# Waiwai

La llengua waiwai (/ˈwaɪwaɪ/) és una llengua carib parlada al nord-est de Brasil i al sud de Guyana pels Waiwais. Es parla concretament a un poble a la vora del riu Mapuera, a la regió del Pará (Brasil) i a un altre poble que es troba a la vora del riu Jatapu, a la regió del Roraima (Brasil). Tanmateix és parlada a un poble al sud de Guyana, a la vora del riu Essequibo.

## Característiques

El waiwai és una llengua aglutinant amb una morfologia verbal molt complexa. Té una estructura primària SOV (subjecte-objecte-verb), tot i que la sintaxi permet altres estructures com OVS o VOS. L'ordre dels mots no és, per tant, un bon criteri per identificar els subjectes i objectes del verbs.
El cas dels mots i dels sintagmes s'indica amb prefixes al verb. Existeixen dos grans conjunts de prefixes que indiquen cas:
* Els prefixes subjecte
* Els prefixes objecte.
Per exemple: Oyeska okoyi, (1O-mossegar-TP serp) "la serp em va mossegar". En aquest exemple <Oy-> és el prefixe objecte de la primera persona del singular (1O), <-eska> equival al verb mossegar, que ja té afegit el sufixe de temps passat (TP), i <okoyi>, que vol dir serp. L'ordre en aquest cas és, per tant, OVS.

## Fonologia

La llengua waiwai es compon de 6 fonemes vocàlics (/i/, /e/, /î/, /u/, /o/ i /a/) i un total de 14 fonemes consonàntics que s'agrupen en dos grups:
* El grup alveolar-alveopalatal o grup de "consonants tenses". (/t/, /s/, /x/, /c/, /n/, /n̂/, /r/, /ř/ i /y/)
* El grup format per la resta dels fonemes consonàntics o grup de "consonants relaxades". (/k/, /m/, /p/, /v/ i /h/)

## Les llengües caribs i el waiwai

La llengua waiwai forma part de la gran familia de llengües caribs i dintre d'aquest grup pertany al subgrup de llengües parukotoan. A continuació es mostra una taula que relaciona mots bàsics de la llengua amb un gran nombre de llengües que pertanyen a la mateixa família:
| | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües nordcaribs | Llengües sudcaribs | Llengües sudcaribs | Llengües sudcaribs | Llengües sudcaribs | Llengües sudcaribs |
| Català | Waiwai | Akawaio | Arara | Atruahi | Carib | Macuxi | Txikao | Wayana | Yukpa | Bakairi | Carijona | Kaxuiana | Kuikuro | Maquiritari |
| Un | Cheoñe | Teginno | Anane | Awyni | O'win | Tíwing | Nane | Pəkəna | Ükúma | Tokalə | Te'nyi | Tiwin | Aetsi | Toni |
| Dos | Asaki | Azaro | Adak | Typytyna | Oko | Sawkínay | Arak | Hakəne | Kósa | Azagə | Saka'narI | Asakri | Takeko | Akə |
| Tres | Soroau | Osorowo | Adakanane | Takynyna | Oruwa | Selwa | Araknane | əheruwa | Koséra | Azagə tokalə | Se'raurI | Asakri Tiwinero | Tilako | Hedauə |
| Home | Kiri | Warawok | Ugon | Wykyry | Wokyry | Walayzo | Ugwon | əluwa | Küpa | Uguõdo | GurI | To'to | Toto | Sotto |
| Dona | Wosi | Ori | Paumie | Weri | Woryi | Wilé | Petkom | Wəlii | Voré'pa | Pekodo | Werichi | Woresi | Itãõ | Wiri |
| Sol | Kami | Weyu | Titi | Wyi | Weju | Wei | Chichi | Sisi | Vícho | Xixi | Be'i | Esese | Guiti | Chi |
| Lluna | Nuñe | Nuno | Nuna | Nenwe | Nuno | Kapoi | Nuno | Nunuwə | Kúno | Nunə | Nu'na | Nuno | Ngune | Nuna |
| Aigua | Tuna | Tuna | Paru | Syna | Tuna | Tuna | Ga | Tuna | Kúna | Paru | Tu'na | Tuna | Tunga | Tona |

## Referències

* ↑ «Glottolog. Language: Waiwai» (en anglés). [Consulta: 19 febrer 2015].
* 1 2 3 Derbyshire & Pullum, Desmond C. & Geoffrey K.. Handbook of Amazonian Languages, Vol. 4 (en anglés). Berlín: Walter de Gruyter GmbH & Co., 1998, p. 25. ISBN 3-11-014991-5.
* ↑ «Vocabulary Words in the Cariban Language Family» (en anglés). Native Languages of the Americas website. [Consulta: 19 febrer 2015].