OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Carlo Romanatti

Carlo Romanatti (Bulgarograsso, Llombardia, 27 d'octubre de 1910 - 12 de febrer de 1975) va ser un ciclista italià, que fou professional entre 1930 i 1946. Durant la seva carrera esportiva va disputar nou edicions del Giro d'Itàlia, amb una dotzena posició final el 1933 com a millor resultat. A la Volta a Catalunya fou setè el 1934. També destaca la segona posició a la Milà-Sanremo de 1936.

## Palmarès

* 1931
** 3r a la Coppa San Geo
* 1933
** 7è a la Volta a Suïssa
* 1934
** 7è a la Volta a Catalunya
** 9è a la Milà-Sanremo
* 1935
** 2n al Tour del Nord-Ouest de Suïssa
** 4t a la Volta a Suïssa
* 1936
** 2n a la Milà-Sanremo
** 3r a la Coppa Bernocchi
** 10è a la Volta a Llombardia
* 1937
** 6è a la Volta a Llombardia

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1930. 24è de la classificació general
* 1933. 12è de la classificació general
* 1934. Abandona (5a etapa)
* 1935. 28è de la classificació general
* 1936. 33è de la classificació general
* 1937. Abandona (3a etapa)
* 1938. 30è de la classificació general
* 1939. 38è de la classificació general
* 1940. No surt (12a etapa)

### Resultats al Tour de França

* 1936. 36è de la classificació general

## Referències

* ↑ «ROMANATTI Carlo». [Consulta: 19 desembre 2024].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Carlo ROMANATTI» (en italià). [Consulta: 19 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Artemisia annua

Artemisia annua és una planta amb flors del gènere Artemísia dins la família de les asteràcies nativa de l'Àsia temperada però naturalitzada arreu del món. En algunes parts de la Xina es menja en amanides.

## Morfologia

Té una sola tija i fa fins a 2 metres d'alt; les seves fulles, alternades de 2,5 a 5 cm de llargada, recorden les de la falguera i fa una olor camforada; les flors són de color groc brillant. És una planta diploide amb un nombre de cromosomes 2n = 18.

## Taxonomia

Aquest tàxon va ser publicat per primer cop l'any 1753 a l'obra Species Plantarum de Carl von Linné. Els següents noms científics són sinònims d'Artemisia annua:
* Artemisia annua f. macrocephala Pamp.
* Artemisia chamomilla C.Winkl.
* Artemisia exilis Fisch. ex DC.
* Artemisia hyrcana Spreng.
* Artemisia plumosa Fisch. ex Besser
* Artemisia stewartii C.B.Clarke
* Artemisia suaveolens Fisch.
* Artemisia wadei Edgew.

## Ús medicinal

S'ha usat per la medicina tradicional xinesa; va caure després en desús i a la dècada de 1970 es va tornar a utilitzar, ja que es va introduir en el Manual xinès de prescripcions per a tractaments d'emergència en infusions contra la febre, però no pas específicament contra la malària. L'any 1971 es va demostrar que l'extracte d'aquesta planta era útil contra la malària, i el 1971 se'n va aïllar la matèria activa, l'artemisinina, la qual es troba als tricomes glandulars d'aquesta planta.
Artemisia annua també té efectes sedants en ratolins de laboratori.

## Galeria

* Artemisia annua
* Artemisia annua: detall de la inflorescència
* Llavors
* Artemisia annua

## Referències

* 1 2 3 «Artemisia annua» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 20 juny 2022].
* ↑ Kreitschitz, A.; J. Vallès «New or rare data on chromosome numbers in several taxa of the genus Artemisia (Asteraceae) in Poland». Folia Geobotanica, 38, 3, setembre 2003, pàg. 333–343. DOI: 10.1007/BF02803203.
* ↑ Rotreklová, O.; P. Bure and V. Grulich «Chromosome numbers for some species of vascular plants from Europe». Biologia, Bratislava, 59, 4, pàg. 425–433. Arxivat de l'original el 2016-03-03 [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ Duke SO, Paul RN «Development and Fine Structure of the Glandular Trichomes of Artemisia annua L.». Int. J Plant Sci., 154, 1, 1993, pàg. 107–18. DOI: 10.1086/297096. JSTOR: 2995610. Ferreira JFS, Janick J «Floral Morphology of Artemisia annua with Special Reference to Trichomes». Int. J Plant Sci., 156, 6, 1995, pàg. 807. DOI: 10.1086/297304.
* ↑ Emadi F, Yassa N, Hadjiakhoondi A, Beyer C, Sharifzadeh M.,"Sedative effects of Iranian Artemisia annua in mice: Possible benzodiazepine receptors involvement." Pharm Biol. 2011 May 10;

## Enllaços externs

* Scientific information about the plant
* Anamed.net Charity that trains people in the Tropics to cultivate Artemisia annua and to use their harvest in the form of tea to treat malaria and other diseases, as practiced in China for centuries.
* Distribution of Artemisinin in Artemisia annua
* Project to improve artemesinin yield at the University of York (UK)
# Pilipos de Siunia

Pilipos o Felip de Siunia, membre de la casa reial de Siunia (però no príncep regnant), fou marzban d'Armènia del 574 al 576.
El 575 va acabar la treva entre Pèrsia i l'Imperi Romà d'Orient i es va reprendre la guerra. El mateix rei persa va assumir la direcció de les operacions a Armènia i va travessar el país per Artaz, Bagrevand, Basean i Karin (Erzurum) des d'on va arribar fins a la Capadòcia, on va incendiar Sebaste (Sivas). Allí va marxar un exèrcit romà d'Orient i el rei es va retirar cap a Melitene. Vardan III Mamikonian, cap dels rebels armenis es va unir a l'exèrcit romà d'Orient. A la plana de Melitene es va lliurar una batalla de dos dies, on els perses foren derrotats i el rei Cosroes va haver de fugir. Cosroes va aconseguir passar per l'Arzanene cap a Pèrsia. A la batalla va morir el Mobadh dels Mobadhs (mag dels mags, màxima figura religiosa del mazdeisme).
El 576 Armènia fou evacuada i vers el 577 fou nomenat nou marzban Tahm-Khusro.
# Imsu

Imsu (accadi: 𒅎𒍮, Im-ZUM) va ser un antic rei d'Assíria. Apareix a la Llista dels reis d'Assíria com el setè «disset reis que vivien en tendes» segons la Crònica Mesopotàmica. Imsu va succeir a Mandaru i va ser succeït per Harsu. No se sap res del seu regnat.

## Referències

* ↑ «The Assyrian king list». Livius.org. [Consulta: 27 octubre 2021].
* ↑ Meissner, Bruno. Reallexikon der Assyriologie vol 6. Berlin: W. de Gruyter, 1990, p. 103. ISBN 3110100517.

## Bibliografia

* Glassner, Jean-Jacques (2004). Mesopotamian Chronicles . Society of Biblical Literature. pàg. 137. ISBN 1589830903.
# Cinelerra

Cinelerra és un programa lliure d'edició i postproducció de vídeo per al sistema operatiu GNU/Linux. També es pot utilitzar com a reproductor d'àudio, i grava tant àudio com vídeo. Té capacitat per a retocar fotografies i permet importar directament fitxers MPEG, IFO, Ogg Theora i RAW.
Cinelerra té moltes característiques per a contingut sense comprimir, processament i producció d'alta resolució, però és poc amigable per als no professionals.
Existeixen dues versions del mateix projecte. La primera, heroinewarrior, correspon al nucli d'iniciadors i s'actualitza 2-3 cops a l'any; la segona, cvs, que vol dir versió comunitària, conté pedaços, connectors i més idiomes, que poden ser incorporats després al projecte mare.

## Història

Heroine Virtual desenvolupa el programa des de 1996. La seva primera versió s'anomenava Broadcast 1.0 i va ser impulsada per Adam Williams, amb la col·laboració de Michael Collins. El 1999 va passar a anomenar-se Broadcast 2000 i a l'agost de 2003 van decidir posar-li el nom de Cinelerra.
A l'abril de 2003, la comunitat d'usuaris i desenvolupadors de Linux va crear una nova branca del programa que van anomenar Cinelerra-CV. Aquesta va permetre més autonomia als usuaris per implementar pedaços i corregir errors. Va tenir continuïtat fins a l'agost de 2015.
El 2016 es va crear una tercera branca del programa amb el nom de Cinelerra-GG. El seus impulsors van ser W.P. Morrow (àlies Good Guy) i Phyllis Smith.

## Característiques

* Creació i edició
* Panoràmica d'imatges fixes
* Amidament de Media
* Pistes il·limitades
* Edició YUV a 16 bits
* Edició amb coma flotant
* Edició de forma lliure
* Firewire, MJPEG, bttv video I/O
* Firewire, OSS, Alsa audio I/O
* Utilització de SMP
* Efectes a temps real
* Quicktime, AVI, MPEG i seqüència d'imatge
* Imatges Open EXR
* Audio Ogg Vorbis
* Video Ogg Theora
* Representació interna de l'àudio amb 64 bits
* Motorització del headroom
* Plugins LADSPA
* Màscares de Bezier
* Seguiment de pistes com una consola real
* Diferents modes d'overlay
* Inversió de vídeo i àudio a temps real

## Notes

* ↑ W.P. Morrow morí en accident de trànsit el novembre del 2020.

## Referències

* ↑ Saulo Bolaños, Cristo «Todo linux: la revista mensual para entusiastas de GNU/LINUX». Cinelerrala: alterantiva libre a Premiere, 28, 2003, pàg. 14-19.
* 1 2 3 «Cinelerra 7.2 Original» (en anglès). videohelp.com. [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ «Secrets of Cinelerra» (en anglès). Adam Williams, 2009. [Consulta: 11 juny 2020].
* 1 2 «The quest for sustainable free/libre non-linear video editors» (en anglès). Libre Graphics World, 14-12-2018. Arxivat de l'original el 2019-08-17. [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ «Cinelerra community forks the video editor» (en anglès). The Linux Foundation, 06-02-2008. [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ «About» (en anglès). Cinelerra-GG. [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ «RIP Bill Morrow» (en anglès). Libre Graphics World. [Consulta: 11 novembre 2020].
* ↑ Lara Carrascal, José Luis. «Editores de Vídeo - Cinelerra» (en castellà). [Consulta: 11 juny 2020].

## Enllaços externs

* (anglès) Cinelerra-CV - La versió comunitària de Cinelerra Arxivat 2005-09-30 a Wayback Machine.
# Duatló

El duatló és una prova multiesportiva, variant del triatló, en què la primera prova d'aquest, natació, se substitueix per una cursa a peu. Així, el duatló es compon d'una cursa a peu de 10 km, una de ciclisme de 40 km, i una altra cursa a peu de 5 km.

## Duatló de muntanya

El duatló de muntanya (o Duatló Cros) és una modalitat esportiva, combinada i de resistència, a la qual l'atleta realitza dues disciplines en tres segments: cursa a peu, ciclisme i cursa a peu.Durant la competició, el cronòmetre no s'atura en cap moment. Els tres segments es disputen de forma alternativa, essent la primera prova a disputar una cursa a peu d'uns sis quilòmetres, seguida d'una transició cap a un recorregut d'uns vint quilòmetres en bicicleta de muntanya i finalitzant amb una nova transició cap a una nova cursa a peu d'uns tres quilòmetres (tot i que, segons la prova, aquestes distàncies poden patir petites variacions). La cursa a peu es realitza per qualsevol tipus de terreny i la prova de ciclisme és tot terreny. El duatló de muntanya, a nivell competitiu és competència de les diferents Federacions de Triatló, essent en el cas de Catalunya, la Federació Catalana de Triatló.

## Referències

* ↑ «Qué es un duatlón». Arxivat de l'original el 2016-07-23. [Consulta: 7 juny 2016].
* 1 2 «International Triathlon Union: Duathlon». ITU. [Consulta: 19 febrer 2009].
* ↑ «Qué es un duatlón». Arxivat de l'original el 2016-07-23. [Consulta: 7 juny 2016].
* ↑ «FEDERACIÓ CATALANA DE TRIATLÓ». FEDERACIÓ CATALANA DE TRIATLÓ. [Consulta: 29 desembre 2022].
# Roure de la Guilla

El Roure de la Guilla (Quercus x cerrioides) és un arbre que es troba a Santa Engràcia (Tremp, el Pallars Jussà), el qual és un dels roures cerrioides de més envergadura de tronc de tot Catalunya.

## Dades descriptives

* Perímetre del tronc a 1,30 m: 4,93 m.
* Perímetre de la base del tronc: 8,03 m.
* Alçada: 21,36 m.
* Amplada de la capçada: 18,74 m.
* Altitud sobre el nivell del mar: 872 m.

## Entorn

S'emplaça en un prat de secà de muntanya mitjana amb xicoira, dent de lleó, plantatge, rogeta i diversos cards en l'estrat herbaci; aranyoner, gavarrera, boix i esbarzer en l'arbustiu, i arç blanc i carrasca, pel que fa a arbres. Quant a animals, es poden observar dues menes de còrvids: el gaig i la gralla.

## Aspecte general

Manifesta un atac generalitzat de banyarriquer d'origen força antic, l'acció agressiva i continuada del qual ha malmès força l'aspecte global del port del roure, sobretot a l'escorça, al tronc i al brancatge. La caiguda, ja fa força anys, de tres enormes braços (o fraccions d'aquests) és segurament deguda a l'impacte dels insectes esmentats. Tot i la presència tan agressiva d'aquest insecte tan perniciós, aquest roure sembla tindre una forta capacitat de resistència per suportar els embats de l'entomofauna.

## Observacions

Prop de la zona, hi ha plantacions recents de vinya provinents del Penedès i l'Anoia. D'aquest fenomen nou, en són responsables grups d'empresa de vitivinicultors que fugen dels efectes del canvi climàtic, que ha fet avançar de manera molt rellevant la recol·lecció de raïm i ha arribat a influir en la bioquímica del raïm.

## Accés

Si ens dirigim des de Tremp cap a Talarn (carretera C-13), poc després de deixar enrere Talarn, trobarem una carretera que es desvia a mà esquerra i que porta al poblet de Santa Engràcia. És un traçat que s'enfila força amunt i ens permet gaudir d'unes excepcionals panoràmiques, sobretot del pantà de Sant Antoni. Quan hem recorregut aproximadament una desena de quilòmetres, un parell de quilòmetres abans d'arribar a Santa Engràcia, al mateix peu de la carretera, a mà esquerra i envoltat de camps, hi trobem el roure. GPS 31T 0325247 4676407.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Boada, Martí; Boada, Arnau, 2011. Arbres remarcables de Catalunya. 100 ombres colossals. Edicions Brau, Figueres. ISBN 9788496905535. Pàgs. 158-159.
# Forn de mufla

Un forn de mufla és un forn utilitzat als laboratoris que té el seu interior un recobriment d'un material refractari que permet repartir la calor uniformement i assolir temperatures elevades, al voltant dels 1.100 °C.
Als laboratoris s'empren per a dur a terme assaigs de fosa, tractaments tèrmics, processos d'incineració, dessecats de precipitats, calcinacions, etc.

## Referències

* ↑ Alegret, S. Diccionari de l'utillatge químic. Institut d'Estudis Catalans, 1977. ISBN 9788472830134.
Equipament de laboratori de química :
# Larbei

Larbei (en francès Larbey) és un municipi francès, situat al departament de les Landes i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 290 | 274 | 259 | 228 | 242 | 236 | 242 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1989- | Michel Dangoumau | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana

## Enllaços externs

* (francès) Larbei, per l'Abat Raphaël Lamaignère
# Rosers

Rosers o Rosés (en francès Rozès) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 156 | 143 | 112 | 108 | 103 | 109 | 123 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1959-1971 | Françis Vic |
| 1971-2008 | Serges Delor |
| 2008- | Michel Vic |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 20 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó
# Torre de los Horcados Rojos

La Torre de los Horcados Rojos o Torre de Jorcaos Rojos (2.503 metres) és una de les muntanyes més significatives del Parc Nacional de Picos d'Europa. S'eleva a la frontera d'Astúries i Cantàbria formant part del Massís Central dels Picos de Europa o Massís de los Urrieles.

## Vegeu també

* Serralada Cantàbrica
# Zona desmilitaritzada

«Zona desmilitaritzada» té aquests significats:
* En terminologia militar: Zona desmilitaritzada (frontera)
** Zona desmilitaritzada de Corea
* En informàtica, abreujat com a DMZ
# El Tossal (els Omells de na Gaia)

El Tossal és una muntanya de 648 metres que es troba al municipi dels Omells de na Gaia, a la comarca catalana de l'Urgell.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 263120001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Trolla (muntanya)

El Trolla és una muntanya de 1.850 msnm, situada a la Serra de Trollheimen, al municipi noruec de Sunndal, al comtat de Møre og Rømsdal. És la muntanya més alta de la serra de Trollheimen. Es troba a uns 10 quilòmetres del nucli de població de Sunndalsøra i al voltant de 3,5 quilòmetres al nord del nucli de Grøa, tots dos pertanyent a Sunndal. La muntanya es compon de diversos pics al llarg de la seva cresta:
* Store Trolla, amb una alçada de 1.850 metres, el pic més alt de tota la serra de Trollheimen
* Nordre Trolla, amb una alçada de 1.800 metres, situada a uns 600 metres al nord-oest del Store Trolla
* Søndre Trolla, amb una alçada de 1.740 metres, que es troba a uns 800 metres al sud-est del Store Trolla
La cresta continua cap al nord fins al pic de Skarfjellet (1.790 metres).

## Referències

* ↑ «Trolla, St. 1850 moh - fakta» (en noruec). Toppomania. Arxivat de l'original el 2015-02-11. [Consulta: 18 febrer 2015].
* ↑ «Trolla» (en noruec). yr.no. Arxivat de l'original el 2015-02-18. [Consulta: 18 febrer 2015].
# Missió d'Observació de les Nacions Unides per a l'Iraq i Kuwait

La Missió d'Observació de les Nacions Unides per a l'Iraq i Kuwait (també coneguda com a UNIKOM per les seves sigles en anglès) va ser una operació internacional de manteniment de la pau desplegada a la zona desmilitaritzada entre l'Iraq i Kuwait entre els anys 1991 i 2003.

## Mandat

La missió va ser establerta amb l'aprovació de la resolució 689 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides del 9 d'abril de 1991. Aquesta resolució, adoptada després de l'expulsió per la força de l'exèrcit iraquià del territori de Kuwait, establia inicialment una missió d'observació desarmada per supervisar la zona desmilitaritzada (d'una profunditat de 10 km a Iraq i de 5 km a Kuwait), impedir violacions frontereres i evitar agressions entre tots dos països després de la Guerra del Golf. Posteriorment, en 1993 i després d'incidents fronterers, el Consell de Seguretat va acordar augmentar el contingent de la UNIKOM i permetre que la missió realitzés accions militars per salvaguardar la zona desmilitaritzada i fer respectar la nova demarcació de la frontera entre l'Iraq i Kuwait. La seva seu era a Umm Qasr i fou acabada el 2003 amb la Resolució 1490.

## Efectius

La UNIKOM va tenir un desplegament màxim autoritzat de 3.645 efectius uniformats, incloent 300 observadors militars, entre 1993 i 1995. En els seus dotze anys d'existència, la UNIKOM va sofrir 18 baixes (13 militars i 5 civils personal de les Nacions Unides).

## Referències

* ↑ «UNIKOM - Mandato». Naciones Unidas. [Consulta: 24 octubre 2011].
* ↑ «UNIKOM - Hechos y cifras». Naciones Unidas. [Consulta: 24 octubre 2011].

## Bibliografia

* Bury, Jan (2003). "The UN Iraq-Kuwait Observation Mission". International Peacekeeping, 10 (2): 71-88.

## Enllaços externs

* (francès) MONUIK
# Uia di Mondrone

La Uia di Mondrone és una muntanya de 2.964 m dels Alps de Lanzo i de l'Alta Moriana dins els Alps de Graies, administrativament situat a la region del Piemont (Itàlia).

## Classificació

Segons la SOIUSA, la classificació de la muntanya és la següent:
* Gran part: Alps occidentals
* Gran sector: Alps del nord-oest
* Secció: Alps de Graies
* Subsecció: Alps de Lanzo i de l'Alta Moriana
* Supergrup: Catena Arnas-Ciamarella
* Grup: Ciamarella-Mondrone
* Subgrup: Cresta del Mondrone
* Codi: I/B-7.I-B.6.b

## Cartografia

* Cartografia ufficiale italiana 1:25.000 e 1:100.000 - Istituto Geografico Militare (IGM) www.pcn.minambiente.it
* Carta dei sentieri e dei rifugi scala 1:50.000 n.2 Valli di Lanzo e Moncenisio, Istituto Geografico Centrale - Torino

## Referències

* ↑ «Uia di Mondrone, Italy» (en anglès). www.peakbagger.com. [Consulta: 22 setembre 2020].
* ↑ Geoportale IGM on www.pcn.minambiente.it
* ↑ Marazzi, Sergio. Priuli & Verlucca. Atlante Orografico delle Alpi. SOIUSA (en italià), 2005.
# Santa Llúcia d'Aravell

Santa Llúcia d'Aravell és una antiga capella romànica del veïnat d'Aravell, en el municipi de Montferrer i Castellbò (Alt Urgell), protegida com a bé cultural d'interès local. Les restes es troben en un bosc a tres quilòmetres a l'oest d'Aravell.

## Descripció

És un edifici molt transformat i en estat totalment ruïnós, que consta d'una sola nau coberta amb volta de canó de perfil rebaixat, de la qual només en resta un fragment proper al mur de llevant. Aquest mur, que tanca l'obertura de l'absis semicircular, és del mateix ample que la nau i devia constituir la capçalera original de l'edifici. El mur sud de la nau, i en menor mesura, el mur nord, presenten evidències d'haver estat reformats. L'única finestra conservada, de doble esqueixada, se situa a la façana sud, prop del mur del presbiteri. A la mateixa façana es troba la porta d'accés, totalment desfeta. L'edifici és construït amb un parament de reble, molt irregular, i lligat amb fang, amb abundants restes d'arrebossat de calç.

## Història

La capella és esmentada en la visita pastoral de 1758 i en el Pla Parroquial del Bisbat d'Urgell de 1904 com a capella -pública- de Santa Llúcia del terme d'Aravell, annexa a l'església parroquial d'Adrall.

## Referències

* 1 2 «Capella de Santa Llúcia d'Aravell». Pla d'ordenació urbanística municipal: Catàleg de béns protegits p. 23-24. Ajuntament de Montferrer i Castellbò. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 8 maig 2012].
# Sixt IV

Sixt IV (Celle Ligure, República de Gènova, 21 de juliol de 1414 - Roma, 12 d'agost de 1484) fou un papa de Roma. Va néixer amb el nom de Francesco della Rovere. Fill de Leonardo della Rovere i Lucchina Monleone va ingressar molt jove a l'Ordre dels Germans Menors Conventuals. Frare franciscà en la seva joventut l'any 1464 fou escollit superior i posteriorment va ser consegrat cardenal.
Successor de Pau II, va ser escollit papa el 9 d'agost de 1471. El seu pontificat va destacar per la construcció de la Capella Sixtina dins el Vaticà, el Pont Sixtí i la fundació del Cor Sixtí, sent així un gran mecenes amb les arts així com de les lletres.
Amb el suport de Ferran I de Nàpols va declarar la guerra a la República de Florència. La presa d'Òtranto pels otomans va causar pànic a Itàlia, i l'any següent, amb la mort de Mehmet II, Sixt IV no va afluixar en els esforços de croada i la ciutat va ser recuperada per l'infant Alfons, duc de Calàbria, i fill de Ferran I de Nàpols, que a continuació va dirigir-se a Albània a donar suport a una revolta, però no va atacar el port d'Avlona i el Papa va acordar amb la República de Venècia treure Ferran del Regne de Nàpols. Va nomenar verus christianae fidei athleta (veritable campió de la fe cristiana) Esteve III de Moldàvia després de la seva victòria decisiva sobre els otomans en la batalla de Vaslui de 1475.
Va fixar la festivitat de Sant Josep el dia 19 de març.
Va morir a Roma el 12 d'agost de 1484 i va ser sepultat a la Basílica de Sant Pere.

## Referències

* ↑ Lauro Martines, April Blood: Florence and the Plot Against the Medici, (Oxford, 2000).
* 1 2 Setton, Kenneth Meyer. A History of the Crusades, Volume VI: The Impact of the Crusades on Europe (en anglès). Univ of Wisconsin Press, 1990, p. 333. ISBN 0299107442. «Setton»
* ↑ Purton, Peter Fraser. A History of the Late Medieval Siege, 1200-1500 (en anglès). Boydell & Brewer, 2010, p. 385. ISBN 1843834499.
* ↑ Pilat, Liviu; Cristea, Ovidiu. The Ottoman Threat and Crusading on the Eastern Border of Christendom during Vaslui (en anglès). Brill, 2006, p. 149.

## Bibliografia

* Setton, Kenneth Meyer. A History of the Crusades, Volume VI: The Impact of the Crusades on Europe (en anglès). Univ of Wisconsin Press, 1990. ISBN 0299107442. «Setton»
# El Puig (Valls)

El Puig és una muntanya de 204 metres que es troba al municipi de Valls, a la comarca de l'Alt Camp.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya