OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Capella de Sant Pere de Manyanet

La Capella de Sant Pere de Manyanet és una obra del poble de Manyanet al municipi de Sarroca de Bellera (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici unit a les cases fortificades del poblet i protegit pels seus murs. Dels seus vestigis només podem veure'n la façana, coberta de vegetació, amb una porta d'arc de mig punt i adovellada i a sobre un rosetó fet amb la mateixa pedra. Porta de fusta. A l'interior consta que hi havia un altar.

## Història

Hi havia una inscripció amb la data, de l'any 1700 i escaig, però s'ha perdut (Coba Vidal de Vilella ens ho explica). Cap 1982 va caure.

## Referències

* 1 2 «Capella de Sant Pere de Manyanet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2017].
# Camí del Salamó

El Camí del Salomó és una pista rural del terme municipal de Granera, a la comarca del Moianès.
Està situat en el sector central-meridional del terme. Arrenca d'uns 250 metres al nord de la masia de l'Óssol, del que hi mena, des d'on s'adreça cap al sud per tòrcer de seguida cap al sud-est; travessa el torrent de la Riera i el segueix aigües amunt pel marge dret, fins que troba l'arrencada, cap al nord-est, del Camí de Tantinyà. Tot seguit va a buscar la vall del torrent del Salomó, que remunta el primer tros per la vora esquerra, i més endavant per la dreta. Passa a migdia i dessota del Pla de les Falgueres, i emprèn un tram de forts revolts per anar pujant cap a la carena on es troba la masia del Salomó, on arriba en 2,7 quilòmetres.
# Rupià

Rupià és un municipi de la comarca del Baix Empordà.

## Geografia

* Llista de topònims de Rupià (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).
| Entitat de població | Habitants (2023) |
| Rupià | 243 |
| Sobrevila | 42 |
| la Talaia | 31 |
(Font: Idescat)

## Història

En el terme de Rupià, al puig Montori, s'han localitzat materials d'un poblat indígena, freqüentat fins al segle i. En el paratge de Brancós, al voltant del Mas Llorà, que conserva elements anteriors del segle xvi, s'han trobat abundants restes d'època romana.
En documents de l'any 1128 ja s'hi anomena a en Guerau de Rupià, del llinatge que posseí el domini feudal del lloc. L'església parroquial de Sant Vicenç és d'estil gòtic i renaixentista, encara que ja és esmentada el 1139. Aleshores encara es coneixia amb el nom de Rupinianum o Rupiano (de fet, unes formes llatinitzades de Rupià).
Durant molts segles Rupià va ser un dels llocs de domini del bisbe de Girona. Està documentat que el 5 de desembre de 1268 Guillema de Rupià ven al bisbe Pere de Castellnou, parent seu, els castells de Rupià i Fonolleres pel preu de 34.000 sous barcelonesos.
La presència del bisbe ha deixat la seva empremta al castell, d'estil gòtic civil, de planta rectangular i construït amb carreuada. També en el nom d'alguns dels carrers i places de la població, i a la casa palau gòtica, restaurada i modificada modernament, que estatja la casa del comú.
El 1314 li fou agregat el terme de Parlavà i el 1316 el d'Ultramort, passant a ser al segle xvii el cap d'una batllia del bisbat.
Actualment encara són visibles les restes de les muralles construïdes a la fi del segle xv que encerclaven el nucli del municipi. El portal d'Amunt i el portal d'Avall, les dues úniques vies d'accés al nucli antic, encara testimonien el sistema de defenses que protegia la vila.

## Llocs d'interès

* Castell de Rupià

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1497 | 1515 | 1553 | 1787 | 1887 | 1900 | 1920 | 1950 | 1970 | 2010 | 2023 |
| 56 | 58 | 50 | 415 | 473 | 425 | 418 | 445 | 289 | 243 | 316 |

## Bibliografia

* Max Cahner; Montserrat Sagarra; et al. Gran geografia comarcal de Catalunya. Barcelona : Enciclopèdia catalana, 1982. (Vol.5- L'Alt Empordà, el Baix Empordà) ISBN 9788485194131

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de l'Ajuntament
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# Serra de la Venta

La Serra de la Venta és una serra situada als municipis de Batea i Caseres a la Terra Alta, amb una elevació màxima de 526 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Calcomedusa

Calcomedusa (en grec antic: Χαλκομέδουσα) va ser, segons la mitologia grega, l'esposa d'Arcisi, rei d'Ítaca, i mare de Laertes, el pare d'Odisseu.
El nom de Calcomedusa no es troba a l'Odissea, però es coneix per un escoli del cant XVI d'aquesta obra recollit per Eustaci de Tessalònica al segle xii.

## Referències

* ↑ Bell, Robert E. Women of classical mythology: a biographical dictionary. Oxford: Oxfort University Press, 1993, p. 114. ISBN 9780195079777.
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 308. ISBN 9788496061972.
* ↑ Wissova, Georg. Paulys Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft vol. III , 2. Stuttgard: Metler, 1899, p. 2096.
# Duiquer de Weyns

El duiquer de Weyns (Cephalophus weynsi) és un minúscul duiquer que viu a la República Democràtica del Congo, Uganda i l'oest de Kenya.
Els duiquers de Weyns adults pesen una mitjana de 15 quilograms, amb una alçada a l'espatlla d'uns 43 centímetres. Tenen un pelatge rogenc.
Aquest duiquer viu en selves pluvials de planes i montans.

## Referències

* ↑ Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.
* Wild-about-you.com
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Serra de Cavills

La Serra de Cavills és una serra situada al municipi de Capçanes (Priorat), amb una elevació màxima de 430,6 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí dels Calvaris

El Camí dels Calvaris és una pista rural transitable que recorre part dels termes municipals d'Abella de la Conca i d'Isona i Conca Dellà, a la comarca del Pallars Jussà, a l'antic terme de Sant Romà d'Abella.
Arrenca de l'extrem de llevant del raval de Sant Pere Màrtir del poble de Sant Romà d'Abella, al Camí de Sant Romà d'Abella. Des d'aquest lloc s'adreça cap al sud-est, i en arribar a l'extrem occidental del Clot del Corral trenca cap a llevant. A migdia del Corral del Guàrdia travessa el Camí de les Garrigues, just en el lloc on entra en el terme d'Abella de la Conca. Passa pel sud de lo Calvari, on travessa per sota les esteses de cables de transport elèctric que procedeixen de la Torre de Cabdella, i poc després travessa el Camí Vell d'Isona i tot seguit el barranc del Mas de Mitjà. Recorre així l'extrem meridional de los Plans, i té el seu final a la cruïlla de la carretera L-511 amb la Carretera d'Abella de la Conca, al nord-est de Cal Codó.

## Etimologia

Aquest camí rep el nom de Camí dels Calvaris perquè travessa dos indrets anomenats lo Calvari, un a cadascun dels dos termes municipals que trepitja.

## Enllaços externs

* El Camí dels Calvaris en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Viver i Serrateix

Viver i Serrateix és un municipi de la comarca del Berguedà. Està format pels pobles de Viver, Serrateix i Sant Joan de Montdarn.
La primera referència històrica escrita que es té, és de Viver i data de l'any 910 quan el rei franc Lluís, el Piadós, manà construir-hi unes fortificacions per a lluitar contra els àrabs.
El municipi pertany a la diòcesi del bisbat de Solsona.
El dia 1 de juny de 1999, la Generalitat de Catalunya va declarar el Monestir de Santa Maria de Serrateix “Bé cultural d´interès nacional, en la categoria de monument històric” (DOGC nº 2923 del 5 de juliol de 1999).

## Geografia

| Entitat de població | Habitants (2023) |
| Serrateix | 78 |
| Viver | 72 |
| Sant Joan de Montdarn | 23 |
(Font: Idescat)
* Llista de topònims de Viver i Serrateix (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 11 | 20 | 35 | 188 | 223 | 833 | 729 | 474 | 479 | 487 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 490 | 669 | 677 | 622 | 552 | 538 | 235 | 216 | 212 | 212 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 191 | 184 | 188 | 194 | 195 | 194 | 193 | 188 | 178 | 174 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 162 | 164 | 172 | 166 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Llocs d'interès

* Roques Ratllades
* Castell de Viver
* Monestir de Santa Maria de Serrateix
* Roques de Codinacs

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Berguedà

## Referències

* Max Cahner; Montserrat Sagarra; et al. Gran geografia comarcal de Catalunya. Barcelona : Enciclopèdia catalana, 1982. (Vol.2 - El Bagès, el Berguedà, el Solsonès) ISBN 9788485194131
* 1 2 3 «Municipi». [Consulta: 4 setembre 2022].
* 1 2 «Viver». [Consulta: 4 setembre 2022].
* ↑ «Serrateix». [Consulta: 4 setembre 2022].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial de l'ajuntament
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# La Carrerada

La Carrerada és una serra situada al municipi de Poboleda a la comarca del Priorat, amb una elevació màxima de 746 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aristòmac

Aristòmac és el nom dels següents personatges:
* Aristòmac (heràclida), un dels descendents d'Hèracles
* Aristòmac I d'Argos, tirà d'Argos
* Aristòmac II d'Argos,tirà d'Argos
* Aristòmac, escriptor grec
* Aristòmac, escultor grec
# Bursaki

Bursaki - Бурсаки (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Txelbas, a 11 km al nord-est de Kanevskaia i a 118 km al nord de Krasnodar. Pertany a l'stanitsa de Kanevskaia.
# Gàlag de Thomas

El gàlag de Thomas (Galagoides thomasi) és una espècie de primat de la família dels galàgids. Aquest tàxon fou anomenat en honor de l'eminent mastòleg britànic Oldfield Thomas.
Es troba a Angola, Burundi, el Camerun, la República Democràtica del Congo, Guinea Equatorial, el Gabon, Kenya, Malawi, Nigèria, Ruanda, Tanzània i Uganda.

## Referències

* ↑ Entrada «Galagoides thomasi» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 410-411. ISBN 978-0801893049.
* ↑ Bearder, S. Galagoides thomasi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 1 gener 2009. (anglès)
# Serra de Bassiets

La Serra de Bassiets és una serra situada al municipi d'Alins a la comarca del (Pallars Sobirà), amb una elevació màxima de 2.763 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Maria Teresa Moret Oliver

Maria Teresa Moret Oliver (Mequinensa, 1974) és lingüista i doctora en Filologia Hispànica. La seva tesi doctoral, Documentació notarial aragonesa de l'segle XIV escrita en català. Edició i estudi grafemàtic, va estar la primera redactada i defensada en llengua catalana a la Universitat de Saragossa (2010). Des de setembre de 2005 és professora de l'Àrea de Filologia Catalana al Departament de Lingüística General i Hispànica de la Universitat de Saragossa. També es professora de català a l'Escola Oficial d'Idiomes d'Alcanyís.
Forma part del Grup d'Investigació del Català a Aragó (GRICAR) i del grup PSYLEX de la Universitat de Saragossa. Actualment està realitzant diversos treballs relacionats amb la documentació aragonesa redactada en llengua catalana. A més, és col·laboradora habitual de la revista Temps de Franja.
Les seves investigacions se centren en l'estudi de la llengua catalana a Aragó, tant des d'una perspectiva sincrònica com diacrònica. El 2021 fou nomenada membre de l'Acadèmia Aragonesa de la Llengua.

## Referències

* ↑ «Una Mequinensana, Maite Moret Oliver va llegir la primera tesi en català a la Universitat de Saragossa.». [Consulta: 23 agost 2021].
* ↑ «Maria Teresa Moret». Universitat de Saragossa. Arxivat de l'original el 2021-10-06. [Consulta: 23 agost 2021].
* ↑ «El repte d'investigar sobre la Franja d'Aragó». Institució de les Lletres Catalanes, 2016. [Consulta: 23 agost 2021].
* ↑ Mequinensadigital. «LA FILÓLOGA MEQUINENZANA MAITE MORET NOMBRADA MIEMBRO DE LA ACADEMIA ARAGONESA DE LA LENGUA» (en castellà), 29-07-2021. [Consulta: 23 agost 2021].

## Enllaços externs

* Maria Teresa Moret a la Universitat de Saragossa
# Camí dels Planells

El Camí dels Planells és un camí tortuós dels termes municipals d'Isona i Conca Dellà (antic terme d'Orcau) i d'Abella de la Conca, tot dins de la comarca del Pallars Jussà.
Arrenca del Camí de la Serra, en terme municipal d'Isona i Conca Dellà, i s'adreça sempre cap a llevant, entrant de seguida en el terme d'Abella de la Conca per la Viella. Passa al sud de les Costes, i arriba als Planells just en trobar el Camí de Carreu. Passa pel sud de Casa Xinco, i arriba a Cal Xinco Vell, on acaba. La major part pertany a la partida de les Vielles.

## Etimologia

Pren el nom de los Planells, zona que enllaça tant amb Abella de la Conca com amb Basturs i Sant Romà d'Abella.

## Enllaços externs

* El Camí dels Planells en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Banyadors

La Serra de Banyadors és una serra situada al municipi d'Albanyà a la comarca de l'Alt Empordà, amb una elevació màxima de 1.133 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Evan Klamer

Evan Martin Klamer (Copenhaguen, 15 de gener de 1923 - Lundtofte, Lyngby-Taarbæk, 28 d'abril de 1978) va ser un ciclista danès, que fou professional entre 1949 i 1959. Va destacar sobretot amb el ciclisme en pista, on va aconseguir 3 victòries en curses de sis dies. Va participar en els Jocs Olímpics de 1948 en la modalitat de tàndem amb Hans Andresen.

## Palmarès

* 1955
** 1r als Sis dies de Copenhaguen (amb Kay Werner Nielsen)
** 1r als Sis dies d'Aarhus (amb Kay Werner Nielsen)
* 1956
** 1r als Sis dies de Frankfurt (amb Kay Werner Nielsen)

## Referències

* ↑ «KLAMER Evan Martin». [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Evan Klamer». [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Olympedia – Evan Klamer». [Consulta: 16 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Busan IPark FC

El Busan IPark FC és un club de futbol sud-coreà de la ciutat de Busan.

## Història

El club va ser fundat el 1983 a la ciutat de Busan per la corporació Daewoo amb el nom de Daewoo FC. Aquest mateix anys esdevingué professional. El 1984 adoptà el nom Daewoo Royals. El 1995 s'anomenà Busan Daewoo Royals. A finals dels 90 l'empresa Daewoo patí dificultats econòmiques i el 1999 el club fou adquirit per I'Park, una divisió de Hyundai, adoptant el nom Busan I'cons. El 2005 adoptà el nom Busan I'Park. El 2012 adoptà el nom Busan IPark.
Evolució del nom:
* 1979–80 Saehan Motors FC
* 1980–83 Daewoo FC
* 1984–95 Daewoo Royals
* 1996–99 Pusan Daewoo Royals
* 2000-02 Pusan i.cons
* 2002–04 Busan I'Cons
* 2005–11 Busan I'Park
* 2012–present Busan IPark

## Palmarès
### Internacionals

* Lliga de Campions de l'AFC
** 1986
* Copa afro-asiàtica de futbol
** 1986

### Nacionals

* Lliga sud-coreana de futbol
** 1984, 1987, 1991, 1997
* Copa sud-coreana de futbol
** 2004
* Copa de la Lliga sud-coreana de futbol
** 1997 (Copa Adidas), 1997s, 1998s
* Campionat sud-coreà de futbol
** 1989, 1990
* Copa President sud-coreana de futbol
** 1981

## Futbolistes destacats

* Rubén Bernuncio (1994)
* Saša Drakulić (1995-1998)
* Dževad Turković (1996-2001)
* Andy Cooke (2003-2005)
* Jamie Cureton (2003-2004)
* Chris Marsden (2004)
* Radivoje Manic (1996-2002)
* Zoran Urumov (1999-2003)
* Denis Laktionov (2005)
* Popo (2005-2006)

## Entrenadors

A final de la temporada 2007
| Nom | Inici | Fi | Victòries | Empats | Derrotes |
| Jang Woon-Soo | 1983 | 1983 | 6 | 7 | 3 |
| Jo Yoon-Ohk | 1984 | 1984 | 17 | 6 | 5 |
| Jang Woon-Soo | 1985 | 1986 | 26 | 11 | 20 |
| Lee Cha-Man | 1987 | 1989 | 38 | 33 | 25 |
| Frank Engel | 1990 | 1990 | 12 | 11 | 7 |
| Bertalan Bicskei | 1990 | 1991 | 17 | 18 | 5 |
| Lee Cha-Man | 1992 | 1992 | 3 | 8 | 5 |
| Cho Kwang-Rae (Temporal) | 1992 | 1994 | 7 | 6 | 11 |
| Cho Kwang-Rae | 1992 | 1994 | 12 | 26 | 9 |
| Jung Hae-Won (Temporal) | 1994 | 1994 | 1 | 1 | 7 |
| Kim Hee-Tae | 1994 | 1995 | 11 | 6 | 13 |
| Shin Woo-Sung (Temporal) | 1995 | 1995 | 4 | 2 | 8 |
| Dragoslav Sekularac | 1996 | 1996 | 7 | 6 | 10 |
| Kim Tae-Soo (Temporal) | 1996 | 1996 | 5 | 6 | 6 |
| Lee Cha-Man | 1996 | 1999 | 45 | 21 | 31 |
| Shin Yoon-Ki (Temporal) | 1999 | 1999 | 6 | 3 | 8 |
| Chang Woe-Ryong (Temporal) | 1999 | 1999 | 8 | 0 | 5 |
| Kim Tae-Soo (Temporal) | 2000 | 2000 | 0 | 0 | 0 |
| Kim Ho-Gon | 2000 | 2002 | 37 | 31 | 38 |
| Park Kyung-Hoon (Temporal) | 2002 | 2002 | 0 | 0 | 4 |
| Ian Porterfield | 2002 | 2006 | 30 | 40 | 53 |
| Kim Pan-Gon (Temporal) | 2006 | 2006 | 8 | 3 | 9 |
| Andy Egli | 2006 | 2007 | 9 | 12 | 15 |
| Kim Pan-Gon (Temporal) | 2007 | 2007 | 0 | 0 | 0 |
| Park Seong-Hwa | 2007 | 2007 | 1 | 0 | 0 |
| Kim Pan-Gon (Temporal) | 2007 | 2007 | 2 | 5 | 7 |
| Hwang Sun-Hong (Actual) | 2007 | | 5 | 7 | 14 |

## Enllaços externs

* (coreà) Web oficial
* (coreà) Web de seguidors: P.O.P. (Pride Of Pusan)
* (anglès) Busan I'Park a ROKfootball.com Arxivat 2008-07-03 a Wayback Machine.
# Glauconycteris curryae

Glauconycteris curryae és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Viu al Camerun i la República Democràtica del Congo. El seu hàbitat natural són els boscos humits tropicals de plana i els boscos d'aiguamoll. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie. El nom específic curryae és en honor de la col·leccionista canadenca Noreen Curry, que patrocinà dues expedicions quiropterològiques a Àfrica a la dècada del 1970.

## Referències

* ↑ Schlitter, D. Glauconycteris curryae. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 26 maig 2014.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 93. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Serrall del Mig

El Serrall del Mig és una serra situada al municipi de Cornudella de Montsant a la comarca del Priorat, amb una elevació màxima de 776 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Can't Repeat

«Can't Repeat» és el vint-i-unè senzill de la banda californiana The Offspring, el primer i únic senzill extret de la seva compilació de grans èxits Greatest Hits. Es tracta de l'única cançó original inclosa en aquesta compilació a excepció de la cançó oculta «Next to You», i fou llançada el 20 de juny de 2005.
Es van editar dos videoclips per aquesta cançó, un amb la banda tocant en una habitació abandonada i que fou emès per televisió, i posteriorment una versió alternativa amb actors mirant fotografies i records que reflectia el tema de la cançó però que no fou molt poc emès. Fou el segon i darrer videoclip on es pot veure Atom Willard en la bateria. El primer videoclip fou inclòs en la compilació Complete Music Video Collection (2005).

## Enllaços externs

* Can't Repeat a Discogs (anglès)
# Serra de la Quella

La Serra de la Quella és una serra situada als municipis de Terrades i Sant Llorenç de la Muga a la comarca de l'Alt Empordà, amb una elevació màxima de 415 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# David Milne-Home

David Milne-Home FRSE (nascut com David Milne, 1805, Inveresk, East Lothian - 1890, Milne-Graden) va ser un advocat, geòleg i meteoròleg escocès.
Milne va ser el junior defence counsel per al notori robador de tombes William Burke, i més tard serví com Advocate-Depute per a la Corona (Crown Office).
Milne i la seva esposa Jean Home (m. 1832) adoptaren el famós nom Home, quan ells heretaren les finques Wedderburn, Billie i Paxton el 1852.
Actualment se'l recorda pel seu treball sobre els terratrèmols. Com a secretari de la British Association of the Advancement of Science Earthquakes Committee des de 1840 fins a 1845, publicà extensos informes sobre els eixams de terratrèmols a Comrie, Perthshire
Va ser Milne qui encunya el terme "sismòmetre" el 1841, per a descriure un instrument dissenyat per James David Forbes.

## Referències

* ↑ «David Milne-Home». Gazetteer for Scotland. [Consulta: 2 setembre 2010].
* ↑ Roy, Marjory «David Milne-Home - a biographical sketch with notes on his geological work». The Edinburgh Geologist. Edinburgh Geological Society, 34, Spring 2000.
* ↑ Milne, D. 1842-4. Notices of earthquake-shocks felt in Great Britain, and especially in Scotland, with inferences suggested by these notices as to the causes of the shocks. Edinburgh New Philosophical Journal, Vol. 31, 32, 33, 34, 35, 36, 92-122, 106-127, 372-388, 185-107, 137-160, 172-186, 362-377.
* ↑ Ben-Menahem, A. Historical Encyclopedia of Natural and Mathematical Sciences, Volume 1. Springer, 2009, p. 2657. ISBN 9783540688310 [Consulta: 28 agost 2012].
# Buscemi

Buscemi (sicilià Buscemi) és un municipi italià, dins de la província de Siracusa. L'any 2009 tenia 1.150 habitants. Limita amb els municipis de Buccheri, Cassaro, Ferla, Giarratana (RG), Modica (RG) i Palazzolo Acreide.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Giuseppe Giansiracusa | Llista cívica |

## Galeria d'imatges

* Església mare
* I tri funtani
* Església Sant'Antonio da Padova
# Lophuromys dudui

Lophuromys dudui és un rosegador del gènere Lophuromys que viu al nord-est de la República Democràtica del Congo, des de Kisangani fins a les muntanyes de l'est i des de Garamba, Blukwa i Djugu fins a Irangi. Aquesta espècie pertany al subgènere Lophuromys i està relacionada amb L. aquilus. L. dudui és un Lophuromys clapat de cua curta i es pot reconèixer pel crani i els queixals petits i per les orelles i potes posteriors curtes.

## Bibliografia

* Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.
# Sèrra d'Arenho

La sèrra d'Arenho, serra d'Arenyo o serra d'Arenho és una serra situada als municipis de Naut Aran i Vielha e Mijaran a la Vall d'Aran, amb una elevació màxima de 2.438 metres.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «Sèrra d'Arenho». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya