OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sent Bibian de Montsegur

Sent Vivian de Montsegur (en francès Saint-Vivien-de-Monségur) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 424 | 453 | 359 | 321 | 360 | 370 | 378 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Laurent Cadic | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Massugàs

Massugàs (en francès Massugas) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 330 | 365 | 255 | 240 | 268 | 258 | 280 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Yolande Lachaize | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 5 gener 2011].
# Sent Fèrmer

Sent Fèrmer (en francès Saint-Ferme) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 548 | 505 | 404 | 382 | 369 | 338 | 357 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Emile Bouscary | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Castèthvièlh (Gironda)

Castèth Vièlh (en francès Castelviel) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 234 | 254 | 226 | 217 | 218 | 205 | 180 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Christiane Fouilhac | PS |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Ruish

Ruish (en francès Ruch) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 572 | 588 | 507 | 523 | 509 | 504 | 519 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Jean-Claude Combret | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Corpiac

Corpiac (en francès Courpiac) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 74 | 84 | 88 | 83 | 93 | 101 | 87 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Elisabeth Caner | |
| 2008- | Monique Andron Claverie | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Frontenac (Gironda)

Frontenac (en francès Frontenac) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 686 | 729 | 669 | 640 | 687 | 650 | 698 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Hervé Pauly | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# La Marca

La Marca (en francès Lamarque) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 636 | 742 | 771 | 810 | 893 | 954 | 1.101 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Dominique Saint-Martin | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Salaunas

Salaunas (en francès Salaunes) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 310 | 342 | 397 | 579 | 561 | 571 | 682 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Marie Castagneau | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Sent Bibian de Medòc

Sent Vivian dau Medòc (en francès Saint-Vivien-de-Médoc) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.009 | 1.018 | 1.096 | 1.161 | 1.282 | 1.365 | 1.497 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1945-1947 | Jean Metayer | SFIO |
| 1947-1959 | Gaston Villeneuve | |
| 1959-1965 | François Dillemann | |
| 1965-1993 | Jacques Noël | PS |
| 1994-2008 | Jeanne Baudray | PS |
| 2008- | Jean-Pierre Dubernet | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Montuçan

Montuçan (en francès Montussan) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 991 | 1.024 | 1.233 | 1.727 | 1.903 | 2.207 | 2.598 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Claude Arnathau | |

## Agermanament

* San Vicente de la Sonsierra

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 9 gener 2011].
# Senta Eulalia

Senta Eulalia (en francès Sainte-Eulalie) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.139 | 1.953 | 2.633 | 3.365 | 3.930 | 4.189 | 4.786 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Christian Laur | PCF |
| 2008- | Hubert Laporte | UMP |

## Agermanaments

* Yepes
* Laufach

## Referències

* ↑ Toponímia occitana

## Enllaços externs

* Associació Sainte-Eulalie Patrimoine
* Alcaldia de Senta Eulalia
* bloc de Senta Eulalia Arxivat 2014-12-22 a Wayback Machine.
# Sent Sulpici e Camairac

Sent Sulpici e Camairac (en francès Saint-Sulpice-et-Cameyrac) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.142 | 1.406 | 1.936 | 3.215 | 3.520 | 3.932 | 4.235 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Claude Pulcrano | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# La Brèda

La Brèda (en francès La Brède) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.297 | 1.448 | 1.769 | 2.281 | 2.846 | 3.128 | 3.662 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1971-1977 | René Guitet | |
| 1977-1995 | André Mabille | RPR |
| 1995- | Michel Dufranc | UMP |

## Agermanaments

* Viana

## Personatges il·lustres

* Charles de Secondat, senyor de La Breda i baró de Montesquieu.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Baurech

Baurech (en francès Baurech) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 478 | 565 | 598 | 632 | 633 | 695 | 763 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Jean Merlaut | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Carinhan

Carinhan de Bordèu (en francès Carignan-de-Bordeaux) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 760 | 1.209 | 1.931 | 2.276 | 2.867 | 3.094 | 3.376 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Marc Gizard | |
| 2008- | Jean-François Jamet | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Sent Leon

Sent Leon (en francès Saint-Léon) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 181 | 197 | 174 | 198 | 195 | 242 | 293 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Jacques Dufresne | |
| 2008- | Nicolas Tarbes | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Manuel de Portugal

Manuel de Portugal (Alvito 1531 - Évora 1537), infant de Portugal i príncep de Portugal (1535-1537).

## Orígens familiars

Nasqué l'1 de novembre de 1531 sent el cinquè fill del rei Joan III de Portugal i la seva esposa Caterina d'Habsburg. Per línia paterna era net de Manuel I de Portugal i la seva esposa Maria d'Aragó, i per línia materna dels reis Felip I de Castella i Joana I de Castella.

## Príncep hereu

El 1535 fou designat príncep hereu del regne pel seu pare. Però Manuel morí jove el 14 d'abril de 1537. Probablement la seva mort es produí per les successives unions dinàstiques entre les cases reials de Portugal i de Castella al llarg de l'últim segle, tenint la mateixa sort que els seus germans.
# Tundra boscosa

La tundra boscosa és un ecotó que es defineix com la zona de transició entre el bosc i la tundra a grans altituds o latituds.
Dins l'ecotó forestal-tundra, l'expansió dels arbres és comunament citat com restringit per la temperatura.
Encara que, en moltes regions,l'avançament altitudinal del límit arbori s'ha observat a causa del recent canvi climàtic, la taxa i la magnitud de la resposta són altament variables (Harsch et al., 2009).
Aquesta variabilitat està relacionada amb atributs específics del lloc i de les espècies que limiten el reclutament d'arbres i el seu creixement (Lloyd i Fastie 2002; Danby i Hik 2007a),juntament amb la magnitud del canvi climàtic (Panell Intergovernamental sobre el canvi climàtic 2007).
La configuració espacial de la tundra boscosa és dinàmica, sovint en resposta als canvis en el clima(Szeicz and MacDonald 1995; LescopSinclair and Payette 1995; Lloyd 2005).
En les muntanyes la tundra boscosa apareix en l'estatge subalpí
Des d'una perspectiva ecològica, la tundra boscosa és un ecosistema global conegut ja sia com un bioma o com una ecoregió.

## Flora

A la tundra boscosa hi creixen principalment els avets, els làrix i els bedolls. En es climes oceànics hi creixen els bedolls i en els climes continentals les coníferes que formen el límit arbori.
Al nord d'Escandinàvia, Islàndia i Grenlàndia la tundra forestal està formada pel bedoll (Betula pubescens subsp. Tortuosa), a l'Europa septentrional i de l'est la pícea siberiana (Picea obovata), més cap a l'est Larix sibirica i Larix gmelinii. A la costa del Pacífic rus Betula ermanii. Amèrica del Nord Picea mariana i Picea glauca com també Betula papyrifera i Populus balsamifera i en zones més continentals s'hi afegeix Larix laricina.
El sotabosc consta principalment d'arbust nans com Salix, Vaccinium, Phyllodoce, Dryas, Arctostaphylos alpinus i Betula nana. També hi són importants les molses i els líquens.

## Fauna

No hi ha mamífers que visquin exclusivament a la tundra forestal. Hi són comuns la llebre àrtica i la llebre, el golut, lemming, rens i caribús, ant, llop, coiote, linx, os bru, guineu, marta i llúdriga.
Entre els ocells de la tundra i la tundra boscosa: ànecs, falcons, oques, corbs comuns, grues, gavina àrtica, gavines i skuas.

## Referències i enllaços externs

* Tree spatial pattern within the forest–tundra ecotone: a comparison of sites across Canada
# Senta Dora

Senta Dora (en francès Sainte-Dode) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 354 | 322 | 285 | 260 | 264 | 238 | 232 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Pierre Ricaud | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 23 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó
# Artasires (noble)

Artasires fou un noble persa nadiu d'Hircània cortesà amb el rei Cambises II de Pèrsia (530-522 aC).
Va ajudar a Darios I de Pèrsia quan va matar Smerdis de Pèrsia i va prendre el poder a l'imperi. L'esmenta Ctèsies. És possible que es tracti de la mateixa persona que fou sàtrapa d'Hircània abans del 550 aC. Vegeu Artasires (sàtrapa).
# Artavardiya (general)

Artavardiya fou un general persa de Darios I el Gran.
Fou enviat amb el seu exèrcit per sufocar la rebel·lió de Vahyazdata, que s'havia declarat com el fill de Cir II el Gran Bardiuya i s'havia aixecat en revolta. Artavadiya el va derrotar el 25 de maig del 521 aC en una batalla a Raxa, a Persis, on s'indica que van morir 6246 rebels i 4464 foren fets presoners, incloent entre aquestes el mateix Vahyazdata. L'esmenta la inscripció de Bishutun o Beishtun.
# Arthur Cecil Pigou

Arthur Cecil Pigou (Ryde, Illa de Wight, 1877-Cambridge, 1959) fou un important economista, estudià a Harrow i es llicencià a Cambridge. Fou seguidor i deixeble d'Alfred Marshall al qual va succeir com a professor d'economia política. Ambdós desenvoluparen els plantejaments de la teoria quantitativa de l'escola clàssica d'Irving Fisher.
Analitza el concepte de benestar econòmic de la comunitat i el volum i la distribució del seu dividend nacional, temàtica que considerava com el nucli central de l'economia. Fou amic de John Maynard Keynes, tot i les seves diferències intel·lectuals.
L'estudi de les causes de l'atur el portà a la publicació de Wealth and Welfare (1912) i d'aquesta obra sorgí Economics of Welfare (1920), amb els quals serà considerat com a creador de l'economia del benestar, i precursor de l'economia ambiental en establir la distinció entre despeses marginals privades i socials, alhora que advocava per la intervenció de l'estat amb subsidis destinats a corregir els desequilibris del mercat i internalitzar les externalitats. Publicà moltes obres, bona part de les quals són desenvolupaments de la seva economia del benestar. També excel·lí en els camps del diner i els imposts. Com a qualificat representant del corrent neoclàssic, fou particularment objecte de l'atac keynesià a la teoria de la desocupació aleshores vigent. La controvèrsia posterior donà lloc al dit "efecte Pigou", que relaciona una reducció del nivell de preus amb l'augment de la despesa.

## Obres

* Robert Browning as a Religious Teacher, 1901.
* Tariffs, 1903.
* Monopoly and Consumers' Surplus, 1904, EJ
* Industrial Peace, 1905.
* Import Duties, 1906.
* Review of the Fifth Edition of Marshall's Principles of Economics, 1907, EJ
* Producers' and Consumers' Surplus, 1910, EJ.
* Wealth and Welfare, 1912.
* Unemployment, 1914.
* The Value of Money, 1917, QJE.
* The Economics of Welfare, 1920.
* Empty Economic Boxes: A reply, 1922, EJ.
* Exchange Value of Legal Tender Money, 1922, a Essays in Applied Economics
* Essays in Applied Economics, 1923.
* Industrial Fluctuations, 1927.
* The Law of Diminishing and Increasing Cost, 1927, EJ.
* A Study in Public Finance, 1928
* An Analysis of Supply, 1928, EJ.
* The Theory of Unemployment, 1933.
* The Economics of Stationary States, 1935.
* Mr. J.M. Keynes's General Theory, 1936, Economica
* Real and Money Wage Rates in Relation to Unemployment, 1937, EJ.
* Money Wages in Relation to Unemployment, 1938, EJ
* Employment and Equilibrium, 1941.
* The Classical Stationary State, 1943, EJ.
* Lapses from Full Employment, 1944.
* Economic Progress in a Stable Environment, 1947, Economica
* The Veil of Money, 1949.
* Keynes's General Theory: A retrospective view, 1951.
* Essays in Economics, 1952.
# Arthur Golding

Arthur Golding (1536-1605) fou un traductor de clàssics del llatí a l'anglès. Les seves obres van contribuir de forma decisiva a apropar la cultura anglosaxona a l'humanisme i van influir en els autors de l'època; per exemple Shakespeare reconeixia l'influx de la seva adaptació de Les Metamorfosis com a inspiració temàtica. Altres traduccions destacades són els escrits de Cèsar i fragments de la Bíblia.
# Arthur Leonard Schawlow

Arthur Leonard Schawlow (Mount Vernon, Nova York, 1921 - Palo Alto, Califòrnia, 1999) fou un físic i professor universitari estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1981.

## Biografia

Va néixer el 5 de maig de 1921 a la ciutat de Mount Vernon, situada a l'estat estatunidenc de Nova York, fill d'un emigrant letó i una emigrant canadenca. El 1924, la seva família es traslladà al Canadà, on estudià física a la Universitat de Toronto. Posteriorment, amplià estudis a la Universitat de Colúmbia i entre 1961 i 1996 fou professor de la Universitat Stanford.

## Recerca científica

Entre 1951 i 1961, treballà als laboratoris Bell de Nova Jersey, desenvolupant treballs sobre l'òptica i investigant sobre la superconductivitat, així com la dualitat màser/làser.
A partir de 1961, desenvolupà en la Universitat Stanford els seus estudis sobre l'espectroscòpia, i amplià la seva recerca en la superconductivitat i la ressonància magnètica nuclear. El 1955 Schawlow, juntament amb Charles Townes, aconseguí desenvolupar l'espectroscopi de microones, i el 1958 es disputà infructuosament la patent del làser amb Gordon Gould.
El 1981, fou guardonat amb el Premi Nobel de Física per la seva contribució al desenvolupament del làser espectroscòpic, premi que compartí amb Nicolaas Bloembergen i Kai Siegbahn.
Arthur Schawlow es morí de leucèmia el 28 d'abril de 1999 a la ciutat de Palo Alto, situada a l'estat de Califòrnia.

## Enllaços externs

* «Arthur Leonard Schawlow» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Articolo 31

Articolo 31 és una coneguda banda de Milà, Itàlia, mesclant hip-hop, funk, pop i formes musicals tradicionals italianes. Ells són uns dels grups més populars dintre del rock/hip hop italià.

## Història

Els membres són el ràper J-Ax (nom real Alessandro Aleotti), i DJ Jad (Vito Luca Perrini); ells van prendre el nom de la llei irlandesa constitucional que garanteix la llibertat d'impremta.
Ells són uns dels primers grups d'hip hop a Itàlia, i van llançar uns dels seus primers discs : Strade di città, el 1993. Després van signar amb Bmg/Ricordi i van començar a mesclar rap amb música pop, obtenint gran èxit i popularitat, però el moviment hip hop els va veure com a traïdors. El seu productor és Franco Godi qui va produir la música per a la sèrie animada Signor Rossi.
L'any 2001 van treballar amb el ràper old school americà Kurtis Blow a l'àlbum "XChé SI!". Al mateix any van fer la pel·lícula Senza filtre.
Amb «Domani smetto» van deixar el món del hip hop per endinsar-se en el que seria el rap i així mesclar el rap amb influències rock/pop a les seves cançons.
En els últims anys J.Ax i DJ Jad han fet enregistraments en solitari, i el 2006 el grup es va declarar en un hiat indefinit.

## Integrants

* J-Ax - veus
* DJ Jad - tocadiscs

## Discografia

| Año | Título | Sello |
| 1993 | Strade di città | Best Sound |
| 1994 | Messa di Vespiri | Best Sound |
| 1996 | Cosi com'è | Best Sound |
| 1998 | Nessuno | Best Sound |
| 2001 | Xché sì! | Best Sound |
| 2002 | Domani smetto | Best Sound |
| 2003 | Italiano Medio | Best Sound |

## Vegeu també

* Música d'Itàlia

## Enllaços externs

* Web oficial
* Web oficial de J Ax
* Web oficial de DJ Jad Arxivat 2010-05-02 a Wayback Machine.
# Artiom Dziuba

Artiom Serguéievitx Dziuba (Moscou, 22 d'agost de 1988). És un jugador professional de futbol rus que juga com a davanter amb el FC Zenit Sant Petersburg i la selecció de Rússia.
Artiom Dziuba amb Rússia - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Rússia – Eurocopa 2016
1 Akinféiev •
2 Xixkin •
3 Smólnikov •
4 Ignaxévitx •
5 Neustädter •
6 A. Berezutski •
7 Iussúpov •
8 Gluixakov •
9 Kokorin •
10 Smólov •
11 Mamàiev •
12 Lodiguin •
13 Golovín •
14 V. Berezutski •
15 Xirókov (c) •
16 Guilherme •
17 Xàtov •
18 Ivanov •
19 Samédov •
20 Torbinski •
21 Sxénnikov •
22 Dziuba •
23 Kombàrov •
Entrenador: Slutski
Selecció de futbol de Rússia – Copa del Món de Futbol de 2018
1 Akinféiev  •
2 Fernandes •
3 Kutépov •
4 Ignaxévitx •
5 Semiónov •
6 Txérixev •
7 Kuziàiev •
8 Gazinski •
9 Dzagóiev •
10 Smólov •
11 Zobnin •
12 Luniov •
13 Kudriaixov •
14 Granat •
15 Al. Mirantxuk •
16 An. Mirantxuk •
17 Golovín •
18 Jirkov •
19 Samédov •
20 Gabúlov •
21 Ierokhin •
22 Dziuba •
23 Smólnikov •
Seleccionador: Txertxéssov
Selecció de futbol de Rússia – Eurocopa 2020
1 Shunin •
2 Fernandes •
3 Diveyev •
4 Karavayev •
5 Semyonov •
6 Txérixev •
7 Ozdoyev •
8 Barinov •
9 Sobolev •
10 Zabolotny •
11 Zobnin •
12 Dyupin •
13 Kudryashov •
14 Dzhikiya •
15 Mirantxuk •
16 Safonov •
17 Golovín •
18 Jirkov •
19 Zhemaletdinov •
20 Ionov •
21 Fomin •
22 Dziuba (c) •
23 Kuzyayev •
24 Yevgenyev •
25 Makarov •
26 Mukhin •
Entrenador: Txertxéssov :
# Artèria arcuada del ronyó

Les artèries arcuades (o artèries arciformes) del ronyó, estan situades en el límit entre el còrtex renal i la medul·la renal. Rep el nom de la seva forma, en anastomosar-se. Procedents de l'artèria interlobular del ronyó, d'elles es desprenen les arterioles interlobel·lars del ronyó.

## Vegeu també

* Llista d'artèries del cos humà
# Arzachena

Arzachena (en gal·lurès Alzachèna i en sard Alzachena) és un municipi italià, situat a la regió de Sardenya i a la província de Sàsser. L'any 2007 tenia 12.241 habitants. Forma part de la Gal·lura i és la capital administrativa de l'àrea turística de la Costa Esmeralda. Limita amb els municipis de Luogosanto, Luras, Olbia, Palau, Sant'Antonio di Gallura i Tempio Pausania.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Stefano Piero Filigheddu | Llista cívica |
# Ascensió

L'Ascensió és una festa cristiana que se celebra quaranta dies (tots dos dies inclosos) després del diumenge de Pasqua; així, sempre cau en dijous, generalment durant el mes de maig. La festa commemora l'Ascensió de Jesús al cel quaranta dies després de la seva resurrecció. El dijous de l'Ascensió és dia festiu a molts països.
Hi ha constància documental de la seva celebració des del segle v però aquests documents afirmen que data del temps dels primers cristians. Al Concili d'Elvira es va debatre la relació amb la Pentecosta, propera en el temps. Després de la missa, era costum beneir els primers fruits en aquest dia esperant una bona collita a l'estiu.
# Aschaffenburg

Aschaffenburg és una ciutat de Baviera, Alemanya que serveix de port sobre el riu Main i forma l'extrem nord-oest del Canal Rin-Main-Danubi. Lluís I de Baviera la va denominar la "Niça bavaresa". Té 68.000 habitants aproximadament.