OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Garbahaarreey

Garbahaarey o Garbahaarreey (també Garbaharey) és una ciutat de Somàlia, capital de la regió de Gedo, situada en posició central a la regió, a l'est del riu Juba i a l'est (130 km) de la frontera de Kenya. La ciutat disposa d'un aeroport (Codi IATA: GBM) situat al sud-oest de la ciutat.
La ciutat fou escollida pel general Siad Barre, antic president de Somàlia, com a lloc de naixement, per poder ingressar a la policia colonial italiana (Zaptie) on no haguera pogut entrar per haver nascut a l'Ogaden (Etiòpia). Després de la seva mort a Nigèria hi fou enterrat el 1995. La ciutat es troba al peu de la serralada de Gogol.
La població, de majoria marehan, és estimada en 43000 habitants i no augmenta com a altres llocs de la regió per la manca d'activitat agrícola i perquè Beled Hawo, més propera a la frontera, permet portar als fills a les escoles de Kenya. Tot i així la població s'ha doblat entre 1991 i 2007.
La regió fou seu de la milícia del Front Nacional Somali, fidel a Barre, però progressivament se'n va allunyar. El 2001 fou ocupada per una facció amb ajut etíop. i el 2004 va allotjar la conferència de pau de la regió que va establir un model democràtic per a la regió de Gedo.

## Referències

* ↑ http://www.hudsonfla.com/asomalia.htm
# Acció Republicana

Acció Republicana (en castellà Acción Republicana) va ser una agrupació política de caràcter progressista i republicana fundada per Manuel Azaña el 1925 i que es constituí en partit polític el 1930. Els seus principals trets eren l'autonomisme, el compromís amb la reforma agrària i una reforma de l'Exèrcit espanyol. Precisament fou el 1930 quan patí l'escissió de la branca més esquerra, liderada per Marcel·lí Domingo, que acabà fundant el Partit Republicà Radical Socialista (PRRS).
El grup va ser un dels integrants de l'Aliança Republicana, participà en el Pacte de Sant Sebastià per derrocar la Monarquia d'Alfons XIII, i es va implicar en la construcció i consolidació de la Segona República Espanyola. Fou un dels integrants del govern provisional que prengué el poder després de la sortida del país del rei.
A les eleccions generals de 1931 va tenir un resultat de 30 diputats i malgrat la seva poca força parlamentària va ser des del primer moment un dels puntals dels Governs de la Segona República Espanyola fins a 1933, amb la presidència de Manuel Azaña.
La derrota de les esquerres a les eleccions del 1933, en les quals Acció Republicana només otingué 10 escons, el partit es fusionà amb altes grups republicans, com l'Organització Republicana Gallega Autònoma (ORGA) i el Partit Republicà Radical Socialista, el 1934 per constituir Izquierda Republicana sota la direcció d'Azaña.

## Vegeu també

* Acció Republicana de Mallorca
* Jordi Juan Riquer
# Petroica terrestre menuda

La petroica terrestre menuda (Amalocichla incerta) és una espècie d'ocell de la família dels petròicids (Petroicidae) que habita el terra dels boscos de les muntanyes de Nova Guinea. No està en perill.

## Referències

* ↑ «Petroica terrestre menuda». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
* ↑ F. Gill e D. Donsker (a cura di), Family Bernieridae, in IOC World Bird Names (ver 9.2), International Ornithologists’ Union, 2019.
* ↑ «The IUCN Red List of Threatened Species» (en anglès). International Union for Conservation of Nature and Natural Resources. [Consulta: 26 abril 2009].
# Turó de la Guàrdia (el Pont de Suert)

El Turó de la Guàrdia és una muntanya de 1.582,4 metres d'altitud que es troba a la Serra de Sant Gervàs, al límit dels municipis de Tremp, a la comarca catalana del Pallars Jussà i el Pont de Suert, de l'Alta Ribagorça (antic terme de Viu de Llevata). De tota manera, la part del municipi de Tremp que arriba en aquest cim formava part del terme municipal d'Espluga de Serra, que pertanyia també a la comarca de l'Alta Ribagorça. El Turó de la Guàrdia és un dels cims més elevats de la part oriental de la Serra de Sant Gervàs, a la qual pertany.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya
# Assassin's Creed: Bloodlines

Assassin's Creed: Bloodlines és un videojoc desenvolupat per Griptonite Games i distribuït per Ubisoft en exclusiva per a la videoconsola PlayStation Portable. Tracta de les aventures d'Altaïr, que prossegueixen des de l'última vegada que va aparèixer en el volum anterior Assassin's Creed. El videojoc es va llançar el novembre de 2009 i es va publicar en PlayStation Store el 17 de novembre de 2009.

## Enllaços externs

* Web oficial(anglès)
# Larry Poons

Larry Poons és un pintor abstracte nord-americà nascut a Tòquio (Japó) l'any 1937. El 1938 ja estava vivint als Estats Units d'America. Va estudiar del 1955 fins a l'any 1957 al "New England Conservatory of Music" de Boston amb la intenció de convertirse en músic professional, però després de veure l'exposició de ''Barnett Newman a French and Company'' el 1958, va deixar la composició musical i es va inscriure a l'Escola de Belles Arts de Boston. També va estudiar a "l'Art Students League "de Nova York.

## Biografia

Larry Poons va néixer a l'1 d'octubre de l'any 1937 a Tòquio (Japó), i un any després es va mudar a EUA perquè els seus pares eren americans.
1955-57
Va estudiar en el "New England Conservatory of Music".
1958
Deixa d'estudiar al conservatori de música i comença a estudiar al "Boston Museum School of Fine Arts".
En el 1966 en endavant alterna la seva producció entre la música, la pintura i la docència. Destaquem:
Música: Creació de diferents temes principals de pel·lícules i documentals com ara el tema de la pel·lícula "Manual of Arms", o la pel·lícula amb Frank Stella.
Docència: És professor de vàries universitats, entre elles "Broward Community College", "Ted Deer College", "Universitat Tufts" i més universitats d'arreu dels Estats Units d'America.
Pintura: Ha fet vàries exposicions arreu del món, per exemple l'exposició de "Green Gallery", "Galeria Leo Castelli" o ara "Galeria Lawrence Rubin".

## Estil pictòric

L'estil pictòric de Larry Poons és pintura abstracta. Larry Poons ha anat canviant d'estil de pintura al llarg de la seva carrera. Des de finals dels anys seixanta, Larry Poons va mostrar preferència pels colors llampants. Poons va guanyar protagonisme als anys seixanta amb pintures de cercles i ovals, aquestes obres, conegudes com a pintures de dot (punts) es van classificar com a "art OP". En el 1965-66, es va allunyar de "l'art OP" i va anar cap a un estil més abstracte. Molta gent va criticar que Poons deixés de fer obres a l'estil d "art OP".

## Les seves obres

Les obres que més destaquen de Larry Poons són "Cherry Smash", 1963, 56 "x 56" va ser un dels quadres amb més valor econòmic de tots, "Donen", 1977, 111 "x 69 1/2" va ser un dels primers quadres després d'haver canviat d'estil, "The Unknown", 1985, 83 3/4″ x 133″ (detail) aquest quadre va ser famós per la quantitat de pintura que hi conté i per acabar el "Lady From Augusta", 2006, 64 1/2″ x 77″ un dels més famosos per haver sigut venut en una subhasta de Nova York.
# Juan Ramón Ferreira Díaz

Juan Ramón Ferreira Díaz (Hervás, Cáceres, 3 de novembre de 1956 - ibídem, 28 de novembre de 2015) va ser un polític espanyol, del PSOE.
Cursa estudis primaris, i s'especialitza en la branca de fusta a l'Escola de Mestratge Industrial de la localitat. Al setembre de 1978 ingressa a la UGT, i s'afilia al PSOE al novembre d'aquest mateix any. Uns mesos després, al juliol de 1979, entra a formar part del Comitè Local de l'Agrupació Socialista d'Hervás, en el qual roman durant més de dues dècades, primer com a Secretari de Relacions Sindicals, i a partir de 1988 com a Secretari d'Organització. En 1981 no accepta la Secretaria General del Partit a Hervás per ser prèviament Secretari General local de la UGT.
La seva marxa institucional a l'Ajuntament d'Hervás comença en la legislatura de 1983 a 1987, com a Regidor del Partit Socialista Obrer Espanyol. El 30 de juny de 1987, després d'haver encapçalat la candidatura socialista, és triat Alcalde d'Hervás per primera vegada, renova el càrrec en les successives eleccions dels anys 1991, 1995 i 1999, fins a 2003. Entre altres càrrecs institucionals, Juan Ramón Ferreira va ser President de la Mancomunitat de Municipis del Valle del Ambroz, des de la seva constitució en 1992 fins a juny de 1995, i President de l'Agrupació per al Desenvolupament Integral del Valle del Ambroz, des de la seva creació, en 1996, fins a 2002. Com a primer edil d'Hervás va ser fundador de la "Red de Juderías de España-Caminos de Sefarad", de la qual va ser president en 1996.
Així mateix, va ser President de REDES (Red Extremeña de Desarrollo Rural) des de la seva creació, en 1998, fins a maig de 2001, i membre constituent i de la Junta Directiva d'ADESNE (Agrupación de Desarrollo de las Sierras Norte de Extremadura) des de la seva constitució, al març de 2001, fins a maig de 2002. L'agost de 2001 va ser nomenat President de la Gestora Provincial del PSOE, i al desembre d'aquest mateix any va resultar triat Secretari General del partit a la província de Càceres, càrrec pel qual va ser reelegit al juliol de 2004 i en el qual va romandre fins a 2012.
Va ser diputat de l'Assemblea d'Extremadura des de la V Legislatura, presidint durant la V la Comissió de Comerç, Turisme i Transport, i al llarg de la VI les Comissions d'Estatut del Diputat i d'Economia i Treball. El juny de 2007 va ser escollit President de la Cambra autonòmica (VII Legislatura), fins al seu cessament en 2011. Des de llavors va ocupar el lloc de vicepresident segon de l'Assemblea d'Extremadura.

## Càrrecs exercits

* Regidor de l'Ajuntament d'Hervás (1983-2003).
* Alcalde d'Hervás (1987-2003).
* Diputat per Càceres en l'Assemblea d'Extremadura (1999-2015).
* Secretari general del PSOE de Càceres (2001-2012).
* President de l'Assemblea d'Extremadura (2007-2011).
* Vicepresident segon de l'Assemblea d'Extremadura (2011-2015).

## Referències

* 1 2 3 «Fallece Juan Ramón Ferreira». Hoy Extremadura, 28-11-2015.
| Precedit per: Ventura Díaz Gil | Alcalde d'Hervás 1987-2003 | Succeït per: Enrique Ribes Pellicer |
# Gold Coast Titans

Els Gold Coast Titans són un club professional de rugbi a 13 australià amb seu a Gold Coast, Queensland. El club juga a la National Rugby League (NRL).
El club no ha guanyat mai cap campionat.

## Referències

* ↑ http://www.rugbyleagueproject.org/competitions/nrl/finals.html

## Enllaços externs

* (anglès) Web oficial
# Acetobàcter

acetobàcter (Acetobacter) és un gènere de bacteris de l'àcid acètic. Són bacteris aeròbics que oxiden ràpidament alcohols i sucres i acumulen àcids orgànics. Els acetobacteris es caracteritzen per convertir l'alcohol (etanol) en àcid acètic en presència d'oxigen. Els acetobacteris tenen importància comercial, a causa del fet que:
* Són utilitzats en la fabricació del vinagre de poma entre d'altres, ja que converteixen l'etanol en àcid acètic. * Oxiden el sorbitol a sorbosa, que és utilitzada per a obtenir l'àcid ascòrbic (Vitamina C). Però, els acetobacteris poden contaminar de manera natural sucs de fruites i begudes alcohòliques com el vi, la sidra i la cervesa si produeixen massa quantitat d'àcid acètic. Per evitar-ho, el creixement dels acetobacteris es pot aturar utilitzant quantitats moderades de sulfur d'hidrogen en el vi, o bé, eliminant tot l'oxigen del vi quan s'emmagatzema. Els acetobacteris viuen a sobre de material vegetal ric en carbohidrats, com la fuita i els cereals.
* El seu ús també té un paper important en la fermentació per etapes, en què, a diferència de la fermentació backslopping, es combinen bacteris làctics específics amb acetobàcters.
# Picot lleonat

El picot lleonat (Mulleripicus fulvus) és una espècie d'ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita la selva humida de Sulawesi i les illes circumdants. Hi ha dues subespècies, la M. f. fulvus, que es troba al nord de Sulawesi, les illes Lembeh i Manterawu i els arxipèlags de Togian i Banggai ; i M. f. wallacei , que es troba al sud de Sulawesi i les illes Muna i Buton. La segona subespècie rep el nom del col·leccionista i científic Alfred Russel Wallace.

## Referències

* ↑ «The IUCN Red List of Threatened Species» (en anglès). International Union for Conservation of Nature and Natural Resources. [Consulta: 26 abril 2009].
* ↑ Winkler, H. & Christie, D.A. (2017). Ashy Woodpecker (Mulleripicus fulvus). In: del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (eds.). Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona. (retrieved from http://www.hbw.com/node/56334 on 4 March 2017)
# Pala del Teller

La Pala del Teller és una muntanya de 1.889,3 metres d'altitud, que es troba a la Serra de Sant Gervàs —al límit dels municipis de Tremp, a la comarca catalana del Pallars Jussà, i el Pont de Suert, de l'Alta Ribagorça. De tota manera, la part del municipi de Tremp que arriba en aquest cim formava part del terme municipal d'Espluga de Serra, que també pertanyia a la comarca de l'Alta Ribagorça.
La Pala del Teller és el cim més alt de la Serra de Sant Gervàs. Es troba a la part central-occidental de la carena. És a llevant de l'Avedoga d'Adons.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC.

## Referències

* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Associació Catalana de Víctimes d'Organitzacions Terroristes

Associació Catalana de Víctimes d'Organitzacions Terroristes (ACVOT) és una organització creada el 2003 a partir de la delegació catalana de l'Associació de Víctimes del Terrorisme (AVT). El 26 de juny de 2003 es va presentar a l'Aula Magna de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Barcelona. El seu president des de 2009 és José Vargas Rincón.
Destaca per la tasca d'assistència, tan social, com jurídica, econòmica, psicològica etc., a les víctimes del terrorisme residents a Catalunya, i per l'organització d'actes de reivindicació dels drets de les víctimes.
El 2007 va rebre la Creu de Sant Jordi.

## Enllaços externs

* Pàgina de l'ACVOT Arxivat 2007-09-30 a Wayback Machine.
# Hidrohalita

La hidrohalita és un mineral de la classe dels halurs. Rep el seu nom de la seva composició, sent una halita hidratada.

## Característiques

La hidrohalita és un halur, un clorur de sodi hidratat de fórmula química NaCl·2H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic en forma de cristalls allargats, de fins a 1 centímetres, fent intercreixements amb halita. Es fon sota la seva pròpia pressió de vapor a -0.1 °C, convertint-se en halita. Es troba sovint en inclusions fluides. Segons la classificació de Nickel-Strunz, la hidrohalita pertany a «03.BA - Halurs simples, amb H₂O, amb proporció M:X = 1:1 i 2:3».

## Formació i jaciments

Es forma a partir d'aigua de mar o en els sediments del fons dels llacs hipersalins a temperatures properes a la congelació. Sol trobar-se associada a altres minerals com l'halita o el guix. Va ser descoberta l'any 1847 al dipòsit de Rock salt, a Dürrnberg (Hallein, Àustria).

## Referències

* ↑ «Hydrohalite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 6 març 2016].
* 1 2 «Hydrohalite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 6 març 2016].
* ↑ http://webmineral.com/strunz/strunz.php?class=03&subclass=03.B&group=03.BA
# Acfred I de Carcassona

Acfred I de Carcassona (? - 906) fou comte de Carcassona i de Rasès (877 - 906).

## Orígens familiars

Fill segon del comte Oliba I de Carcassona, fou germà d'Oliba II de Carcassona i era net per línia paterna de Bel·ló de Carcassona, cosa que l'emparentava amb el casal de Barcelona, dominant al comtat de Barcelona i Empúries.

## Ascens al tron comtal

El 877 rebé del seu germà gran els comtats de Carcassona i Rasès, continuant així la transferència del comtat iniciada pel seu pare. Oliba II havia tingut dos fills, els quals eren els hereus legítims. Acfred actuà de regent, però realment actuà com a comte titular dels comtats.

## Núpcies i descendents

Es casà amb Adelinda d'Alvèrnia, filla del comte Bernat II d'Alvèrnia, comte d'Autun, Rodés i Alvèrnia, i germana de Guillem I d'Aquitània. D'aquesta unió nasqueren:
* Guillem II d'Aquitània (?-926), duc d'Aquitània
* Acfred I d'Aquitània (?-927), duc d'Aquitània
* Bernat III d'Alvèrnia (?- d 932), comte d'Alvèrnia
A la seva mort fou succeït pel seu nebot, Benció I de Carcassona.

## Vegeu també

* Abadia de Sant Jaume.
# El Far d'Empordà

El Far d'Empordà (o simplement Far) és un municipi i un poble de la comarca de l'Alt Empordà, situat a uns 3 km de la ciutat de Figueres. Es troba al cim d'un petit turó, amb cases agrupades al voltant dels murs enderrocats del vell castell que s'hi aixecava, construït a finals del Segle XIII.
El poble apareix esmentat per primer cop l'any 844. Quan va abolir-se l'Antic Règim Senyorial, a principis del Segle XIX, el terme era senyorejat pel Comte d'Empúries i el Monestir de Sant Pere de Rodes. El centre del poble és l'església de Sant Martí, d'estil romànic tardà, transició al gòtic. L'església té una presència visual prominent.

## Geografia

* Llista de topònims del Far d'Empordà (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Demografia

| Entitat de població | Habitants (2023) |
| el Far d'Empordà | 508 |
| l'Oliva | 104 |
| Font: Idescat ||
| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 26 | - | 18 | 191 | 254 | 399 | 345 | 361 | 306 | 358 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 357 | 365 | 375 | 362 | 438 | 547 | 463 | 413 | 398 | 398 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 402 | 401 | 387 | 397 | 440 | 483 | 524 | 545 | 555 | 563 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 553 | 576 | 602 | 625 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :
L'any 1515 va incorporar l'Oliva, anomenat aleshores com les Olives.

## Llocs d'interès

* Església de Sant Martí del Far
* Casa a la plaça Major
* Molí de la Torre
* Casa al carrer del Centre, 2
* Restaurant les Quadres
* El Mas dels Avalls 42° 14′ 35.83″ N, 3° 0′ 28.10″ E﻿ / ﻿42.2432861°N,3.0078056°E﻿ / 42.2432861; 3.0078056
* Mas Vidal 42° 14′ 22.28″ N, 3° 0′ 0.923″ E﻿ / ﻿42.2395222°N,3.00025639°E﻿ / 42.2395222; 3.00025639
* Mas Soms
* Mas de la Gruta està a 29,5 m.
* El Molí d'en Grau en ruïnes.

## Referències

* ↑ Botet i Sisó, Joaquim. Geografia General de Catalunya. Província de Gerona., 1915-1918, p. 547.
* ↑ Burgueño, Jesús; Gras, M. Mercè. Atles de la Catalunya Senyorial. Els ens locals en el canvi de règim (1800-1860). Barcelona: ICGC, 2014. ISBN 978-84-393-9138-8.
* ↑ «El Far d'Empordà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «El Far d'Empordà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Política Territorial i Obres Públiques, Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 30 de juliol 2011. [Consulta: 8 octubre 2010].
* ↑ «El Far d'Empordà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ http://www.ecomuseu-farinera.org/recursos/Documents/General/tarjeto%20ruta.pdf%5BEnllaç+no+actiu%5D

## Enllaços externs

* El Far d'Empordà - Lloc web oficial
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# Associació Guiatge Valencià

L'Associació Guiatge Valencià és una associació d'agrupaments guies laics del País Valencià. Pertany a la Federació Espanyola de Guiatge. Actualment compta amb un únic agrupament, l'Atzavara (flor de la pitera), situat a Montcada (Horta Nord). El Grup Juvenil Tramuntana - Guies de Bétera, que també formava part de l'associació, es va dissoldre l'any 2006.

## Vegeu també

* Escoltes de Mallorca
* Escoltes Catalans

## Enllaços externs

* Història d'AGV
# Margaret Fell

Margaret Fell o Margaret Fox (1614 – 23 d'abril va ser una de les fundadores de la Societat Religiosa d'Amics. Coneguda popularment com la «mare del quaquerisme» i considerada com una de les principals missioneres i predicadores de la Societat dels Amics, va ser una de les primeres patrocinadores de George Fox i del Moviment dels Amics. Fell realitzava a la seva casa, Swarthmoor Sala, les reunions dels quàquers. Més tard es casaria amb el mateix Fox.

## Referències

* ↑ Spence Manuscripts.Volumen 3, p. 135.

## Bibliografia

* Ross, Isabel. Margaret Fell Mother of Quakerism. 2, 1984.
* Schofield, Mary Anne «"Women's Speaking Justified" The Feminine Quaker Voice, 1662–1797». Tulsa Studies in Women's Literature. Volumen 6, 1987. JSTOR: 464160.
# Achille Van Acker

Honoré Achille Van Acker (Bruges, 8 d'abril 1898 − 10 de juliol de 1975) va ser el 33 Primer Ministre de Bèlgica en quatre gabinets diferents des de 1945 fins al 1958, durant un període total de set anys. Va ser membre de la BSP-PSB - el llavors encara la nacionalitat belga del Partit Socialista. Va ser anomenat Achille Charbon.

## Vida

Van Acker va néixer a Bruges el 8 d'abril de 1898 en una família amb 12 germans. Van Acker només va ser a l'escola fins al seu 10è any. I es va convertir en membre del consell de la ciutat de Bruges el 1926. A l'any següent, els 29 anys, Van Acker va ser elegit a la Cambra belga de Representants del Poble. Durant la Segona Guerra Mundial, Acker va organitzar la Vlaamse der Centrale Illegal Partij.
Després de la Segona Guerra Mundial, Van Acker es va convertir en Primer Ministre de Bèlgica en quatre gabinets diferents (els dos primers de 1945 al 1946) i els va exercir com a ministre de Treball i Serveis Socials, i com a ministre de Salut Pública, i com a ministre de la Mobilitat de Mineria. Des de 1961 fins a 1974 va exercir el càrrec de President de la Cambra de Representants. Va ser nomenat Ministre de l'Interior el 1958.
Els primers tres gabinets dirigits per Van Acker van ser de curta durada a causa de la crisi relativa a Leopold III de Bèlgica en el qual va concentrar el seu control des de 1944 al 1951. Durant el seu quart gabinets, Van Acker va tractar a fons diversos temes socials que el van portar de ser conegut com el pare de la seguretat social belga.
# Can Valldaura Nou

Can Valldaura és una masia situada a prop del Forat del Vent a la zona del Turó de Valldaura (Collserola), al terme municipal de Cerdanyola del Vallès (Vallès Occidental). És situat el jou o coll que comunica Horta amb Cerdanyola. Va ser construïda a mitjan segle xix amb antics elements de l'antic monestir cistercenc de Palau de (Santa Maria de) Valldaura, fundat l'any 1150 i origen de la comunitat de Santes Creus. El monestir i posterior palau reial fou residència ocasional de diferents comtes de Barcelona i reis, com Martí l'Humà, Jaume el Just, Joan I, Alfons III o Pere III.
La masia de can Valldaura fou construïda l'any 1888 per l'industrial fariner Francesc Guardiola. Les pedres per la construcció de la masia van ser aprofitades de les restes del palau reial. El rei Joan II va vendre la propietat a Ferran de Rebolledo. Com a masia va decaure sobretot durant la segona meitat del segle xx. Actualment és la seu de l'Institut d'arquitectura avançada de Catalunya. Ha estat restaurada.
És un edifici aïllat, format per planta baixa, un pis i golfes. Té estructura basilical, amb coberta de teula a dos vessants, a dos nivells. La façana d'accés, orientada a migdia, presenta una estructura simètrica, amb un cos annex a la banda dreta. Les obertures són en general d'arc de mig punt; a la planta baixa i al primer pis n'hi ha tres i, al pis de les golfes, una de sola. El cos de la dreta té obertures d'arc escarser. A la façana de llevant hi ha una galeria-mirador.

## Referències

* 1 2 «Palau reial de Valldaura». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
* ↑ «Can Valldaura, un “FabLab” per investigar l'arquitectura sostenible». patrimoni.gencat, 15-02-2011. [Consulta: 19 febrer 2011].

## Vegeu també

* Llista de monuments de Cerdanyola del Vallès

## Enllaços externs

* Palau reial de Valldaura Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament