OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sant Salvador de Vimbodí

Sant Salvador de Vimbodí és una església del poble de Vimbodí, del municipi de Vimbodí i Poblet (Conca de Barberà). És un monument gòtic protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Temple parroquial de la vila de Vimbodí situat a la part alta del nucli històric, on deuria aixecar-se l'antic castell. És de planta rectangular i una sola nau. Consta de tres trams amb volta de creueria, amb nervis motllurats que reposen en mènsules adossades als murs. L'absis és rectangular amb una obertura apuntada. Té un altre finestral de mig punt al mur sud. El parament és de carreus regulars de pedra.
Al segle xvi es construí el cor, sostingut per una volta de creueria amb nervadures estelades. També del segle xvi és la capella del baptisteri. Destaca la porta d'accés, lateral, de mig punt i adovellada, amb fines motllures i cobrint-la un guardapols coronat amb floró. El campanar és de base quadrada i amb obertures de mig punt i escala d'accés de caragol. Les capelles laterals del presbiteri s'obriren al segle xix. Destaca al baptisteri la pica baptismal gòtica, en forma lobulada.
L'estil evoluciona del cistercenc passant pel gòtic, del segle xiv, fins al flamíger i gòtic tardà (segle xvi), tot sota la influència directa de Poblet.

## Història

Un testament de 1191 fa una donació per a l'obra de Sant Salvador, referint-se a la construcció de l'anterior temple. De l'actual, no posseïm dades documentals concretes. Per l'heràldica existent cal concloure que fou impulsat pels abats de Poblet, aspecte confirmat per la tipologia arquitectònica. Deuria iniciar-se a finals del segle xiii i es construïa la volta durant l'abadiat de Ponç de Copons (1316-1348), car hi feu esculpir les seves armes. El portal d'entrada i el campanar foren obra de l'abat Domènec Porta (1502-1526), amb el seu escut esculpit en ambdós llocs. El temple fou incendiat el 1936, destruint-se el retaule gòtic del Roser. Les restauracions acabaren l'any 1966.

## Referències

* 1 2 3 4 «Sant Salvador de Vimbodí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2012].

## Bibliografia

* Fuguet Sans, Joan, "Altres esglésies de l'arxidiòcesi de Tarragona", dins, J. Bracons i P. Freixes (Coord.),. L'Art Gòtic a Catalunya, Arquitectura II. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003, p. 125-132. ISBN 84-412-0890-5.
* Fuguet Sans, Joan, "Esglésies cobertes de creueria. (Sant Salvador de Vimbodí)", dins Fuguet, J. i Plaza, C.,(coord.). Història de la Conca de Barberà. Història de l'Art. Valls: Cossetània, 2008, p. 144-147.

## Enllaços externs

* «Sant Salvador de Vimbodí». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Navel (Viver i Serrateix)

Navel és una masia que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català del municipi de Viver i Serrateix (Berguedà). La construcció es troba a tocar del terme de la vila de Cardona (Bages).
Es troba als plans del marge dret de la riera de Navel (a la qual dona nom) i al peu del camí ral de Cardona al Monestir de Santa Maria de Serrateix i al sector del comtat de Berga proper al Llobregat.
Prop seu hi ha l'església romànica de Sant Vicenç de Navel i el molí de Navel.

## Descripció

Masia formada estructuralment per dos cossos tot seguint el tipus de masia de planta basilical, coberta a doble vessant i amb el carener perpendicular a la façana, orientada a migdia.
La part més antiga correspon al segle XVII; és la més austera i conserva les finestres i portes amb esquemes d'arc conopial molt senzills. L'annex del segle xviii situat a un nivell inferior presenta ja l'esquema de masia amb galeries centrals d'arc de mig punt i una simetria clara en la disposició de les obertures.
Totes les dependències de la masia (graners, corts, pallisses, etc.) envolten la casa i tanquen l'era.
A llevant hi ha l'església romànica de Sant Vicenç de Navel.

## Notícies històriques

La Masia de Navel fou conreria de la comunitat de preveres de Cardona i centre d'un important tràfic comercial durant els segles xvii i XVIII.
La masia està situada al peu de l'antic camí que anava des de Cardona a Serrateix i Montmajor-Casserres-Berga, un dels camins més transitats al llarg de l'època moderna car al peu de la riera de Navel s'hi localitzaven importants molins (molí de Navel, pertanyent a la mateixa casa, molí de Vilajussana, molí de Querol, etc.), molts d'ells d'origen medieval, com la mateixa via de comunicació. Pertanyent al vescomtat de Cardona, però abans al domini jurisdiccional del monestir de Santa Maria de Serrateix, la masia de Navel fou construïda al costat de l'antiga església romànica de Sant Vicenç de Navel al segle xvii.
L'any 1266 Jaume de Navel, la seva muller Berenguera i el seu fill Francesc, varen vendre a l'abat de Santa Maria de Serrateix tot el que tenien al lloc de Navel. La jurisdicció civil sobre els habitants de la masia era de l'abat de Serrateix, però els Cardona n'eren senyors de la jurisdicció criminal.
Al segle xvii la masia de Navel (habitada per Joan Torrabadella) amb les seves masoveries de Salat i Cicarts declarava a l'abat posseir 127 jornals.

## Referències

* «Masia Navel». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 juny 2012].
* ↑ «Navel (Viver i Serrateix)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Conèixer Catalunya
# Corinnoïdeus

Els corinnoïdeus (Corinnoidea) són una superfamília d'aranyes araneomorfes. Està constituïda per dues famílies d'aranyes amb vuit ulls:
* Corínnids (Corinnidae)
* Liocrànids (Liocranidae)

## Vegeu també

* Classificació de les aranyes
* Llista d'espècies de corínnids
* Llista d'espècies de liocrànids
# Arcosauromorfs

Els arcosauromorfs (Archosauromorpha) constitueixen una infraclasse de rèptils diàpsids que aparegueren durant el Lopingià i van esdevenir més comuns durant el Triàsic.

## Taxonomia
### Classificació

* Subclasse Diapsida
** Infraclasse ARCHOSAUROMORPHA
*** Família Euparkeriidae
*** Família Erythrosuchidae
*** Família Proterochampsidae
*** Família Proterosuchidae
*** Ordre Choristodera
*** Ordre Prolacertiformes
*** Ordre Rhynchosauria
*** Ordre Trilophosauria
*** Divisió Archosauria
**** Subdivisió Crurotarsi
***** Ordre Aetosauria
***** Ordre Phytosauria
***** Ordre Rauisuchia
***** Superordre Crocodylomorpha
****** Ordre Crocodilia
**** Subdivisió Avemetatarsalia
***** Ordre Pterosauria
***** Superordre Dinosauria
****** Ordre Ornithischia
****** Ordre Saurischia

### Filogènia

| Archosauromorpha | Rhynchosauria ?Teraterpeton Trilophosauria Prolacertiformes  Archosauriformes  ?Uatchitodon Proterosuchidae ?Erythrosuchidae Euparkeriidae ?Turfanosuchus Proterochampsidae Yonghesuchus  Archosauria Crurotarsi (crocodils i parents) Avemetatarsalia (dinosaures, pterosaures, ocells i parents) |

## Enllaços externs

* Palaeos Arxivat 2007-04-16 a Wayback Machine. (anglès)
* Paleofiles – llista de tàxons (anglès)
# Nuabu

Nuabu (accadi: 𒉡𒀀𒁍, Nu-a-bu) va ser un antic rei d'Assíria que apareix a la Llista dels reis com el dotzè entre els «disset reis que vivien en tendes» segons les Cròniques Mesopotàmiques. Va succeir a Zuabu i el va succeir Abazu. Fora d'això no es coneix res més del seu regnat.

## Referències

* ↑ «The Assyrian king list». Livius.org. [Consulta: 27 octubre 2021].
* ↑ Glassner, Jean-Jacques. Mesopotamian chronicles. Leiden: Brill, 2005, p. 137. ISBN 9789004130845.
# Select (SQL)

Les sentències SELECT en llenguatge SQL retornen un conjunt de resultats (result set) format per files, les quals formades per registres, d'una o més taules o vistes de la base de dades. SELECT és la comanda DML més utilitzada en les aplicacions.
Les consultes SELECT especifiquen un conjunt de resultats, però no especifiquen com calcular-ho donat que l'SQL és un llenguatge declaratiu. La base de dades tradueix la consulta en un "pla d'execució" que pot variar entre execucions, versió de base de dades i programari de la base de dades. Aquesta funcionalitat es coneix com a "query optimizer" (optimitzador de consulta), car és responsable de trobar el millor pla d'execució possible per a la consulta, dins de les restriccions aplicables.
Les sentències SELECT tenen diverses clàusules opcionals:
* WHERE especifica quines files recuperar.
* GROUP BY agrupa files que comparteixen una propietat per així poder aplicar una funció agregada a cada grup.
** HAVING selecciona entre els grups definits per la clàusula GROUP BY.
* ORDER BY especifica l'ordre amb el qual s'han de retornar les files. (ASC o DSC)
* AS assigna un alies que es pot utilitzar per canviar el nom temporalment de taules o columnes.

## Exemples

| Taula "T" | Consulta | Resultat |
| C1C2 1a 2b | SELECT * FROM T; | C1C2 1a 2b |
| C1C2 1a 2b | SELECT C1 FROM T; | C1 1 2 |
| C1C2 1a 2b | SELECT * FROM T WHERE C1 = 1; | C1C2 1a |
| C1C2 1a 2b | SELECT * FROM T ORDER BY C1 DESC; | C1C2 2b 1a |
La consulta SELECT * FROM T retorna tots els elements de totes les files de la taula T. La segona consulta, SELECT C1 FROM T, retorna el camp C1 de totes les files de la taula a la Base de Dades. Aquesta consulta és similar a la projecció de l'àlgebra relacional, amb l'excepció que en aquest cas general, el resultat pot contenir files duplicades. Aquest cas es coneix en algunes bases de dades com una partició vertical (Vertical Partition), perquè restringeix el resultat de la consulta a només els camps o columnes especificats.
La tercera consulta, SELECT * FROM T WHERE C1 = 1, retorna tots els camps de la taula T on el seu camp C1 tingui com a valor '1'. És el que es coneix en terminologia d'àlgebra relacional com a selecció. Altrament també es coneix com a partició horitzontal (Horizontal Partition), perquè restringeix les files resultants a aquelles que compleixen les condicions especificades.
Quan s'utilitza més d'una taula, el resultat serà la combinació de les files. Llavors, si tenim les taules T1 i T2 i la consulta SELECT * FROM T1, T2 el resultat serà la combinació de totes les files de T1 amb totes les files de T2. Per exemple, si T1 té 3 files i T2 en té 5, el nombre de files resultants serà 15.

## Referències

* ↑ Microsoft. «Transact-SQL Syntax Conventions».
* ↑ MySQL. «SQL SELECT Syntax».

## Bibliografia

* Horizontal & Vertical Partitioning, Microsoft SQL Server 2000 Books Online
Viccionari
# Castèlnòu d'Aude

Castèlnòu d'Aude (en francès Castelnau-d'Aude) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Les bruixes d'Eastwick

Les bruixes d'Eastwick (títol original: The Witches of Eastwick) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per George Miller, estrenada l'any 1987. Ha estat doblada al català.
La pel·lícula està basada en la novel·la homònima de John Updike de 1984, i protagonitzada per Jack Nicholson, Cher, Susan Sarandon i Michelle Pfeiffer.

## Argument

Tres amigues viuen en un poble de Rhode Island, orgullós de la seva tranquil·litat i el seu puritanisme. Jane, la pèl-roja, divorciada, és professora de música; Sukie, la rosa, és periodista i mare de sis noies que el seu pare ha abandonat; Alexandra, la bruna, és escultora i vídua. Totes tres es reuneixen tots els dijous al vespre per parlar de tot i de res, per expressar els seus fantasmes. Un dia, un cert Daryl Van Horne s'estableix en la més antiga i sumptuosa residència de Eastwick. No se sap res d'ell.

## Repartiment

* Jack Nicholson: Daryl Van Horne
* Cher: Alexandra Medford
* Susan Sarandon: Jane Spofford
* Michelle Pfeiffer: Sukie Ridgemont
* Veronica Cartwright: Felicia Alden
* Richard Jenkins: Clyde Alden
* Keith Jochim: Walter Neff
* Carel Struycken: Fidel
* Helen Lloyd Breed: Madame Biddie
* Caroline Struzik: Carol Meford
* Michele Sincavage, Nicol Sincavage, Heather Coleman, Carolyn Ditmars, Cynthia Ditmars i Christine Ditmars: Nens Ridgemont
* Becca Lish: Madame Neff

## Rebuda

La pel·lícula ha conegut un cert èxit comercial, informant aproximadament 63.766.000 $ al box-office a Amèrica del Nord.
Ha rebut una rebuda de la crítica favorable, recollint un 73 % de crítiques positives, amb una nota mitjana de 6,2/10 i sobre la base de 26 crítics en el lloc Rotten Tomatoes.

## Premis i nominacions
### Premis

* 41a cerimònia dels British Academy film Awards: millors efectes visuals
* Saturn Awards 1988 : millor actor (Jack Nicholson)

### Nominacions

* 60e cerimònia dels Oscars: millor música i millor so
* Saturn Awards 1988 : millor pel·lícula fantàstica, millor actriu (Susan Sarandon), millor guió, millor música, millors efectes visuals, millor actriu en un segon paper (Veronica Cartwright)
* Premi Hugo 1988 : millor pel·lícula
* Grammy Awards 1988 : millor banda original

## Referències

* ↑ esadir.cat. . esadir.cat.
* ↑ «The Witches of Eastwick». The New York Times.
* ↑ Les bruixes d'Eastwick a Box Office Mojo.
* ↑ Les bruixes d'Eastwick a Rotten Tomatoes.
# Carcers

Carces (en francès Carcès) és un municipi francès situat al departament del Var i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 1.912 | 2.026 | 1.807 | 2.092 | 2.270 | 2.453 | 2.848 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1985- | Jean-Louis Alena | PS |

## Referències

* ↑ Forma adoptada per la viquipèdia occitana
# L'assassina

L'assassina (títol original: Point of No Return o The Assassin) és una pel·lícula estatunidenca d'acció dirigida per John Badham el 1993. Ha estat doblada al català. És un remake de la cinta de culte del cinema francès "Nikita" (1990), de Luc Besson.

## Argument

Un grup de joves delinqüents saqueja una farmàcia per procurar-se de la droga. Les forces de l'ordre intervenen i els maten tots, a l'excepció de Maggie (Bridget Fonda). Havent matat un policia, és condemnada a mort per injecció, però es desperta després de l'execució que no era més que un simulacre per eliminar-la de l'estat civil. Serà entrenada per convertir-se en una assassina a sou del govern.

## Repartiment

* Bridget Fonda: Maggie Hayward / Claudia Anne Doran / Nina
* Gabriel Byrne: Bob
* Dermot Mulroney: J. P.
* Miguel Ferrer: Kaufman
* Anne Bancroft: Amanda
* Olivia d'Abo: Angela
* Richard Romanus: Fahd Bahktiar
* Harvey Keitel: Victor, el netejador
* Lorraine Toussaint: Beth
* Xander Berkeley: John Patrick Earl
* Michael Rapaport: Big Stan
* Ray Oriel: Burt
* Spike McClure: Johnny D
* Geoffrey Lewis: el farmacèutic
* Mic Rodgers: un poli
* Lieux Dressler: la mare de Johnny

## Al voltant de la pel·lícula

El film es va estrenar en sales als Estats Units amb el títol Point of No Return, però ha conegut una explotació vídeo rècord amb el títol The Assassin, sota el qual és més coneguda als països anglosaxons.
Es tracta d'un remake quasi integral del film Nikita de Luc Besson, amb algunes petites diferències notables, no obstant això:
* a Nikita, Joséphine ha d'amagar documents en una ambaixada fent-se passar per l'ambaixador; al remake, Nina es disfressa com l'amiga d'un ric industrial de l'Orient Mitjà que té un disquette amb informacions nuclears, i va a robar a casa seva.
* a Nikita, el netejador Victor mor en cotxe després de fugir de l'ambaixada amb Joséphine. Al remake, intenta eliminar Nina mentre que són en cotxe per una carretera de muntanya, Victor acaba aixafat pel cotxe en un barranc.
El director John Badham fa un cameo en el paper d'un grum.

## Crítica

* "Més tirs, més armes sofisticades i menys qualitat per a un lliurament que, almenys, aconsegueix entretenir"
* "Mediocre i, sobretot, innecessari remake, en el qual només s'aporta com a novetat una mica més de violència"

## Referències

* ↑ «L'assassina». esadir.cat.
* ↑ «Point of No Return». The New York Times.
* ↑ Morales, Fernando «Point of No Return». El País.
* ↑ Palomo, Miguel Ángel «Point of No Return». El País.
# Los Vinhaus

Los Vinhaus (en francès Les Vigneaux) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1851 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2016 |
| 517 | 221 | 208 | 190 | 244 | 346 | 390 | 453 | 535 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2005 | Christiane Estienne | |
| 2005- | Gilles Pierre | |

## Referències

* ↑ Toponymie Occitane e Senhalizacion bilingüa. Actas del Congrés d'Aush, 2007, publicat pel CROM, mapa aparegut a la pàgina 77
# Lobaressa (Ardecha)

Lobaressa (en francès Loubaresse) és un municipi francès situat al departament de l'Ardecha i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 32 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Loubaresse era de 32 persones. Hi havia 16 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols) i 12 parelles sense fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 57 habitatges, 17 eren l'habitatge principal de la família, 38 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 56 eren cases i 1 era un apartament. Dels 17 habitatges principals, 15 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 2 en tenien tres, 4 en tenien quatre i 10 en tenien cinc o més. 12 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 6 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Loubaresse el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 21 persones, 11 eren actives i 10 eren inactives. De les 11 persones actives 10 estaven ocupades (6 homes i 4 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 10 persones inactives 5 estaven jubilades i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració.
Dels 3 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una fusteria i 2 restaurants.
L'únic establiment comercial que hi havia el 2009 era una botiga de menys de 120 m².

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Nombre d'équipements et de services dans le domaine du commerce en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Loubaresse a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Loubaresse a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Feliformes

Els feliformes (Feliformia) són un subordre de l'ordre dels carnívors que inclou els fèlids i els tàxons relacionats. Es diferencien dels caniformes.

## Cladograma

| Carnivora | Feliformia   Viverravidae † Nimravidae † Stenoplesictidae † Percrocutidae † Nandiniidae   Prionodontidae   Barbourofelidae †   Felidae Viverridae Hyaenidae Herpestidae Eupleridae Caniformia |
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Zignematals

Les zignematals (Zygnematales) són un ordre d'algues verdes, que comprèn centenars d'espècies diferents en gèneres tan ben coneguts com a Zygnema i les espirogires.

## Enllaços externs

* Zignematals a "ToL" (anglès)
# Vòlvox

Vòlvox és un gènere d'algues verdes de la família Volvocaceae, un dels cloròfits més coneguts i és el més desenvolupat d'un conjunt de gèneres que formen colònies esfèriques. Cada Vòlvox està constituït per nombroses cèl·lules flagel·lades similars a Chlamydomonas, entre unes 1.000-3.000 en total, interconnectades i alineades en una esfera.

## Enllaços externs

* Vídeo de Vòlvox al YouTube
* «Vòlvox». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Celofisoïdeus

Els celofisoïdeus foren el grup de dinosaures teròpodes més abundant durant el Triàsic superior i el Juràssic inferior. Arribaren a colonitzar, probablement, tots els continents. Eren criatures gràcils de petita i mitjana mida (d'un a sis metres de longitud), amb un cap allargat sobre el qual se situaven dues delicades crestes longitudinals. Els celofisoïdeus presentaven colls i cues llargs.
Alguns dels gèneres més coneguts inclouen Coelophysis, Liliensternus, i possiblement Dilophosaurus.

## Taxonomia

* Superfamília Coelophysoidea
** ?Dolichosuchus
** ?Gojirasaurus
** ?Liliensternus
** ?Lophostropheus
** ?Sarcosaurus
** Família Coelophysidae
*** Camposaurus
*** Podokesaurus
*** Procompsognathus
*** ?Pterospondylus
*** Segisaurus
*** Subfamília Coelophysinae
**** Coelophysis
**** Megapnosaurus
** ?Família Halticosauridae
*** ?Subfamília Halticosaurinae
**** ?Halticosaurus
# Sant Martí de Biert

Sant Martí de Biert és una obra de Canet d'Adri (Gironès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici d'una sola nau, cobert amb volta de canó, amb absis semicircular, que ha estat molt transformat per l'afegitó de capelles i el sobrealçament de la nau i l'absis. En reformes posteriors es va construir un campanar d'espadanya de dos ulls i també es modificà la porta situada a la façana sud i datada el 1861, substituint probablement la porta original. Al centre de l'absis hi ha una finestra de doble esqueixada pròpia de les reformes del segle xii. Al costat de ponent hi ha adossada la rectoria.

## Història

Aquesta església depenia, al segle x, del monestir de Sant Medir, l'emplaçament primitiu del qual era a Sant Gregori abans del seu trasllat a Amer. L'església actual va ser consagrada el 1116, en substitució d'una església anterior que havia estat construïda en temps del bisbe Ot de Girona (885-1010) i s'havia enderrocat. Aquesta nova església apareix esmentada en una butlla de l'any 1017 com a possessió del monestir de Banyoles. El 1116 fou consagrada pel bisbe de Girona, Berenguer Dalmau. Les ressenyes de les diferents visites pastorals proporcionen informació sobre les diferents modificacions que va patir l'edifici. EL 1478 sabem que tenia un campanar amb dues campanes, el 1511 es dedica un nou altar a Santa Maria... L'any 1698 Biert consta com a lloc reial.

## Referències

* 1 2 «Sant Martí de Biert». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 octubre 2016].
* ↑ Sant Martí de Biert a Art Medieval