reals, i per suggerir l'algorisme per trobar formes tancades d'identitats hipergeomètriques que porta el seu nom.
Gosper es va inscriure en el MIT en 1961 i va rebre el seu títol de grau en matemàtiques en 1965. Després de fer un curs de programació en el segon any amb John McCarthy, Gosper es va afiliar amb el Laboratori d'Intel·ligència Artificial del MIT. Les seves contribucions a la matemàtica computacional inclouen HAKMEM 1 Arxivat 2008-01-07 a Wayback Machine. i el sistema Maclisp del MIT. També va fer contribucions al sistema algebraic computacional Macsyma en el MIT, treballant més tard amb Symbolics i Macsyma, Inc. en les versions comercials notablement millorades.
Es va interessar intensament en el joc de la vida de Conway poc temps després que John Conway fes la proposta. Conway va conjecturar l'existència de patrons que creixerien indefinidament, i va oferir una recompensa per un exemple. Gosper va ser el primer a trobar un patró que complia aquesta premissa (específicament, el disparador de gliders), i així va guanyar el premi. Gosper fou també el creador de l'algorisme hashlife, aquest pot accelerar el còmput de patrons del joc de la vida de Conway per molts ordres de magnitud.
En la dècada de 1970, Gosper es va mudar a Califòrnia per fer una pràctica de tres anys en la Universitat Stanford, on donava classe i ajudava a Donald Knuth a escriure el volum II de The Art of Computer Programming.
A partir de llavors, va treballar o va ser consultor de Xerox PARC, Symbolics, Wolfram Research, el Lawrence Livermore Laboratory, i Macsyma Inc.

## Vegeu també

* Corba de Gosper

## Enllaços externs

* Pàgina personal de Bill Gosper
# Colubrins

Els colubrins (Colubrinae) formen la subfamília més nombrosa dels colúbrids. Tenen moltíssims gèneres, i les fonts taxonòmiques normalment no coincideixen en el nombre d'espècies. A més, la majoria de serps comunes s'inclouen en aquesta subfamília.

## Taxonomia

* Aeluroglena
* Ahaetulla
* Argyrogena
* Arizona
* Bogertophis
* Boiga
* Cemophora
* Chilomeniscus
* Chionactis
* Chironius
* Chrysopelea
* Coelognathus – abans inclòs a Elaphe
* Coluber – inclou Dolichophis
* Conopsis
* Coronella
* Crotaphopeltis
* Cryptophidion
* Cyclophiops
* Dasypeltis
* Dendrelaphis
* Dendrophidion
* Dinodon
* Dipsadoboa
* Dispholidus
* Dryadophis
* Drymarchon
* Drymobius
* Drymoluber
* Dryocalamus
* Dryophiops
* Eirenis
* Elachistodon
* Elaphe
* Ficimia
* Gastropyxis
* Geagras
* Gonyophis
* Gonyosoma
* Gyalopion
* Hapsidophrys
* Hemerophis
* Hemorrhois
* Hierophis
* Lampropeltis
* Leptodrymus
* Leptophis
* Lepturophis
* Liopeltis
* Lycodon
* Lycognathophis
* Lytorhynchus
* Masticophis
* Mastigodryas
* Meizodon
* Oligodon
* Opheodrys
* Orthriophis – abans inclòs a Elaphe
* Oxybelis
* Pantherophis – abans inclòs a Elaphe
* Philothamnus
* Phyllorhynchus
* Pituophis
* Prosymna
* Pseudocyclophis
* Pseudoficimia
* Pseustes
* Ptyas
* Rhamnophis
* Rhinobothryum
* Rhinocheilus
* Rhynchocalamus
* Rhynchophis
* Salvadora
* Scaphiodontophis
* Scolecophis
* Senticolis
* Sibynophis
* Simophis
* Sonora
* Spalerosophis
* Spilotes
* Stegonotus
* Stenorrhina
* Stilosoma
* Symphimus
* Sympholis
* Tantilla
* Tantillita
* Telescopus
* Thelotornis
* Thrasops
* Trimorphodon
* Xenelaphis
* Zamenis

## Vegeu també

* Chironius monticola
* Oxybelis fulgidus
# Sèina (Alps de l'Alta Provença)

Sanha [saɲo] o Sèina [sɛɲo] (en francès Seyne) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.
El nom oficial del municipi, com ho indica el codi geogràfic oficial de l'INSEE, és "Seyne". Tanmateix, es fa ús, localment, de "Seyne-les-Alpes" fins ara no ratificat per cap decret. No s'ha de confondre amb la ciutat de La Seyne-sur-Mer, que és la segona ciutat de la regió del Var a Provença, ni amb Seynes al departament del Gard.
En aquesta població s'hi instal·là el 24 de març de 2015 la base d'operacions del dispositiu de salvament del Vol 9525 de Germanwings, el qual s'havia estavellat a la població propera de Prats de Blèuna Auta.

## Administració i política
### Alcaldes

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1977-1989 | Guy Derbez | |
| 1989-2008 | Francis Hermitte | PS |
| 2008-2014 | André Savornin | |
| 2014- | Francis Hermitte | |

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 2.557 | 2.557 | 2.720 | 2.952 | 2.795 | 2.881 | 2.894 | 3.069 | 2.686 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 2.485 | 2.508 | 2.511 | 2.312 | 2.241 | 2.162 | 2.195 | 1.902 | 1.786 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1.715 | 1.718 | 1.620 | 1.360 | 1.255 | 1.205 | 1.204 | 1.173 | 1.148 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 1.183 | 1.222 | 1.214 | 1.287 | 1.222 | 1.441 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença i Lo tresòr dau felibritge proposen Sèina en acord amb l'etimologia "Sedena/Sezena".
# Marsabit (muntanya)

Marsabit és un volcà d'escut basàltic de Kenya, a 170 quilòmetres del Rift Valley.Té una superfície d'uns 6300 km² i va evolucionar principalment durant el Miocè, excepte algunes colades volcàniques i erupcions volcàniques que han transcorregut més endavant. El volcà està cobert per bosc dens i està dins del Parc Nacional de Marsabit (Marsabit National Park).

## Referències

* ↑ Marchant, Rob. East Africa’s Human Environment Interactions: Historical Perspectives for a Sustainable Future (en anglès). Springer Nature, 2022-01-13, p. 4. ISBN 978-3-030-88987-6.
* ↑ Scoon, Roger. Geological Highlights of East Africas National Parks (en anglès). Penguin Random House South Africa, 2022-07-01. ISBN 978-1-77584-778-6.
* ↑ Van Hazinga, Cora; Muirhead, James; Mana, Sara «Using the Extrusive Volcanic Features of Mt. Marsabit, Kenya to Identify Regional Tectonic Stress» (en anglès). Undergraduate Posters - Salem State University, 04-05-2020.
* ↑ Meguro, Toshio; Ito, Chihiro. 'African Potentials' for Wildlife Conservation and Natural Resource Management: Against the Image of 'Deficiency' and Tyranny (en anglès). African Books Collective, 2021-10-01, p. 315. ISBN 978-9956-552-62-7.
# Bindoy

Bindoy és un municipi de la província de Negros Oriental, a la regió filipina de les Visayas Centrals. Segons les dades del cens de l'any 2007 té una població de 36.226 habitants distribuïts en una superfície de 173,70 km².

## Divisió administrativa

Bindoy està políticament subdividit en 22 barangays.
| Atotes Batangan Bulod Cabcaban Cabugan Camudlas Canluto Danao | Danawan Domolog Malaga Manseje Matobato Nagcasunog Nalundan | Pangalaycayan Penahan Poblacion (Payabon) Salong Tagaytay Tinaogan Tubod |
# Lama (gènere)

Lama és un gènere de mamífers artiodàctils de la família dels camèlids. Inclou dues espècies originàries de Sud-amèrica: una de silvestre, el guanac i una de domèstica, el llama. Té una relació proper amb el gènere Vicugna, també representat per una espècie silvestre (la vicunya) i una de domèstica (l'alpaca). Una característica d'aquests camèlids és l'absència de dimorfisme sexual. Això significa que no és gaire fàcil distingir entre mascles i femelles sense examinar-ne l'aparell reproductor, car són molt similars.
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
Viccionari
# Malijai

Malijai (en francès Malijai) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 464 | ? | 470 | 466 | 529 | 506 | 514 | 554 | 578 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 565 | 537 | 551 | 503 | 605 | 512 | 488 | 497 | 472 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 467 | 511 | 447 | 421 | 457 | 535 | 558 | 592 | 576 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 841 | 988 | 1419 | 1578 | 1703 | 1628 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Éliane Barreille | UMP |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Bisbat de Mazatlán

El bisbat de Mazatlán (castellà: Diócesis de Mazatlán, llatí: Dioecesis Mazatlanensis) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Durango, i que pertany a la regió eclesiàstica Vizcaya-Pacifico. Al 2013 tenia 774.000 batejats sobre una població de 835.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Mario Espinosa Contreras.

## Territori

La diòcesi comprèn la part centre-meridional de l'estat mexicà de Sinaloa. Hi pertanyen els municipis d'Elota, Cosalá, San Ignacio, Concordia, Mazatlán, Rosario i Escuinapa.
La seu episcopal és la ciutat de Mazatlán, on es troba la catedral de Immaculada Concepció.
El territori s'estén sobre 19.105 km², i està dividit en 48 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 22 de novembre de 1958 mitjançant la butlla Qui hominum del Papa Joan XIII, prenent el territori dels bisbats de l'arquebisbat de Durango i del bisbat de Sinaloa (oggi bisbat de Culiacán).
El 10 de juny de 1968 cedí una porció del seu territori a benefici de l'erecció de la prelatura territorial d'El Salto.

## Cronologia episcopal

* Miguel García Franco † (18 de desembre de 1958 - 8 de març de 1981 mort)
* Rafael Barraza Sánchez (19 d'octubre de 1981 - 3 de març de 2005 jubilat)
* Mario Espinosa Contreras, des del 3 de març de 2005

## Estadístiques

A finals del 2013, la diòcesi tenia 774.000 batejats sobre una població de 835.000 persones, equivalent al 92,7% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1965 | - | 331.262 | - | 51 | 42 | 9 | - | | 9 | 110 | 21 |
| 1968 | 308.814 | 312.000 | 99,0 | 55 | 46 | 9 | 5.614 | | 9 | 115 | 18 |
| 1976 | 336.000 | 350.000 | 96,0 | 63 | 56 | 7 | 5.333 | | 8 | 164 | 22 |
| 1980 | 347.000 | 354.000 | 98,0 | 62 | 62 | | 5.596 | | 1 | 96 | 28 |
| 1990 | 597.000 | 615.812 | 96,9 | 76 | 68 | 8 | 7.855 | | 9 | 116 | 36 |
| 1999 | 660.680 | 710.411 | 93,0 | 75 | 65 | 10 | 8.809 | | 10 | 142 | 38 |
| 2000 | 671.400 | 722.007 | 93,0 | 76 | 66 | 10 | 8.834 | | 11 | 137 | 38 |
| 2001 | 682.100 | 733.445 | 93,0 | 76 | 68 | 8 | 8.975 | | 9 | 135 | 38 |
| 2002 | 692.000 | 744.177 | 93,0 | 84 | 77 | 7 | 8.238 | | 8 | 147 | 40 |
| 2003 | 702.171 | 755.023 | 93,0 | 80 | 73 | 7 | 8.777 | | 8 | 128 | 40 |
| 2004 | 711.691 | 765.248 | 93,0 | 77 | 70 | 7 | 9.242 | | 7 | 137 | 40 |
| 2013 | 774.000 | 835.000 | 92,7 | 87 | 79 | 8 | 8.896 | | 9 | 106 | 48 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2014 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Mazatlan (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Qui hominum (llatí)
# Al-Mudhàffar ibn Alí

Al-Mudhàffar ibn Alí fou un oficial d'alt rang (hàjib) i després emir de la Batiha.
Va estar al servei d'Imran ibn Xahin des d'una data incerta a l'entorn del 950. A la mort d'Imran el 979 els seus fills es van disputar el poder. El segon fill Abu-l-Fàraj ibn Imran, que havia assassinat al seu germà Hussayn ibn Imran, fou al seu torn assassinat en un cop d'estat per al-Mudhàffar ibn Alí, el 983 o el 984. Al-Mudhàffar va posar en el tron Abu-l-Maali, fill de Hussayn, que era menor d'edat, i va assolir la regència. La situació no va durar gaire temps i vers el 984 o 985, presentant un fals diploma d'investidura de Samsam-ad-Dawla, el sultà buwàyhida de l'Iran (983-987) i sobirà nominal de la Batiha, es va erigir en emir de propi dret.
Va morir el 987 i el va succeir el seu nebot amb el títol de Muhàddhib ad-Dawla com a vassall del sultà buwàyhida Xaraf-ad-Dawla de Fars i l'Iraq.
# Binningen

Binningen és un municipi del cantó de Basilea-Camp (Suïssa), situat al districte d'Arlesheim.

## Enllaços externs

* Binningen en Alemany, Francès o Italià al Diccionari històric de Suïssa.
* Web oficial del municipi (alemany) (anglès) (francès)
# Coco Yoshizawa

Coco Yoshizawa (japonès: 吉沢 恋) (Sagamihara, 22 de setembre de 2009) és una patinadora de monopatí japonesa. Es va classificar per als Jocs Olímpics d'Estiu de 2024 on va fer la puntuació més alta a la ronda preliminar de la modalitat de carrer i, finalment, va guanyar la medalla d'or de l'esdeveniment.

## Referències

* ↑ «スケートボード・吉沢恋はこんな人…学校が大好きな中学生「シンデレラガール」» (en japonès). 読売新聞オンライン, 28-07-2024. [Consulta: 28 juliol 2024].
* ↑ https://olympics.com/en/news/uprising-tokyo-skateboarding-qualifiers-yoshizawa-coco
* ↑ «Yoshizawa, 14, into Olympics as Japan's street skateboarders dominate». Kyodo News+. [Consulta: 28 juliol 2024].
* ↑ https://olympics.com/es/noticias/skateboarding-paris-2024-medallas-street-femenino
* ↑ «Coco Yoshizawa gana medalla de oro de skateboarding en JO» (en castellà). La Jornada, 28-07-2024. [Consulta: 28 juliol 2024].
# Porc senglar pigmeu

El porc senglar pigmeu (Porcula salvania) és una espècie amenaçada de petit porc salvatge, que abans s'estenia per l'Índia, el Nepal i Bhutan, però que actualment només es troba a Assam. La població mundial actual és de 150 individus o menys. Mesures de conservació recents han millorat les possibilitats de supervivència en estat salvatge d'aquesta espècie en perill crític.

## Vegeu també

* Parc Nacional de Manas
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Marcós

Marcòs (en francès Marcoux) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 309 | 257 | 301 | 300 | 319 | 360 | 363 | 385 | 375 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 346 | 287 | 280 | 300 | 317 | 306 | 288 | 262 | 304 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 270 | 271 | 288 | 262 | 214 | 199 | 184 | 178 | 189 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 180 | 166 | 305 | 390 | 414 | 402 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | André Picard | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Paglia Orba

La Paglia Orba és un dels cims més remarcables de Còrsega: es troba relativament aïllat i domina la costa oest de l'illa; a més, amb la seva silueta característica se l'hi ha atribuït sovint el qualificatiu de Cerví cors o de Reina de les muntanyes corses.
Amb una alçada de 2.525 m, és superat per uns 200 m pel mont Cinto (2.706 m), el punt més alt de l'illa. La via normal que permet accedir al cim es troba a la frontera de l'excursionisme amb l'alpinisme

## Vegeu també

* Golo

## Enllaços externs

* Nombrosa informació i fotografies de la Paglia Orba
# Daniel Sebastià Gabaldà i Bel

Daniel Sebastià Gabaldà i Bel (Vinaròs, Castelló) va ser compositor i copista.
Estudià al Conservatori de Tortosa, Tarragona, passant en 1842 a la classe de composició amb Carnicer al Conservatori de Madrid. Dos anys més tard, el 1844, va obtenir la plaça com a copista de la Capilla Reial. I per acabar el 1847 es va passar a encarregar de les classes de solfeig i piano del Col·legi Santa Isabel de Madrid.
La família Gabaldà i Bel fou una família de compositors espanyols composta pels germans José i Daniel Sebastià.

## Bibliografia

* CASARES RODICIO, Emilio. «Gabaldà i Bel, Daniel Sebastià», Diccionario de la Música Española e Hispanoamericana. Vol. 5. Madrid: SGAE, 1999, p. 297. ISBN 84-8048-308-3.
# Birkir Már Sævarsson

    En aquest nom islandès, el darrer nom és un patronímic, no pas un cognom. La manera de referir-se a aquesta persona és pel nom de pila.
Birkir Mar Sævarsson (Reykjavík, l'11 de novembre de 1984) és un futbolista islandès que actualment juga al Hammarby de Suècia.És internacional amb Islàndia
# Primatomorfs

Els primatomorfs (Primatomorpha) són una mirordre de mamífers basada en anàlisis de les seqüències genètiques moleculars i informació de la presència o absència de retrotransposons. Combina el clade dels dermòpters amb el dels primats.

## Cladograma

Probablement se separaren del seu grup germà Scandentia fa entre 90 i 85 milions d'anys durant el Cretaci. Aquesta hipòtesi té el suport de l'evidència fòssil i molecular.
| Euarchontoglires | Glires   Lagomorpha  Rodentia  Euarchonta   Scandentia Primatomorpha  Dermoptera  Primates   Strepsirrhini   (lemuriformes and loriformes)  Haplorrhini   Tarsiiformes  Simiiformes (platyrrhini and catarrhini) |

## Enllaços externs

* Jan Ole Kriegs, Guennadi Txurakov, Jerzy Jurka, Jürgen Brosius i Jürgen Schmitz (2007) Evolutionary history of 7SL RNA-derived SINEs in Supraprimates (PDF version Arxivat 2007-08-03 a Wayback Machine.)
* Ulfur Arnason, et al. Mammalian mitogenomic relationships and the root of the eutherian tree
* Murphy W. J., E. Eizirik, W. E. Johnson, Y. P. Zhang, O. A. Ryder, S. J. O'Brien, 2001. Molecular phylogenetics and the origins of placental mammals
# Lo Castelar e Melan

Lo Castelar e Melan (en francès Le Castellard-Melan) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 197 | ? | 199 | 175 | 175 | 195 | 207 | 177 | 167 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 186 | 174 | 176 | 165 | 160 | 171 | 174 | 147 | 120 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 132 | 118 | 110 | 88 | 86 | 82 | 70 | 61 | 64 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 58 | 47 | 47 | 55 | 52 | 52 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Joseph Vindeirinho | |
| 2008- | Jacques Julien | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Pas Pordoi

El Pas Pordoi és una collada de les Dolomites (Itàlia) situada entre el grup Sella, al nord, i el grup de la Marmolada, al sud. El pas es troba a una altitud de 2.239 m. La carretera que passa el coll, que és la via asfaltada més alta de les Dolomites, enllaça Arabba (Livinallongo del Col di Lana) amb Canazei (Vall de Fassa).
# Bisbat de San Juan de los Lagos

El bisbat de San Juan de los Lagos (espanyol: Diócesis de San Juan de los Lagos llatí: Dioecesis Sancti Ioannis a Lacubus) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Guadalajara, i que pertany a la regió eclesiàstica Occidente. Al 2014 tenia 1.084.000 batejats sobre una població de 1.115.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Jorge Alberto Cavazos Arizpe.

## Territori

La diòcesi comprèn part de l'estat mexicà de Jalisco.
La seu episcopal és la ciutat de San Juan de los Lagos, on es troba la catedral de la Mare de Déu de Sant Joan, que és també un dels santuaris més visitats de Mèxic, superat només per la basílica de la Mare de Déu de Guadalupe
El territori s'estén sobre 12.000 km², i està dividit en 80 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 25 de març de 1972 mitjançant la butlla Qui omnium del Papa Pau VI, prenent el territori de l'arquebisbat de Guadalajara.

## Cronologia episcopal

* Francisco Javier Nuño y Guerrero † (25 de març de 1972 - desembre de 1980 jubilat)
* José López Lara † (4 de setembre de 1981 - 25 d'abril de 1987 mort)
* José Trinidad Sepúlveda Ruiz-Velasco (12 de febrer de 1988 - 20 de gener de 1999 jubilat)
* Javier Navarro Rodríguez (20 de gener de 1999 - 3 de maig de 2007 nomenat bisbe de Zamora)
* Felipe Salazar Villagrana (11 de març de 2008 - 2 d'abril de 2016 jubilat)
* Jorge Alberto Cavazos Arizpe, des del 2 d'abril de 2016

## Estadístiques

A finals del 2014, la diòcesi tenia 1.084.000 batejats sobre una població de 1.115.000 persones, equivalent al 97,2% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1976 | 568.830 | 569.270 | 99,9 | 148 | 136 | 12 | 3.843 | | 25 | 321 | 43 |
| 1980 | 632.715 | 644.985 | 98,1 | 158 | 146 | 12 | 4.004 | | 30 | 357 | 44 |
| 1990 | 999.302 | 1.010.042 | 98,9 | 193 | 176 | 17 | 5.177 | | 28 | 401 | 51 |
| 1999 | 991.391 | 994.215 | 99,7 | 264 | 248 | 16 | 3.755 | | 27 | 437 | 57 |
| 2000 | 987.870 | 997.606 | 99,0 | 273 | 254 | 19 | 3.618 | | 79 | 387 | 57 |
| 2001 | 1.007.745 | 1.018.839 | 98,9 | 275 | 259 | 16 | 3.664 | | 58 | 427 | 64 |
| 2002 | 799.578 | 864.008 | 92,5 | 278 | 261 | 17 | 2.876 | | 61 | 375 | 65 |
| 2003 | 916.347 | 924.668 | 99,1 | 276 | 258 | 18 | 3.320 | | 32 | 355 | 65 |
| 2004 | 978.601 | 997.171 | 98,1 | 289 | 275 | 14 | 3.386 | | 51 | 429 | 70 |
| 2010 | 1.047.000 | 1.077.000 | 97,2 | 300 | 285 | 15 | 3.490 | | 118 | 490 | 74 |
| 2014 | 1.084.000 | 1.115.000 | 97,2 | 303 | 287 | 16 | 3.577 | | 113 | 425 | 80 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2015 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of San Juan de los Lagos (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi (castellà)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Qui omnium (llatí)