OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llum en estat comprimit

En física quàntica, la llum es troba en un estat comprimit si la seva intensitat de camp elèctric Ԑ durant algunes fases $\vartheta$ té una incertesa quàntica més petita que la d'un estat coherent. El terme esprémer es refereix així a una incertesa quàntica reduïda. Per obeir la relació d'incertesa de Heisenberg, un estat comprimit també ha de tenir fases en les quals la incertesa del camp elèctric és anti-comprimit, és a dir, més gran que la d'un estat coherent. Des del 2019, els observatoris d'ones gravitacionals LIGO i Virgo utilitzen llum làser comprimida, que ha augmentat significativament la taxa d'esdeveniments d'ones gravitacionals observades.
Una magnitud física oscil·lant no pot tenir valors definits amb precisió en totes les fases de l'oscil·lació. Això és cert per als camps elèctrics i magnètics d'una ona electromagnètica, així com per a qualsevol altra ona o oscil·lació (vegeu la figura de la dreta). Aquest fet es pot observar en experiments i està descrit per la teoria quàntica. Per a les ones electromagnètiques normalment només es considera el camp elèctric, perquè és el que interacciona principalment amb la matèria.
La figura 1. mostra cinc estats quàntics diferents en què podria estar una ona monocromàtica. La diferència dels cinc estats quàntics ve donada per diferents excitacions de camp elèctric i per diferents distribucions de la incertesa quàntica al llarg de la fase $\vartheta$. Per a un estat coherent desplaçat, el valor esperat (mitjana) del camp elèctric mostra una oscil·lació, amb una incertesa independent de la fase (a). També els estats de fase - (b) i d'amplitud (c) mostren una oscil·lació del camp elèctric mitjà, però aquí la incertesa depèn de la fase i s'aprima per a algunes fases. L'estat de buit (d) és un estat coherent especial i no està comprimit. Té un camp elèctric mitjà zero per a totes les fases i una incertesa independent de la fase. Té una energia zero de mitjana, és a dir, zero fotons, i és l'estat fonamental de l'ona monocromàtica que considerem. Finalment, un estat de buit comprimit també té un camp elèctric mitjà zero, però una incertesa depenent de la fase (e).

## Referències

* ↑ Walls, D. F. (en anglès) Nature, 306, 5939, 1983, pàg. 141–146. Bibcode: 1983Natur.306..141W. DOI: 10.1038/306141a0. ISSN: 1476-4687.
* ↑ Tse, M.; Yu, Haocun; Kijbunchoo, N.; Fernandez-Galiana, A.; Dupej, P. Physical Review Letters, 123, 23, 05-12-2019, pàg. 231107. Bibcode: 2019PhRvL.123w1107T. DOI: 10.1103/physrevlett.123.231107. ISSN: 0031-9007. PMID: 31868462 [Consulta: free].
* ↑ Acernese, F.; Agathos, M.; Aiello, L.; Allocca, A.; Amato, A. Physical Review Letters, 123, 23, 05-12-2019, pàg. 231108. Bibcode: 2019PhRvL.123w1108A. DOI: 10.1103/physrevlett.123.231108. ISSN: 0031-9007. PMID: 31868444 [Consulta: free].
* ↑ Abbott, R. Physical Review X, 11, 2, 2021, pàg. 021053. arXiv: 2010.14527. Bibcode: 2021PhRvX..11b1053A. DOI: 10.1103/PhysRevX.11.021053.
* ↑ Paschotta, Dr Rüdiger. «Squeezed States of Light» (en anglès). https://www.rp-photonics.com.+[Consulta: 24 novembre 2022].
# Jalia Dewani

Jalia Dewani (o Jalia Devani) fou un petit estat tributari protegit del districte de Halar, al Kathiawar, província de Gujarat, presidència de Bombai, format per 10 pobles i un únic tributari. Els ingressos s'estimaven en 1300 lliures i se'n pagaven 118 al Gaikwar de Baroda i 37 al nawab de Junagarh. La superfície era de 93 km² i la població de 2-688 habitants (1921). La dinastia governant era dels jadeja i els seus thakurs eren considerats sobirans de cinquena classe.
L'estat va sorgir com a segregació del principat del Dhrol, sent fundat per Ravaji, fill de Bamanioji, descendent (segona generació) d'Hardholji, al que fou concedit en feu el 1612, constituït per 12 pobles. El nom Dewani o Devani deriva de Devaji, el cinque thakur. La successió es regia per primogenitura. Es va fusionar a Saurashtra el 1948.

## Llista de thakurs

* 1. Thakur Saheb RAVAJI BAMANIOJI 1612-?
* 2. Thakur Saheb DUNGERJI RAVAJI
* 3. Thakur Saheb KAYAJI DUNGERJI I
* 4. Thakur Saheb RANMALJI KAYAJI I
* 5. Thakur Saheb DEVAJI RANMALJI
* 6. Thakur Saheb KAYAJI DEVAJI II
* 7. Thakur Saheb RANMALJI KAYAJI II
* 8. Thakur Saheb MODJI RANMALJI
* 9. Thakur Saheb JASAJI MODJI
* 10. Thakur Saheb KAYAJI JASAJI III
* 11. Thakur Saheb HALAJI KAYAJI ?-1868
* 12. Thakur Saheb MANSINHJI HALAJI, 31 de desembre de 1868- ?
* 13. Thakur Saheb SURSINHJI MANSINHJI
* 14. Thakur Saheb BHOJRAJJI SURSINHJI ?-1919
* 15. Thakur Saheb MOHABATSINHJI BHOJRAJJI, 26 d'octubre de 1919-?
* 16. Thakur Saheb JAYENDRASINHJI MOHABATSINHJI

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Genealogia
# Cantó de Grassa Sud

El cantó de Grassa Sud és un cantó francès del departament dels Alps Marítims, situat al districte de Grassa. Té 2 municipis i part del de Grassa.

## Municipis

* Grassa
* Pegomaç
* Auribèu de Sianha

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1986 | Hervé de Fontmichel | UDF |
| 1986-1998 | Jean-Pierre Leleux | UDF |
| 1998- | Jean-Raymond Vinciguerra | Les Verts |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| - | - | - | - | - | 28.891 | 30.783 |
# Roca Aïllada

La Roca Aïllada és una muntanya de 31 metres que es troba al municipi de Palau de Santa Eulàlia, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de Solers

El Turó de Solers és una muntanya de 672 metres que es troba entre els municipis de Bassella, a la comarca de l'Alt Urgell i de Tiurana, a la comarca catalana de la Noguera. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 267098001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pithoria

Pithoria fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Sagar o Saugor a les Províncies Centrals, a uns 30 km al nord-oest de Sagar amb 132 km² format per 26 pobles. El 1818 quan Saugor fou adquirida pels britànics del peshwa maratha, un jove príncep de deu anys, Rao Ramchandra Rao, dominava Deori i Panch Mahal; el 1819 Panch Mahal fou transferit a Sindhia de Gwalior i en compensació la mare de Rao i regent va rebre una pensió de 125 lliures mensuals; a la mort de la rani Reo Ramchandra va demanar als britànics l'assignació d'un territori en lloc de la pensió; la petició fou acceptada i se li va donar Pithoria amb 18 pobles, però com que es va comprovar que els ingressos no igualaven la pensió, s'hi van afegir 7 pobles més. La capital Pithoria estava situada a 24° 04′ N, 78° 38′ E﻿ / ﻿24.067°N,78.633°E﻿ / 24.067; 78.633 i té un fort construït vers 1750 per Umrao Singh, un rajput que governava la població en feu de Govind Pandit, governador maratha de Saugor.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Jamkhandi

Jamkhandi fou un estat tributari protegit de l'Índia a l'agència de Kolhapur i Sud del País Maratha, presidència de Bombai, amb una superfície de 1357 km² i població el 1881 de 83.917 persones (102.346 deu anys abans) i el 1901 de 105.357 persones. L'estat estava format per 8 ciutats (6 municipalitats) i 79 pobles, i amb un 87% d'hindús i 10% de musulmans. La capital era Jamkhandi (ciutat), municipalitat amb 13.029 habitants el 1901 (12.492 el 1872, i 10.409 el 1881) on es feia una fira anual dedicada al deu Uma Rameshwar que durava sis dies.
L'estat fou concedit pel peshwa maratha (vers 1722) a un membre de la família Patvardhan (bramans de casta i sardars o nobles de primera classe) que va patir algunes divisions, i el 1808 (efectiu el 1811) fou dividit en dos porcions: Tasgaon i Jamkhandi. Tasgaon va passar als britànics per lapse (extinció de la línia sense hereu directe) el 1848. Va rebre posteriorment un sanad permetent l'adopció; la successió segueix la norma de la primogenitura. El seu exèrcit el 1900 era de 43 cavallers i 214 infants però uns anys abans era de 852 infants i 57 cavallers. Pagava un tribut al govern britànic de 20.516 rúpies i els ingressos eren propers als 5 lakhs. El 1918 va obtenir salutació de 9 canonades.

## Llista de governants

* Har Bhat Patwardhan 1733-1750
* Balam Bhat Patwardhan
* Raghunath Bhat Patwardhan
* Bramhibhoot Harbhat Buva Patwardhan
* Shrimant TRIMBAKRAO I APPASAHEB PATWARDHAN, branca de Kurundwad.
* Sardar Govind Hari Patwardhan, branca de Miraj (1801 reanomenada Sangli)

### Branca de Jamkhandi

* Shrimant GOPAL RAO RAMCHANDRA RAO PATWARDHAN 1811-1840
* Shrimant RAMCHANDRA RAO GOPAL RAO (APPA SAHIB) PATWARDHAN 1840-1897 (adoptat 18 de novembre de 1840, reconegut el 7 de gener de 1853) (+ 12 de gener de 1897)
* Sir Shrimant PARASHURAM RAO RAMCHANDRA RAO I (DHAJISAHEB) PATWARDHAN, 1897-1924 (proclamat 4 de juny de 1903, + 25 de febrer de 1924
* Raja Saheb Shrimanta SHANKARRAO PARASHURAMRAO (APPASAHEB) PATWARDHAN (fill) 1924-1947 (+ 22 d'agost de 1947)
* Raja Saheb Shrimant PARSHURAM RAO II PATWARDHAN (fill) 1947-1952, va accedir a l'Índia el 19 de febrer de 1948 (+ 18 de desembre de 1953).

## Referències

* Genealogia Arxivat 2010-08-19 a Wayback Machine.
# Cantó de Levenç

El cantó de Levenç és un cantó francès del departament dels Alps Marítims, situat al districte de Niça. Té 9 municipis i el cap és Levenç.

## Municipis

* Aspremont
* Castanhiers
* Colomars
* Duranús
* Levenç
* La Roqueta de Var
* Sant Blai
* Sant Martin de Var
* Torreta de Levenç

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1961-1989 | Joseph Raybaud | Divers droite |
| 1989- | Alain Frère | RPR, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| - | - | - | - | - | 17.969 | 20.532 |

## Enllaços externs

* Web oficial del Canton de Levenç Arxivat 2009-09-07 a Wayback Machine. (francès)
# Puig de Sant Ponç

El Puig de Sant Ponç és una muntanya de 654 metres que es troba al municipi de Sant Llorenç de la Muga, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Dromococcyx

Dromococcyx és un gènere d'ocells de la família dels cucúlids (Cuculidae). És un gènere de cucuts poc comú que es troben en boscos i boscos dels Neotropics. Tot i que rarament es veuen, ambdues espècies són molt vocals. Tenen cues notablement graduades, i es troben entre els pocs cucuts de les Amèriques que són paràsits de cria (l'única altra és el cucut estriat).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per dues espècies, ambdues monotípiques:
* cucut paó (Dromococcyx pavoninus).
* cucut faisà (Dromococcyx phasianellus).

## Referències

* ↑ Ridgely, Robert S; Gwynne, John A.; Tudor, Guy; Argel, Martha. Wildlife Conservation Society Birds of Brazil: The Atlantic Forest of Southeast Brazil, Including São Paolo and Rio de Janeiro (en anglès). Ithaca: Cornell University Press, 2016, p. 152. ISBN 978-1-5017-0453-6.
* ↑ Sánchez-Martínez, Manuel A.; David, Santiago; Londoño, Gustavo A.; Robinson, Scott K. «Brood parasitism by the enigmatic and rare Pavonine Cuckoo in Amazonian Peru» (en anglès). The Auk, 134, 2, 4-2017, pàg. 330–339. DOI: 10.1642/AUK-16-190.1. ISSN: 0004-8038.
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Turacos, bustards, cuckoos, mesites, sandgrouse – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2, 17-08-2024. [Consulta: 19 desembre 2024].
# El Far (Estamariu)

El Far és una serra situada al municipi d'Estamariu a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.376 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aquílids

Els aquílids (Achilidae) són una família d'hemípters del subordre Archaeorrhyncha.

## Gèneres

* Subfamilia Achilinae
** Tribu Achilini
*** Gènere Achilus
** Tribu Plectoderini
*** Gènere Agandecca
** Tribu Rhotalini
** Tribu Tropiphlepsiini
** Tribu †Waghildini
# Jarada

Jarada fou un estat tributari protegit del tipus zamindari, a Orissa, districte de Ganjam, amb una superfície de 124 km².
Jarada era veí del zamindari de Surangi i es trobava al sud-oest del zamindari de Chikiti; estava situat a 36 km de Ichapurram, a la frontera amb Andhra Pradesh; el formaven 59 pobles i el territori era selvàtic i muntanyós, regat per diversos afluents menors del Bahuda.
L'hauria fundat Visvambhara Singh Rautraya que dominava una comarca a les muntanyes Mahendra. El seu fill Mani Singh va morir en combat; el segon fill Veera o Bira Bhadra Singh va dominar als muntanyesos d'un lloc anomenat“Jarasindu” i el seu pare li va concedir aquest territori. Bhadra va anomenar la zona com Jarada (1440). Altres informacions diuen que Sri Vira Bhadra Singh va venir del regn d'Aul i va establir Jarada el 1440.
Els rages de Jarada van servir als reis Gajapati d'Orissa fins que el regne fou conquerit pels musulmans. A Jarada hi havia el famós temples “Paratha Sarathy" únic de la seva classe. Després del 1765 el zamindari va quedar sota control britànic i finalment el raja Pitambara va acceptar pagar un tribut de 7500 rúpies l'any rebaixat a dues mil el 1804. El 1936 va morir el darrer zamindari i el va succeir un fill adoptiu. Del 1936 al 1945 els britànics van administrar l'estat durant la minoria del zamindar i llavors va rebre plens poder fins que fou abolit l'1 de juny de 1953.

## Llista de rages

* Raja BIRABHADRA SINGH 1440-1457
* Raja BRUNDABANA SINGH Samantrai 1457-1472
* Raja RAMACHANDRA SINGH Samantrai 1472-1491
* Raja BALUNKESWAR SINGH Samantrai 1491-1504
* Raja SARVESWAR Samantrai 1504-1522
* Raja SIBRAM Samantrai 1522-1529
* Raja BAMANA Samantrai 1529-1545
* Raja BALABHADRA Samantrai 1545-1554
* Raja BENKAT RAY Samantrai 1554-1590
* Raja MRUTUNJAYA Samantrai 1590-1595
* Raja NILAKANTHA Samantrai 1595-1627
* Raja GANGADHARA Samantrai 1627-1636
* Raja KRUSHNA Samantrai 1636-1644
* Raja HARI HARA Samantrai 1644-1654
* Raja JAGANNATH Samantrai 1654-1672
* Raja MADHUSUDANA Samantrai 1672-1678
* Raja GOPALA Samantrai 1678-1693
* Raja LOKANATH Samantrai 1693-1738
* Raja SHYAM SUNDARA Samantrai 1738-1750
* Raja PITAMBARA Samantrai 1750-1779
* Raja MADAN GOPAL Samantrai 1779-1806
* Raja RAGHUNATH Samantrai 1806-1837
* Raja KRUSHNA CHANDRA Samantrai 1837-1851
* Raja SARATHI CHANDRA Samantrai 1851-1880
* Raja RAGHUNATH Samantrai 1889-1903
* Raja KISHORE CHANDRA Samantrai 1903-1936
* Raja PRASANNA CHANDRA DEO 1936-1953 (adoptat) (+2005)

## Referències

* Genealogia Arxivat 2010-02-23 a Wayback Machine.
# Cantó d'Ais de Provença Nord-Est

El cantó d'Ais de Provença Nord-Est és un cantó francès del departament de les Boques del Roine, situat al districte d'Ais de Provença. Compta amb quatre municipis i part del d'Ais de Provença.

## Municipis

* Ais de Provença
* Sant Marc de Jaumegarda
* Lo Tolonet
* Vauvenarga
* Venèla

## Barris d'Ais de Provença que comprèn el cantó

* Les Lauves
* Pont de Béraud
* Puyricard
* Val-Saint-André
* Célony
* Les Platanes
* Les Pinchinats
* Couteron
* Pontès
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1964-1982 | Félix Ciccolini | PS |
| 1982-1988 | Jean-Pierre de Peretti della Rocca | UDF |
| 1988- | Jean-Pierre Bouvet | RPR, després Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Puig dels Boixos

El Puig dels Boixos és una muntanya de 788 metres que es troba al municipi d'Albanyà, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Potegaon

Potegaon fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Chandrapur a les Províncies Centrals. Amb una superfície de 88 km² el formaven 15 pobles; el territori era muntanyós. La població el 1881 era de 793 habitants. La capital era Potegaon amb una població el mateix any de 301 habitants.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Marcel Empíric

Marcel Empíric (en llatí Marcellus Empiricus) va ser un magistrat i escriptor romà del segle iv, nascut a Burdígala (Bordeus). Fou mestre dels oficis amb Teodosi el Gran (379-395), però va perdre el càrrec amb el seu successor Arcadi. Era cristià, però es creu que no era metge de professió encara que alguna vegada se l'esmenta com a arquiatre, i que va escriure un llibre de farmàcia en llatí ("De Medicamentis Empiricis, Physicis ac Rationabilibus") que inclou algunes supersticions. Com ell mateix explica al llibre inclou tant les medicines aprovades pels físics (metges) com les recomanades pel poble comú (agrestes et plebeii).

## Referències

* ↑ Marcel Empíric. De medicamentis liber. In aedibus B.G. Teubneri, 1889.
# Grylloblatta

Grylloblatta és un gènere d'insectes de l'ordre Grylloblattodea. Té 11 espècies, incloent-hi Grylloblatta chirurgica.
# Cantó d'Aubanha Est

El cantó d'Aubanha Est és un cantó francès del departament de les Boques del Roine, situat al districte de Marsella. Té sis municipis i el cap es Aubanha.

## Municipis

* Aubanha
* Carnós de Provença
* Cassís
* Cojas dei Pins
* Gèma
* Ròcafòrt e la Bedola
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2004- | Roland Giberti | UDF, després NC | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Puig dels Forns de l'Eloi

El Puig dels Forns de l'Eloi és una muntanya de 150 metres que es troba al municipi de Biure, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Kanarès

El kannada, kanarès / kanarés o canarès (ಕನ್ನಡ Kannaḍa (IAST)) és una de les més antigues i més ben conegudes llengües dravídiques. Dividida en diversos dialectes, la parlen aproximadament 44 milions de persones. És la llengua de l'estat de Karnataka, un dels quatre estats meridionals de l'Índia.
El kannada es parla sobretot a Karnataka, a l'Índia, i en els estats propers d'Andhra Pradesh, Maharashtra, Tamil Nadu i Kerala. Hi ha poblacions destacables de parlants als Estats Units i al Regne Unit, i en menor quantitat al Canadà i a Austràlia.
El kannada és una de les 22 llengües oficials de l'Índia i la llengua oficial de Karnataka.

## Alfabet

El canarès és una escriptura alfasíl·labica de 52 lletres. Les lletres són similars a les d'altres escriptures índies. L'escriptura, derivada del brahmi, té "mitges lletres", lligadures especials i diacrítics. Per tant, el nombre de símbols escrits supera amb escreix els 52 de l'alfabet, sobretot perquè diverses lletres es poden combinar per formar un compost (ottaksharas). Cada símbol correspon a una síl·laba.
Els símbols es divideixen en tres categories:
* Swaras: vocals, que poden ser curtes, semillargues o llargues;
* Vyanjanas: consonants;
* Yogavaahas: síl·labes, formades per una o diverses consonants i una o diverses vocals.

### Números
## Referències

* 1 2 Linguamón. «Kannada, kanarès». [Consulta: 3 abril 2013].
* 1 2 3 Linguamundi. «Kanarès, canara, kannada, canarès». Arxivat de l'original el 3 d’octubre 2010. [Consulta: 3 abril 2013].
* ↑ «kanarès». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Kanarés en pronúncia occidental i kanarès en pronúncia oriental. Per a més informació, consulteu: el llibre d'estil.
* ↑ Campbell, George L. Handbook of Scripts and Alphabets (en anglès). Psychology Press, 1997, p. 84-85. ISBN 978-0-415-18344-4.
* ↑ Kittel, F. (Ferdinand). A grammar of the Kannada language in English : comprising the three dialects of the language (ancient, mediæval and modern). Mangalore : Basel Mission Book and Tract Depository, 1903.

## Enllaços externs

* Ethnologue Kannada (anglès)
* Descripció de la llengua knnada (anglès)
* History of Kannada Language and Literature (anglès)
# Pratapgarh (taluka)

Pratapgarh fou un estat tributari protegit, un talukdari del Districte de Pratabgarh (Uttar Pradesh) amb 276 pobles, governat per una dinastia somabansi. El domini fou conegut inicialment com a Taroul o Tiroul i fou fundat per Kunwar Sujan Singh, fill de Raja Sangram Singh de Tiroul. A la meitat del segle XVII Pratap Singh va establir el quarter general a Rampur prop de la ciutat d'Aror, i va fundar un fort al que va donar el seu nom (Pratapgarh = Fort de Pratap). El títol de raja concedit a la segona meitat del segle XIX a títol personal, fou convertit en hereditari el 1898. El 1921 a la mort de Pratap Bahadur Singh el va succeir el seu fill Ajit Pratap Singh, de 4 anys, que al llarg de la seva vida va ocupar nombrosos càrrecs, entre els quals el de diputat i ministre (nacional i de l'estat); el talukdari fou abolit el 1953 i Ajit Pratap Singh va morir el 6 de gener de 2000.

## Llista dels darrers talukdaris

* Babu Abhiman Singh, mort després de 1800
* Babu Gulab Singh vers 1857
* Raja Ajit Singh (net de Abhiman, fill de Bishnath Singh) ?-1889
* Raja Bahadur Raja Pratap Bahadur Singh 1889-1921 (fill)
* Raja Ajit Pratap Singh 1921-1953 (+2000)

## Enllaços externs

* Genealogia Arxivat 2010-07-09 a Wayback Machine.
# Ferdinand von Saar

Ferdinand Ludwig Adam von Saar (n. el 30 de setembre del 1833 a Viena; m. el 24 de juliol del 1906 a Viena-Döbling) fou un escriptor austríac que escriví novel·les curtes, drames i poesia.

## Biografia

Ferdinand von Saar va néixer en una família de funcionaris però el pare morí poc temps després del seu naixement. Seguint l'escola a Viena tingué una carrera militar que acabà el 1860 per a dedicar-se únicament a la literatura. El 1877 va tenir un primer èxit amb el llibre Novellen aus Österreich (Novel·letes d'Àustria). L'èxit més gran fou el llibre Wiener Elegien (Elegies Vieneses). El 1902 esdevingué membre del parlament austríac (Österreichischer Reichsrat).
Els darrers anys van ser marcades per malaltia i depressió. La seva dona es va suïcidar el 1884, Ferdinand von Saar va fer el mateix el 1906.
Ferdinand von Saar i Marie von Ebner-Eschenbach són els narradors realistes més importants de la literatura austríaca. L'obra de Saar és caracteritzada per humanisme, ètica i crítica social.

## Obra (tria)

* Innocens (1866)
* Marianne (1873)
* Die Geigerin (1874)
* Die Steinklopfer (1874)
* Tambi (1882)
* Der Exzellenzherr (1882)
* Leutnant Burda (1887)
* Die Troglodytin (1887)
* Schicksale (1889)
* Ginevra (1890)
* Schloss Kostenitz (1892)
* Herr Fridolin und sein Glück (1894)
* Doktor Trojan (1896)
* Der Sündenfall (1898)
* Die Brüder (1900)
* Der Brauer von Habrovan (1900)
* Die Heirat des Herrn Stäudl (1902)
* Außer Dienst (1902)
* Sappho (1904)
* Die Familie Worel (1905)
* Tragik des Lebens (1906)
* Sämtliche Werke in zwölf Bänden. (Obra completa), Leipzig (1908)

## Referències

* (alemany) Michael Boehringer (Ed.): Ferdinand von Saar. Richtungen der Forschung / Directions in Research. Gedenkschrift zum 100. Todestag Viena: Praesens 2006.
* (alemany) Kasim Egit: Ferdinand von Saar. Thematik und Erzählstrukturen seiner Novellen. Berlín: Agora 1981.
* (alemany) Heinz Kindermann (Ed.): Briefwechsel zwischen Ferdinand von Saar und Marie von Ebner-Eschenbach. Viena: Wiener Bibliophilen-Ges. 1957.
* (alemany) Herbert Klauser: Ein Poet aus Österreich. Ferdinand von Saar - Leben und Werk. Viena: Literas 1990. ISBN 3-85429-098-5
* (alemany) Marianne Lukas: Ferdinand von Saar. Leben und Werk. Viena: Humboldt 1947.
* (alemany) Karl Konrad Polheim (Ed.): Ferdinand von Saar. Ein Wegbereiter der literarischen Moderne. Festschrift zum 150. Geburtstag. Bonn: Bouvier 1985. ISBN 3-416-01857-5
* (alemany) Giselheid Wagner: Harmoniezwang und Verstörung. Voyeurismus, Weiblichkeit und Stadt bei Ferdinand von Saar. Tübingen: Niemeyer 2005. ISBN 3-484-35109-8

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Ferdinand von Saar» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
* (alemany) Textos de Ferdinand von Saar (Projecte Gutenberg)