OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cantó de Hucqueliers

El cantó de Hucqueliers és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte de Montreuil. Té 24 municipis i el cap és Hucqueliers.

## Municipis

* Aix-en-Ergny
* Alette
* Avesnes
* Bécourt
* Beussent
* Bezinghem
* Bimont
* Bourthes
* Campagne-lès-Boulonnais
* Clenleu
* Enquin-sur-Baillons
* Ergny
* Herly
* Hucqueliers
* Humbert
* Maninghem
* Parenty
* Preures
* Quilen
* Rumilly
* Saint-Michel-sous-Bois
* Verchocq
* Wicquinghem
* Zoteux

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1951-1958 | André de la Gorce | Divers droite |
| 1958-1979 | Gabriel de la Gorce | Divers droite |
| 1979-2001 | Dominique de la Gorce | Divers droite |
| 2001- | Jean Wallon | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 6.991 | 7.337 | 7.013 | 7.016 | 6.747 | 6.546 | 7.677 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Joan Pujol Pagès

Joan Pujol Pagès (Terrassa, 28 de maig de 1952) és un ciclista català, ja retirat, que fou professional entre 1976 i 1984. El seu fill, Óscar Pujol Muñoz, també fou ciclista entre el 2008 i el 2018. Durant la seva carrera va córrer als equips KAS, Transmallorca-Flavia, Kelme, CR-Colchon i Hueso.
Una vegada retirat fou auxiliar als equips Banesto, Phonak i Astana.

## Palmarès

* 1972
** 1r a la Volta a Lleida
* 1973
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Avenir
** 3r a la Volta a Navarra
* 1975
** Vencedor d'una etapa al Cinturó a Mallorca
* 1976
** 1r al Gran Premi Vizcaya
* 1978
** 1r al Gran Premi Nuestra Señora de Oro
* 1980
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Astúries

### Resultats al Tour de França

* 1978. 32è de la classificació general
* 1980. Eliminat (14a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1976. 10è de la classificació general
* 1977. 34è de la classificació general
* 1982. 46è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1979. 20è de la classificació general
* 1980. 24è de la classificació general
* 1981. 18è de la classificació general
* 1982. 26è de la classificació general
* 1983. 43è de la classificació general
* 1984. 18è de la classificació general

## Referències

* ↑ «PUJOL PAGES Juan». [Consulta: 17 desembre 2024].
* 1 2 «Joan Pujol Pagès | enciclopedia.cat». [Consulta: 17 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa de Joan Pujol Pagès a sitiodeciclismo.net
# Josep Antoni Dinarés i Massagué

Josep Antoni Dinarés Massagué (Terrassa, Catalunya, 1940) és un jugador d'hoquei sobre herba terrassenc, ja retirat, guanyador d'una medalla olímpica.
El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Roma (Itàlia), on va guanyar la medalla de bronze amb la selecció espanyola en la competició masculina d'hoquei sobre herba. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1964 realitzats a Tòquio (Japó) finalitzà en quarta posició i en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1968 celebrats a Ciutat de Mèxic (Mèxic) fou sisè, aconseguint en aquestes dues edicions un diploma olímpic.
Membre del Club Egara, guanyà deu Campionats de Catalunya (1961, 1963-71), set Copes del Rei (1961, 1963, 1965, 1968, 1969, 1971, 1972) i dues Lligues espanyoles (1971, 1972).

## Referències

* ↑ «Olympedia – José Antonio Dinarés». [Consulta: 17 desembre 2024].
* ↑ «Josep Antoni Dinarés Massagué | enciclopedia.cat». [Consulta: 17 desembre 2024].
# Candidatura Aragonesa Independent de Centre

Candidatura Aragonesa Independent de Centre (CAIC) fou una llista electoral de centre polític d'Aragó, que es presentà a les eleccions generals espanyoles de 1977 independent de la Unió de Centre Democràtic perquè no van arribar a un acord. Va assolir el 8,2% dels vots, un diputat a les Corts espanyoles (Hipólito Gómez de las Roces) i un senador (Isaías Zarazaga Burillo). El 1978 els seus membres van fundar el Partit Aragonès Regionalista (PAR), rebatejat després com a Partit Aragonès.

## Resultats al Congrés dels Diputats

| Eleccions y fecha | Vots | % província Saragossa | % Aragó | % Espanya | Diputats |
| Generals de 1977 | 37.638 | 8,48 | 5,70 | 0,21 | 1 |

## Resultats Senat

| Candidat de la CAIC | Vots | Elegit | Posició |
| Isaías Zaragaza Burillo | 107.082 | SI | 04rt de 20 |
| Juan José Sanz Jarque | 104.086 | NO | 05è de 20 |
| María Isabel Pontaque Adelantado | 100.261 | NO | 06è de 20 |
Dels quatre senadors per la província de Saragossa la CAIC en va obtenir, els altres tres foren adjudicats a la Candidatura Aragonesa d'Unitat Democràtica.
# Alpette

Alpette (arpità La Alpete, piemontès J'Alpëtte) és un municipi italià, situat a la ciutat metropolitana de Torí, a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 258 habitants. Està situat a la Vall d'Orco, una de les Valls arpitanes del Piemont. Limita amb els municipis de Canischio, Cuorgnè, Pont-Canavese i Sparone.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Pietro Graziano Giachino | Llista cívica |
# Halieutichthys aculeatus

Halieutichthys aculeatus és l'única espècie del gènere Halieutichthys, un peix marí de la família Ogcocephalidae distribuït per la costa oest de l'oceà Atlàntic, des del centre dels Estats Units fins al sud del Brasil, així com pel mar Carib i el golf de Mèxic.
# In the Shadow of the Moon

In the Shadow of the Moon és una pel·lícula de ciència-ficció dels Estats Units del 2019 dirigida per Jim Mickle i protagonitzada per Boyd Holbrook, Cleopatra Coleman i Michael C. Hall.

## Sinopsi

El 1988, l'oficial de policia de Filadèlfia Thomas Lockhart, a punt de ser pare, desitja fer-se detectiu. Comença a rastrejar amb el seu company Maddox els misteriosos assassinats que tenen lloc a la mateixa nit. Quan nou anys després tornen a produir-se les morts, i els crims comencen a desafiar tota explicació científica, l'obsessió de Lockhart per trobar la veritat amenaça de destruir la seva carrera, la família i el seny.

## Repartiment

* Boyd Holbrook com a Thomas Lockhart
* Cleopatra Coleman com a Rya
* Bokeem Woodbine com a Maddox
* Rudi Dharmalingam com a Naveen Rao
* Rachel Keller com a Jean
* Michael C. Hall com a Holt
# Cantó d'Acheux-en-Amiénois

El cantó d'Acheux-en-Amiénois és un cantó francès del departament del Somme, situat al districte d'Amiens. Té 26 municipis i el cap és Acheux-en-Amiénois.

## Municipis

* Acheux-en-Amiénois
* Arquèves
* Authie
* Bayencourt
* Bertrancourt
* Bus-lès-Artois
* Coigneux
* Colincamps
* Courcelles-au-Bois
* Englebelmer
* Forceville
* Harponville
* Hédauville
* Hérissart
* Léalvillers
* Louvencourt
* Mailly-Maillet
* Marieux
* Puchevillers
* Raincheval
* Saint-Léger-lès-Authie
* Senlis-le-Sec
* Thièvres
* Toutencourt
* Varennes
* Vauchelles-lès-Authie

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | Pierre Herbet | MRP |
| 1949-1979 | Raymond de Wazières | radical, després UDF |
| 1979-1998 | Jackie Pillon | UDF-PSD |
| 1998- | Jean-Paul Nigaut | Divers gauche |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 5.947 | 6.228 | 5.895 | 5.754 | 5.730 | 5.809 | 6.139 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Múscul extensor comú dels dits de la mà

El múscul extensor comú dels dits de la mà o múscul extensor dels dits de la mà (musculus extensor digitorum) és un múscul del cos humà que està situat a la regió dorsal de l'avantbraç.
S'origina en l'epicòndil, a la regió externa del colze, i acaba en quatre tendons que s'uneixen a la base de les falanges distals dels dits segon a cinquè de la mà. Quan es contreu realitza l'extensió del canell i de la falange proximal dels dits.
De tant en tant, el primer tendó està connectat al segon per una banda transversal prima. En conjunt, serveixen per mantenir l'alineació central dels tendons extensors sobre el cap del metacarpià.

## Notes

* ↑ En el Diccionari enciclopèdic de medicina apareix el terme "comú" múscul extensor comú dels dits de la mà. En canvi, el Termcat: "múscul extensor dels dits de la mà". Vegeu TERMCAT, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993. 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X

## Referències

* 1 2 3 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 29 març 2014].
* ↑ Guía de músculos: Músculo extensor común de los dedos. Consultat el 7 de novembre de 2012.
* ↑ Lopez-Ben, Robert; Lee, Donald H.; Nicolodi, Daniel J. «Boxer Knuckle (Injury of the Extensor Hood with Extensor Tendon Subluxation): Diagnosis with Dynamic US—Report of Three Cases». Radiology, 228, 9-2003, pàg. 642–646. DOI: 10.1148/radiol.2283020833.

## Imatges

* Ossos de l'avantbraç esquerre. Cara posterior.
* Els tendons dels dits. Apareix assenyalat el múscul flexor comú profund dels dits.
* Secció transversal de la part mitjana de l'avantbraç.
* Secció transversal a través dels extrems distals del radi i el cúbit.
* Beines mucoses dels tendons en la part posterior del canell.
* Múscul extensor comú dels dits de la mà
* Disseccions: Múscul extensor comú dels dits de la mà

## Enllaços externs

* GPnotebook (ID 80412638) Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# Múscul flexor comú profund dels dits

El múscul flexor comú profund dels dits o múscul flexor profund dels dits de la mà (musculus flexor digitorum profundus), és un múscul situat a la cara anterior de l'avantbraç.
Els seus 4 tendons passen pel túnel carpià. És l'únic flexor de l'articulació interfalàngica distal. Pot fer molta força; per exemple, els escaladors, que poden aixecar tot el cos.

## Innervació

Rep innervació del nervi medià i del nervi cubital:
* Nervi medià: Part del múscul que actua sobre el 2n i 3r dits.
* Nervi cubital: Part del múscul que actua sobre el 4t i 5è dits.

## Notes

* ↑ En el Diccionari enciclopèdic de medicina apareix la denominació múscul flexor comú profund dels dits. Al Termcat usen la traducció que s'ajusta més a la denominació de la Terminologia Anatomica (flexor digitorum profundus), és a dir, múscul flexor profund dels dits de la mà. Vegeu TERMCAT, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993. 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X

## Referències

* 1 2 3 4 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 26 març 2014].
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.

## Imatges

* Ossos de l'avantbraç esquerre. Cara anterior.
* Ossos de la mà esquerra. Superfície palmar.
* Vista anterior de l'avantbraç esquerre. Músculs profunds.
* Secció transversal de la part mitjana de l'avantbraç.
* Superfície posterior de l'avantbraç. Músculs profunds.
* Secció transversal a través dels extrems distals del radi i el cúbit.
* Secció transversal a nivell del canell i els dits.
* Beines mucoses dels tendons en la part frontal del canell i els dits.
* Artèries cubital i radial. Vista profunda.
* Els tendons dels dits. Apareix assenyalat el múscul flexor comú profund dels dits.
* Múscul flexor comú profund dels dits.
* Múscul flexor comú profund dels dits.

## Enllaços externs

* LUC fcu
# Múscul extensor curt del polze

El múscul extensor curt del polze (musculus extensor pollicis brevis) o extensor curt del dit polze, és el múscul que està situat sota l'extensor comú, en la part dorsal de l'avantbraç i connectat amb el múscul abductor llarg del polze. El seu tendó constitueix el límit radial de la tabaquera anatòmica.
L'extensor curt del polze s'encarrega d'estendre la primera falange del polze. També abdueix el canell i individualitza les accions de la primera i segona falange d'aquest dit.
S'origina en la cara posterior del cos del cúbit i el radi, i en la cara posterior de la membrana interòssia que es troba entre aquestes dues insercions. La seva direcció és similar a la del múscul abductor llarg del polze; el seu tendó passa per la mateixa ranura, al costat lateral del radi, i acaba inserint-se en l'extremitat superior de la primera falange del polze.

## Innervació i irrigació

El múscul extensor curt del polze està innervat pel nervi interossi posterior, una branca del nervi radial. La irrigació va a càrrec de l'artèria que porta el mateix nom, l'artèria interòssia posterior, una de les branques de l'artèria cubital.

## Notes

* ↑ En el Diccionari enciclopèdic de medicina apareix la denominació múscul extensor curt del polze. Al Termcat especifiquen que és un dit: múscul extensor curt del dit polze. Vegeu TERMCAT, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993. 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X

## Referències

* 1 2 3 4 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 1r abril 2014].
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.

## Imatges

* Cara posterior dels ossos de l'avantbraç esquerre.
* Superfície dorsal dels ossos de la mà esquerra.
* Secció transversal a través dels extrems distals del radi i el cúbit.
* Secció transversal a nivell del canell i els dits.
* Beines mucoses dels tendons en la part posterior del canell.
* Artèries radial i cubital.
* Disseccions on es pot observar el múscul extensor curt del polze

## Enllaços externs

* LUC epb
* Extensor+pollicis+brevis+muscle al Diccionari d'eMedicine
* PTCentral Arxivat 2012-02-04 a Wayback Machine.
# Múscul palmar major

El múscul palmar major o múscul flexor radial del carp (musculus flexor carpi radialis), és un múscul de l'avantbraç humà que es troba al costat del múscul supinador llarg.
S'origina en l'epitròclea. Des d'aquí s'obre amb la seva vora exterior per formar un angle amb el múscul supinador llarg, per continuar amb un tendó en el primer terç inferior de l'avantbraç. S'insereix a la base del segon metacarpià.
La seva funció és la de flexionar el canell, amb tendència a la seva abducció. És el principal flexor del canell.
Està innervat pel nervi medià.

## Notes

* ↑ En el Diccionari enciclopèdic de medicina no apareix la denominació de múscul flexor radial del carp, la traducció que s'ajusta més a la denominació de la Terminologia Anatomica (flexor carpi radialis). En canvi, el Termcat considera que el múscul palmar major és una sinonímia complementària de la denominació principal, que és la de "múscul flexor radial del carp". Vegeu TERMCAT, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993. 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X

## Referències

* 1 2 3 4 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 26 març 2014].
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.

## Imatges

* Secció transversal de la part mitjana de l'avantbraç.
* Secció transversal a través dels extrems distals del radi i el cúbit.
* Secció transversal a nivell del canell i els dits.
* Beines mucoses dels tendons en la part frontal del canell i els dits.
* Músculs del dit polze.
* Músculs de la mà esquerra. Superfície palmar.
* Músculs de l'avantbraç on apareix el palmar major (flexor carpi radialis).
* Dissecció on apareix el palmar major (flexor carpi radialis).

## Enllaços externs

* GPnotebook (ID 765067285) Arxivat 2012-06-14 a Wayback Machine.
# Múscul oponent del menovell

El múscul oponent del menovell o múscul oponent del dit auricular (musculus opponens digiti minimi), és un múscul de la mà. És de forma triangular, i se situa immediatament per sota del palmar cutani, l'abductor del menovell, el flexor curt del menovell. És un dels músculs que formen l'eminència hipotènar que controla el dit petit (menovell o auricular).
Sorgeix de la convexitat de l'hamulus (apòfisi unciforme) de l'os ganxut i de la porció contigua del lligament transvers del metacarp. S'insereix en tota la longitud de l'os metacarpià del menovell, al llarg del seu marge cubital.
L'oponent del menovell serveix per flexionar i rotar lateralment el cinquè metacarpià al voltant de l'articulació carpometacarpiana corresponent, com quan es porta el dit petit i el polze en oposició. Està innervat per la branca profunda del nervi cubital.

## Notes

* ↑ En el Diccionari enciclopèdic de medicina apareix la denominació múscul oponent del menovell. Al Termcat usen la denominació múscul oponent del dit auricular. Vegeu TERMCAT, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993. 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X

## Referències

* 1 2 3 4 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 4 abril 2014].
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.

## Imatges

* Ossos de la mà esquerra. Superfície palmar.
* Secció transversal a nivell del canell i els dits.
* Disseccions on es pot observar el múscul oponent del menovell.

## Vegeu també

* Eminència hipotènar
* Múscul oponent del polze
# Múscul extensor propi del menovell

El múscul extensor propi del menovell o extensor propi del dit auricular (musculus extensor digiti minimi), és un múscul del cos humà que està situat a la regió posterior de l'avantbraç. S'origina en l'epicòndil de l'húmer, a la regió externa del colze al costat del múscul extensor comú dels dits de la mà, i s'insereix en la primera falange del dit petit i en la porció més cubital del tendó del múscul extensor comú dels dits. Quan es contreu provoca l'extensió del canell i l'extensió de la primera falange del dit petit. Està innervat pel nervi interossi posterior, branca del nervi radial.

## Notes

* ↑ En el Diccionari enciclopèdic de medicina apareix la denominació múscul extensor propi del menovell. Al Termcat usen la denominació múscul extensor propi del dit auricular. Vegeu TERMCAT, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993. 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X.

## Referències

* 1 2 3 4 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 27 març 2014].
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.

## Imatges

* Cara posterior dels ossos de l'avantbraç esquerre.
* Superfície posterior de l'avantbraç. Músculs superficials.
* Secció transversal a través dels extrems distals del radi i el cúbit.
* Secció transversal a nivell del canell i els dits.
* Múscul extensor propi del menovell
* Múscul extensor propi del menovell
* Múscul extensor propi del menovell
* Els músculs de la mà. Visió posterior.
* Els músculs de la mà. Visió posterior.

## Enllaços externs

* LUC edm
# Mandonguilles d'abadejo

Les mandonguilles d'abadejo (castellà: albóndigas de bacalao) són un plat tradicional valencià.
Consistixen en una massa de creilla i abadejo salat bollit a la que se li afegix rovell d'ou, pinyons, un picadet d'all i julivert i un polsim de canyella. Se'ls dona forma allargada, es rebossen en clara d'ou i es frigen. Es solen acompanyar d'allioli encara que també és típic servir-les amb titaina, tomata fregida o faves.
Com no contenen cap producte carni són un menjar típic de la quaresma.
En Portugal, Angola i Brasil existix un plat similar anomenant bolinhos al nord del país i pasteis al centre i sud que es diferencia en que no incorpora pinyons.

## Plats derivats

A la localitat de Torrent és típic el plat conegut com a salsa de setmana santa que consistix en una espècie de guisat de verdures d'hivern (carxofes, pésols i/o faves) amb mandonguiilles d'abadejo.

## Vegeu també

* Bunyols de bacallà

## Referències

* ↑ Gil, Manuel. A escullar (en castellà). 1a. ed. Segorbe: Caja Segorbe-Caja Valencia, 1991, p. 382. ISBN 84-606-0008-4.
* ↑ Piera, Emili. La nostra cuina. 1a. ed. Alzira: Edicions Bromera, 2003, p. 125. ISBN 84-7660-810-1.
* 1 2 3 Xust, Conxa. A la vora del foc. 1a. ed. Torrent: La Gavella, 2001, p. 70. ISBN V-3.162-2001.
* ↑ Villalba, Marisa. La cuina del Cabanyal. 1a. ed. València: Drassana, 2014, p. 152. ISBN 978-84-942860-9-4.
* ↑ «Recepta de bolinhos de bacalhau».
# 30 Vulpeculae

30 Vulpeculae és un sistema estel·lar binari situat a la part nord de la constel·lació de la Guineueta, situat a mig camí entre Epsilon Cygni i un asterisme en forma de diamant a la constel·lació del Dofí. És visible a ull nu com un punt ataronjat poc brillant amb una magnitud visual aparent de 4,91. El sistema es troba a uns 350 anys llum del Sol, mesura presa a partir de la seva paral·laxi i s'està allunyant amb una velocitat radial mitjana de +30 km/s. El sistema té un moviment propi relativament alt, desplaçant-se per l'esfera celeste a una velocitat de 0,186 segons d'arc per any.
La variabilitat de la velocitat radial d'aquest sistema va ser descoberta el 1922 per l'astrònom WW Campbell. Es tracta un sistema binari espectroscòpic amb un període orbital de 6.86 anys i una excentricitat de 0,38. El valor a sin i és de 149 ± 4 Gm (1.00 ± 0.03 AU), on a és el semieix major i i és la inclinació orbital. Això ens proporciona un límit inferior per al semieix major real.
La component visible és una gegant envellida amb una classificació estel·lar de K1 III i d'una edat estimada de 4,20 milers de milions d'anys. Després d'haver esgotat el subministrament d'hidrogen al seu nucli, l'estrella s'ha expandit fins a tenir 22 vegades el radi del Sol. Té 1,55 masses solars i irradia 173 vegades la lluminositat solar des de la seva fotosfera inflada, la qual es troba a una temperatura efectiva de 4.498 K.

## Referències

* ↑ «The Perkins catalog of revised MK types for the cooler stars» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, 10-1989, pàg. 245–266. DOI: 10.1086/191373.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 Ulrike Heiter «Giants in the local region». Astronomical Journal, 6, 6-2007, pàg. 2464–2486. DOI: 10.1086/513194.
* ↑ Afirmat a: Catàleg de velocitats rotacionals dels estels. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: juny 1970.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
# Ptolemàids

Els ptolemàids o ptolemaids (Ptolemaiidae) són una família extinta de mamífers ptolemàides (o, segons altres classificacions, pantolests) que visqueren al nord d'Àfrica durant l'Oligocè inferior, fa entre 28,1 i 33,9 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils al jaciment fossilífer del Faium (Egipte). Es diferencien de l'altra família de ptolemàides, els kèlbids, per la presència d'un metacònul a la quarta dent premolar superior i l'absència de cíngols mesials i distals a les dents molars superiors, entre altres caràcters dentals. Tenien el crani si fa no fa igual de gros que el del coiot.

## Referències

* 1 2 Entrada «Ptolemaiidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 19 desembre 2024].
* ↑ Rose, 2006, p. 95.
* ↑ Werdelin i Sanders, 2010, «Ptolemaiida» (G. F. Gunnell, P. D. Gingerich i P. A. Holroyd).
* ↑ Rose, 2006, p. 101.

## Bibliografia

* Rose, K. The Beginning of the Age of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2006. ISBN 0801884721.
* Werdelin, L.; Sanders, W. J. Cenozoic Mammals of Africa (en anglès). University of California Press, 2010. ISBN 9780520257214.