OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Trauma acústic

És una lesió als mecanismes auditius en l'oïda interna, específicament l'òrgan de Corti es veu afectat. És una causa comuna d'hipoacúsia sensorial i pot ser causat per:
* Una explosió, una descompressió brusca o una ona expansiva.
* Disparar una arma de foc a prop de l'oïda
* Exposició perllongada a sorolls alts (com a música a alt volum o maquinària sorollosa)

## Introducció

Tant l'orella mitjana com l'oïda interna estan protegides per la membrana del timpà. Quan hi ha un trauma acústic és per la falla de transmissió de les vibracions el que produirà una pèrdua d'audició. Quan es dona un so altament fort l'afecció serà en l'oïda interna el qual produirà una variació en el llindar del que pot tenir com a conseqüència una hipoacúsia.
Perquè hi hagi risc de tenir un trauma acústic les persones han d'estar exposades a sorolls de més de 85 dB, les persones més propenses a aquesta lesió són les que treballen en empreses telefòniques, ja que la gran majoria de temps passen brindant una adequada atenció a client mitjançant la utilització d'audiòfons el que comporta el fet que ells són les persones més vulnerables.

## Classificació

El grau del trauma acústic dependrà de la intensitat, la durada i la freqüència de soroll. Sons molt breus (p.ex., un tret) no permeten l'activació del reflex estapedial (protecció de l'oïda davant de sons excessivament forts).

### Segons la durada

Es classifica en 2 tipus: aguda i crònica.

#### Aguda

Aquesta afecció és la conseqüència d'un sol soroll fort, intens i de curta durada que supera els 115 decibels, per exemple, una explosió. Aquest trauma acústic és de caràcter reversible i desapareix al cap d'algunes hores o potser dies. Si després de l'exposició al soroll apareixen acufens, hipoacúsia o totes dues, serà un signe d'una lesió en l'oïda interna. Normalment desapareixen en 24 h.

#### Crònica

L'afecció que es produeix en aquest tipus de trauma acústic és perllongada, encara que la intensitat de soroll que la provoca sigui menor en comparació a l'intens i fort de què causa el trauma acústic agut. La pèrdua auditiva és progressiva, desenvolupant-se com a conseqüència de l'exposició a soroll ambiental. La pèrdua auditiva provocada per trauma acústic crònic es caracteritza, inicialment, per una pèrdua al voltant dels 4000 Hz, i que es recupera en freqüències més agudes.
# WikiHow

WikiHow és un projecte col·laboratiu en tecnologia wiki. Posseeix una base de dades amb manuals (How-to 's). El lloc autoritza la reproducció dels seus continguts sota una llicència Creative Commons, by-nc-sa, és a dir Reconeixement - No Comercial - Mantenir amb la mateixa llicència; fa servir més una versió bastant modificada de MediaWiki 1.6. A part de la versió original en anglès, hi ha versions de el projecte en alemany, espanyol, francès, polonès i turc.

## Història

Al gener de l'any 2005, els propietaris de eHow, Jack Herrick i Josh Hannah, van iniciar wikiHow, un projecte col·laboratiu amb el propòsit de construir la col·lecció de manuals d'ajuda més àmplia del món. Encara que eHow ja contenia instruccions de com fer milers de coses, wikiHow permet que una comunitat de voluntaris construeixin alguna cosa encara més ampli. eHow es va vendre el 28 d'abril de 2006, i wikiHow es va llançar com un lloc independent amb el seu propi domini.
El gener de l'any 2014, la quantitat d'usuaris registrats superava per poc els 781,900.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de wikiHowArxivat 2013-09-12 a Wayback Machine.
* Pàgina oficial de wikiHow en espanyol
* wikiHow to Open Content (anglès)
# Puig Claper

El Puig Claper és una muntanya de 280 metres que es troba entre els municipis d'Albinyana i el Vendrell, a la comarca del Baix Penedès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Estació de Terrassa Est

Mapa sinòptic línia R4 :
Mapa sinòptic de la línia orbital ferroviària (en projecte) :
Terrassa Est és una estació de ferrocarril propietat d'adif situada al barri de la Grípia a l'est de la població de Terrassa, a la comarca del Vallès Occidental. L'estació es troba a la línia Barcelona-Manresa-Lleida i hi tenen parada trens de la línia R4 de Rodalies de Catalunya, operat per Renfe Operadora.
Aquesta estació de la línia de Manresa va entrar en funcionament el 3 de març del 2008 després d'anys de múltiples reivindicacions veïnals. Es tracta d'una estació semisoterrada, situada en trinxera, envoltada per murs verticals de formigó. Consta de dues vies generals amb andanes laterals, dotades de teleindicadors de proper tren, rellotge, megafonia i bancs d'espera situats a la zona coberta. El vestíbul se situa dins de l'edifici de viatgers, al nivell carrer, i s'hi troben les màquines de venda automàtica de bitllets, les barreres tarifàries, la finestreta de venda de bitllets i una cafeteria, atesa pel mateix personal de venda de bitllets. La comunicació entre les andanes i el vestíbul es realitza mitjançant escales, escales mecàniques i ascensors, de manera que l'estació queda totalment adaptada a persones amb mobilitat reduïda. Completen les instal·lacions dos aparcaments per a vehicles al nivell dels carrers de l'entorn.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 787.000 passatgers.

## Serveis ferroviaris

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Rodalia de Barcelona |||||
| Sant Vicenç de Calders Vilafranca del Penedès Martorell | Sabadell Nord | | Terrassa | Terrassa Manresa |
| Projectat |||||
| Mataró | Sabadell Can Llong | Línia Orbital | Terrassa | Vilanova i la Geltrú |

## Referències

* ↑ «Terrassa Est». www.trenscat.cat. [Consulta: 30 agost 2017].
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# El Mas (Artés)

El Mas és un mas situat al municipi d'Artés, a la comarca catalana del Bages. Es troba a la vora de la riera de Malrubí.

## Referències

* ↑ «Artés». Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya p. 88, 2017. Arxivat de l'original el 2023-07-11. [Consulta: 11 juliol 2023].
# El Palmerar-Urbanova-Tabarca

El Palmerar-Urbanova-Tabarca és el nom que rep el barri més meridional de la ciutat d'Alacant. Limita al nord amb el barri de Sant Gabriel; a l'est amb el mar Mediterrani; al sud amb el terme municipal d'Elx; i a l'oest amb Elx i l'entitat de població del Bacarot, pertanyent al terme municipal d'Alacant. Segons el cens de 2022, compta amb una població de 3.657 habitants (1.799 homes i 1.858 dones).

## Referències

* ↑ «ESTADÍSTICAS POBLACIÓN DE ALICANTE» (en castellà). Ajuntament d'Alacant. Arxivat de l'original el 16 de maig 2022. [Consulta: 10 setembre 2023].
# Estació de Cerdanyola del Vallès

Mapa sinòptic línia R4 :
Mapa sinòptic línia R7 :
Cerdanyola del Vallès és una estació de ferrocarril propietat d'ADIF situada a la població de Cerdanyola del Vallès a la comarca del Vallès Occidental. L'estació es troba a la línia Barcelona-Manresa-Lleida i hi tenen parada trens de les línies R4 i R7 de Rodalies de Catalunya, operats per Renfe Operadora.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 1.981.000 passatgers.

## Història

Aquesta estació de la línia de Manresa va entrar en funcionament l'any 1855 quan va entrar en servei el tram construït per la Companyia del Ferrocarril de Saragossa a Barcelona entre Estació de Montcada i Reixac - Manresa i Sabadell Nord. Al nord-est de l'estació en surt un ramal per connectar amb la línia El Papiol-Mollet en direcció a El Papiol a través d'un enllaç de via única, que és un coll d'ampolla per a la línia R7.

## Edifici de l'estació

Edifici que està situat a un nivell més elevat que el del carrer. S'hi accedeix per una escalinata amb barana calada. El cos principal, de planta rectangular, és format per planta baixa i un pis, amb coberta a dues vessants. La façana que dona a la via té a la planta baixa, quatre obertures d'arc escarser, i al pis, quatre obertures rectangulars. Entre els dos pisos hi ha una marquesina, sostinguda per una estructura de ferro. Les façanes laterals i la posterior mostren característiques similars, encara que més senzilles.
Hi ha un pas subterrani amb una interessant barana amb decoració vegetal, que es relaciona compositivament amb la decoració de fusta de les portes de l'estació. A l'altra banda de la via, hi ha una petita construcció complementària, amb voladís, que serveix d'aixopluc per als passatgers.

## Serveis ferroviaris

| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Rodalia de Barcelona |||||
| Sant Vicenç de Calders Vilafranca del Penedès Martorell | Montcada i Reixac - Santa Maria | Barberà del Vallès | Terrassa Manresa |
| Fabra i Puig | Montcada i Reixac - Santa Maria | Cerdanyola Universitat | Cerdanyola Universitat |
| TramVallès |||||
| Projectat |||||
| Universitat Autònoma | Cerdanyola Centre | Polígon Ripollet | Estació de Montcada-Ripollet |

## Tarifació

Aquesta estació està dins de la tarifa plana de l'àrea metropolitana de Barcelona, qualsevol trajecte entre dos dels municipis de l'àrea metropolitana de Barcelona es comptarà com a zona 1.

## Referències

* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].
* ↑ «Línia R4». Rodalies.gencat.cat. Rodalies de Catalunya.
* 1 2 «Estació Renfe». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 abril 2013].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
* Llista de monuments de Cerdanyola del Vallès
# Estació de Montcada i Reixac - Manresa

Mapa sinòptic línia R4 :
Mapa sinòptic línia R7 :
Montcada i Reixac - Manresa és una estació de ferrocarril propietat d'adif situada a prop del centre de la població de Montcada i Reixac a la comarca del Vallès Occidental. L'estació es troba a la línia Barcelona-Manresa-Lleida i hi tenen parada trens de les línies R4 i R7 de Rodalies de Catalunya, operats per Renfe Operadora.
Aquesta estació de la línia de Manresa va entrar en funcionament l'any 1855 quan va entrar en servei el tram construït per la Companyia del Ferrocarril de Saragossa a Barcelona entre Montcada i Reixac - Manresa i Sabadell Nord.
L'afegitó Manresa del nom de l'estació fa referència a la línia de Manresa, diferenciant-la així de la resta d'estacions del municipi.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 812.000 passatgers.

## Serveis ferroviaris

| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Rodalia de Barcelona |||||
| Sant Vicenç de Calders Vilafranca del Penedès Martorell | Montcada Bifurcació | Montcada i Reixac Santa Maria | Terrassa Manresa |
| Fabra i Puig | Montcada Bifurcació | Montcada i Reixac Santa Maria | Cerdanyola Universitat |

## Accident ferroviari

El 7 de desembre de 2022 es va produir un accident en aquesta estació que va deixar 155 passatgers ferits, dels quals 150 lleus i 5 en estat menys greu, segons el Sistema d'Emergències Mèdiques.

## Referències

* ↑ «Conegueu la línia R14». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2012-01-13. [Consulta: 23 febrer 2012].
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].
* ↑ «155 ferits, la majoria lleus, pel xoc de dos trens de l'R4 a Montcada i Reixac» (en català). [Consulta: 12 abril 2024].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Coses per fer a Denver quan ets mort

Coses per fer a Denver quan ets mort (títol original: Things to Do in Denver When You're Dead) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Gary Fleder el 1995. Ha estat doblada al català. El títol del film ve de la cançó de Warren Zevon, del seu CD de 1991 Mr. Bad Example.

## Argument

Jimmy és un gàngster retirat anomenat "El Sant" perquè mai va matar a un home; les paraules i l'elegància eren les seves armes. Jimmy viu una existència tranquil·la a la ciutat de Denver, fins que un bon dia rep la visita del seu antic cap. Aquest, anomenat "L'home amb un pla", li proposa un últim treball: donar un esglai a un noi que manté relacions amb l'expromesa del seu fill. Per dur a terme la seva tasca, Jimmy reuneix als seus vells companys de colla. Però un d'ells, perd els nervis i la cosa acaba malament... I els cinc han d'afrontar seriosament el fet que moriran, després d'haver fallat en el contracte que els havia estat assignat.

## Repartiment

* Andy Garcia: Jimmy « El Sant » Tosnia
* William Forsythe: Franchise
* Christopher Lloyd: Pieces
* Christopher Walken: "El manipulador"
* Bill Nunn: Earl Denton anomenat "Easy Wind"
* Treat Williams: Bill "El critic"
* Gabrielle Anwar: Dagney
* Jack Warden: Joe Heff
* Steve Buscemi: M. Shut
* Fairuza Balk: Lucinda
* Bill Cobbs: Malt
* Michael Nicolosi: Bernard
* Marshall Bell: Tinent Atwater
* Don Stark: Gus
* Willie Garson: Randall Cuffland
* Glenn Plummer: Baby Sinister
* Don Cheadle: Rooster
* Tom Lister, Jr.: House
* Harris Laskawy: Ellie
* Josh Charles: Bruce

## Crítica

* "Interessantíssima combinació de cinema policíac i comèdia negra. Original i amb una atractiva galeria de curiosos personatges"
* "Una gran sorpresa; Fleder enlluerna amb un thriller fatalista, pausat i salvatge capaç de parir un d'aquests personatges difícilment oblidables: García-El Santo. A retenir: aquesta cantarella de perdedors que resa: 'Les coses són com són'."

## Premis

* Premiat al Festival de cinema policíac de Cognac el 1996 amb el premi dels Critics i el premi Special Jury a favor de Gary Fleder.

## Referències

* ↑ «Coses per fer a Denver quan ets mort». esadir.cat.
* ↑ «Things to Do in Denver When You're Dead». The New York Times.
* ↑ Morales, Fernando «Cosas que hacer en Denver cuando estás muerto». El País.
* ↑ Martínez, Luis «Cosas que hacer en Denver cuando estás muerto». El País.
# 1339
## Esdeveniments
### Països Catalans

* 10 de juliol: són traslladades les restes de Santa Eulàlia de Barcelona a la Catedral de Barcelona.
* 6 de setembre, mar d'Alborán, davant Ceuta: en la batalla naval de Ceuta un estol català manat per Gilabert de Cruïlles hi derrota una força naval marroquina.
* Inici de la construcció de la Séquia de Manresa, autoritzada pel rei Pere III.

## Naixements

* Aldona de Lituània, reina consort de Polònia.

## Referències

* ↑ Maria Carme Roca i Costa, Abadesses i priores a la Catalunya Medieval, Col·lecció Base Històrica, Editorial Base, pàgs. 61 a 63 (ISBN 978-84-16166-22-0)
* ↑ Els Castells catalans. vol.2. R. Dalmau, 1967, p. 654.
# .срб

.срб (transliterat com a .srb) és el domini territorial de primer nivell internacionalitzat (IDN ccTLD) de Sèrbia. És actiu des del 3 de maig de 2011.
«.срб», en molts tipus de lletra, s'assembla molt als caràcters .cp6, que no és cap domini de primer nivell. D'altres dominis semblants que es van demanar, com .бг (per a Bulgària) i .ελ (per a Grècia) han estat rebutjats o aturats per aquest motiu, però en canvi «.срб» no va tenir problemes. La política general per als dominis de primer nivell internacionalitzats és que com a mínim una de les lletres del domini no s'assembli a una de llatina; 6 és un dígit numèric (no una lletra) i no es fa servir mai als dominis de primer nivell. A més, encara que б sembla un 6 en la majoria d'alfabets ciríl·lics, en el serbi no, i s'assembla més aviat a una delta grega (δ), vegeu l'article sobre la lletra б.
Com que no hi ha lletra W en escriptura ciríl·lica, de vegades s'utilitza "њњњ" com a substitut de "www". Per exemple, el web de la Radiotelevisió sèrbia té l'adreça њњњ.ртс.срб. Es va triar Њњњ perquè als teclats serbis, la lletra Њ és a la mateixa tecla on surt la W als teclats QWERTY. Sovint, però, no es fa servir cap prefix.

## Vegeu també

* .rs
* .қаз
* .рф
* .бг
* .мкд
* .укр

## Enllaços externs

* Registre Nacional Serbi de Noms de Domini d'Internet

## Referències

* ↑ «RNIDS: Cyrillic domain .срб became visible on the Internet». Arxivat de l'original el 2013-12-12. [Consulta: 30 gener 2021].
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
# .mf

.mf és el codi del domini de primer nivell territorial (ccTLD) que es pot assignar a Saint-Martin, a partir de la decisió de l'ISO 3166 de 21 de setembre de 2007 de reservar MF com a codi ISO 3166-1 alfa-2 de Saint Martin. Aquesta decisió va ser deguda al nou estatus de Saint Martin com a col·lectivitat d'ultramar de França, que va entrar en vigor el 15 de juliol de 2007. Actualment, Saint Martin utilitza el domini de Guadeloupe, .gp i el de França, .fr.

## Vegeu també

* .sx, el domini de primer nivell de la part holandesa de l'illa.

## Referències

* ↑ ISO 3166-1 Newsletter VI-1 (21 September 2007): Assignment of code elements for Saint Barthélemy and Saint Martin and update of France and other French Territories. 21 de setembre de 2007. Consulta 8 de desembre de 2013.
* ↑ Law, Gwillim. «Saint Martin». Statoids, 13-10-2007. Arxivat de l'original el 2007-10-17. [Consulta: 8 desembre 2013]. «En un referèndum celebrat el 7 de desembre de 2003, Saint-Martin i Saint Barthélemy van votar amb una majoria aclaparadora per convertir-se en col·lectivitats d'ultiramar sota l'article 74 de la Constitució francesa. El canvi va entrar en vigor el 15 de juliol de 2007.»
* 1 2 CIA - The World Factbook -- Saint Martin Arxivat 2018-12-24 a Wayback Machine.: Communications. 18 d'octubre de 2007. Consulta el 8 de desembre de 2013. ".mf; note - .gp, the ccTLD for Guadeloupe, and .fr, the ccTLD for France, might also be encountered"

## Enllaços externs

* Informació del whois de .mf a IANA
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
# .бг

El nom de domini бг (abreviatura de България, Bălgarija) és un Domini territorial de primer nivell internacionalitzat (IDN ccTLD) que es va proposar per a Bulgària. El nom DNS en ASCII del domini seria xn--90ae, segons les regles per la internacionalització de noms en aplicacions.
La ICANN l'ha rebutjat dos cops, el maig de 2010 i el març de 2011, al·legant la seva semblança visual amb el domini .br, i probablement es proposarà el domini de tres lletres .бгр per substituir-lo.

## Vegeu també

* .bg
* .қаз
* .рф
* .срб
* .мкд
* .укр

## Referències

* 1 2 (anglès) Bulgaria moves to register Cyrillic Internet domain Arxivat 2009-06-19 a Wayback Machine., Reuters, 23 de juny de 2008; consultat el 24 de setembre 2008.
* ↑ (anglès) Bulgaria moves to register Cyrillic Internet domain Arxivat 2009-04-15 a Wayback Machine., email de Dessi Pefeva a la llista de correu At-Large de la ICANN, 24 de juny de 2008; consulta el 24 de setembre de 2008.
* ↑ (anglès) Bulgaria's Cyrillic Internet Domain Name Request was Turned Down Arxivat 2010-07-03 a Wayback Machine., Bulgarian Ministry of Transport, Information Technology and Communication, 19 de maig 2010; consulta el 19 de maig 2010.
* ↑ «ICANN Snubs Bulgaria's Cyrillic Internet Domain Name Again». Arxivat de l'original el 2012-03-13. [Consulta: 8 desembre 2013].
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :