# La Fuliola

La Fuliola és un municipi de la comarca de l'Urgell.

## Etimologia

Hi ha dues versions pel que fa a l'origen del nom del poble. La primera diu que prové de l'àrab al-folia, que vol dir lloc. La segona el relaciona amb la paraula fulla o fulleta, d'aquí ve que en el seu escut hi aparegui una fulla.

## Nuclis de població

| Entitat de població | Habitants (2023) |
| la Fullola | 976 |
| Boldú | 260 |
(Font: Idescat)

## Història del poble

Segons la carta de població (1080) de la Fuliola, el comte d'Urgell Ermengol IV cedeix a Guillem d'Isarn la quadra de la Fuliola per bastir-hi una torre de defensa i repoblar-la. A la fi del segle s'havia construït la torre, l'església i alguns edificis formant un clos emmurallat. Després que la vídua Guiscarda (muller de Guillem) i els seus descendents heretaren el poble, passà a l'església de Solsona, el 1115. Les lluites nobiliàries a la successió del comtat, per part dels Cabrera deixaren despoblada la vila i el nou comte Ermengol X, amb ganes de refer-la, concedí una nova carta de població el 1280 per repoblar el lloc. El rei Pere II havia donat la Fuliola i Boldú a Pere Gener de Montblanc.
Fou de la jurisdicció de Poblet des del 1415. El nucli primitiu era tancat i voltat de muralles. Al segle xvi ja hi havia construccions fora de la muralla, a l'anomenat Raval. Com a tots els pobles de la contrada, l'arribada del canal d'Urgell, construït entre 1852 i 1862, transformà les terres eixutes en grans extensions de regadiu i va comportar un profund canvi en l'organització agrícola i l'evolució econòmica, així com un gran revulsiu demogràfic. Des d'aquell moment es manté el creixement urbanístic al peu de la carretera, que actualment divideix en dos el municipi i que ben aviat tindrà una variant que desviarà el trànsit pesat per fora de la població.

## Geografia

* Llista de topònims de la Fuliola (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 25 | 28 | 38 | 203 | 417 | 653 | 538 | 673 | 792 | 949 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 978 | 1.029 | 1.014 | 1.330 | 1.366 | 1.267 | 1.309 | 1.343 | 1.322 | 1.322 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 1.264 | 1.255 | 1.251 | 1.253 | 1.234 | 1.235 | 1.225 | 1.270 | 1.320 | 1.294 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 1.260 | 1.217 | 1.250 | 1.238 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Festivitats

* 26 de juliol - Santa Anna, Festa Major d'Estiu en honor de la patrona del poble.
* 13 de desembre - Santa Llúcia, Festa Major d'Hivern en honor de la patrona de l'església.
* Festes del Segar i del Batre. El segar se celebra al juny i el batre al juliol.
* Carnestoltes. Se sol celebrar la primera setmana de quaresma.

## Llocs d'interès

* Col·lecció Josep Pané d'Armes Antigues i Eines del Camp.
* Hi ha masies com la Masia Graells, la Masia Ribalta Ros o la Masia Utgés.

## Referències

* ↑ «Fitxa XV10/2015: C-53 i C-26 Tàrrega-Balaguer-Alfarràs». Catàleg d’infraestructures bàsiques pendents d’executar a Catalunya: CAT-100, 6-2020, pàg. 63.
* ↑ AADD. Museus i Centres de Patrimoni Cultural a Catalunya. Barcelona: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 2010, p. 62. ISBN 84-393-5437-1.
* ↑ 41° 42′ 57.12″ N, 1° 0′ 6.22″ E﻿ / ﻿41.7158667°N,1.0017278°E﻿ / 41.7158667; 1.0017278
* ↑ 41° 43′ 39.72″ N, 0° 59′ 42.08″ E﻿ / ﻿41.7277000°N,0.9950222°E﻿ / 41.7277000; 0.9950222
* ↑ 41° 43′ 33.36″ N, 0° 59′ 4.88″ E﻿ / ﻿41.7259333°N,0.9846889°E﻿ / 41.7259333; 0.9846889

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
* Pàgina web de La Fuliola i Boldú
* Festes del segar i el batre http://www.segaribatre.cat/ Arxivat 2010-08-30 a Wayback Machine.