OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chaselas (Cantal)

Chaselas (en francès Chazelles) és un municipi francès situat al departament de Cantal i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 34 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chazelles era de 34 persones. Hi havia 16 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 26 habitatges, 15 eren l'habitatge principal de la família i 11 eren segones residències. Tots els 26 habitatges eren cases. Dels 15 habitatges principals, 14 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava llogat i ocupat pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 4 en tenien quatre i 10 en tenien cinc o més. 13 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 8 habitatges hi havia un automòbil i a 5 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chazelles el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 12 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 18 persones, 13 eren actives i 5 eren inactives. Les 13 persones actives estaven ocupades(7 homes i 6 dones).. De les 5 persones inactives 2 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Chazelles hi havia 10 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 440 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ proposat per la secció local de l'IEO
* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Exploitations agricoles

## Enllaços externs

* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Conca permiana (Europa)

La conca permiana és una seqüència gruixuda de roques sedimentàries que foren dipositades en una conca sedimentària de grans dimensions durant el període Permià (fa 298,9–251,9 milions d'anys). Es troba al subsol del nord d'Europa, des d'Escòcia fins al nord de Polònia, passant per la costa oriental d'Anglaterra, gran part de la mar del Nord, els Països Baixos, Dinamarca i el nord d'Alemanya.
El 1959 es descobrí un gran jaciment de gas natural a la formació Rotliegend de Slochteren (Països Baixos). El Rotliegend és la part inferior de la seqüència permiana i es compon de més de 600 m de gresos i evaporites. Està cobert per una seqüència d'evaporites de 1.000 m de gruix, la formació Zechstein.

## Referències

* ↑ H. Zimmerle, Petroleum Sedimentology, Springer, 2008, pàg. 235–236, ISBN 0-7923-3419-1 (en anglès).
# Cladoteris

Els cladoteris (Cladotheria) són una legió de mamífers de la superlegió dels trecnoteris. L'única sublegió supervivent actualment és la dels zateris, que inclou els teris.
Es diferencien per una depressió característica dels queixals més baixos.

## Enllaços externs

* MESOZOIC MAMMALS; Stem zatherians, zatherians & Peramuridae, an internet directory Arxivat 2009-10-08 a Wayback Machine.
* Palaeos Vertebrates 430_500 Mammalia Spalacotheroidea & Cladotheria Arxivat 2010-09-11 a Wayback Machine.
* Legion Cladotheria - Hierarchy - The Taxonomicon
# Alberto Lleras Camargo

Alberto Lleras Camargo (Bogotá, Colòmbia, 1906 - Bogotá, 1990) periodista, diplomàtic i polític colombià. Va ser dues vegades President de Colòmbia. Fill de Felipe Lleras Triana i Sofia Camargo Guerrero.
# Infectivitat

En epidemiologia, la infectivitat és la capacitat d'un patogen per produir una infecció. Més concretament, la infectivitat és la capacitat de transmissibilitat horitzontal d'un patogen, és a dir, en quina freqüència es propaga entre els hostes que no es troben en una relació progenitor-fill. La mesura d'infectivitat en una població s'anomena incidència.
S'ha demostrat que la infecció està correlacionada positivament amb la virulència. Això vol dir que, a mesura que augmenta la capacitat d'un agent patogen d'infectar un major nombre d'hostes, també augmenta el nivell de perjudici que causa a l'hoste.
La infectivitat d'un agent patogen és subtilment diferent de la seva transmissibilitat vertical, que fa referència a la capacitat de transmissió dels progenitors als fills.

## Referències

* ↑ Stewart, AD; Logsdon, JM; Kelley, SE «An empirical study of the evolution of virulence under both horizontal and vertical transmission». Evolution, 59, 4, 4-2005, pàg. 730-739. DOI: 10.1554/03-330. PMID: 15926685.
# Brissogne

Brissogne (arpità Bréssogne) és un municipi italià, situat a la regió de Vall d'Aosta. L'any 2007 tenia 977 habitants. Limita amb els municipis de Charvensod, Cogne, Pollein, Quart, Saint-Marcel

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Italo Cerise | Llista cívica |
# Ensífers

Els ensífers (Ensifera) són un subordre d'ortòpters caracteritzat per les seves llargues antenes, de més de 30 artells, en molts casos més llargues que el cos, característica que els diferencia dels membres de l'altre subordre (Caelifera) que tenen les antenes curtes. Els ensífers inclouen insectes tan coneguts com els grills.
El mascle produeix un so característic fregant les seves ales entre si per atraure les femelles. Molts viuen sobre la vegetació i són de color verd; alguns tenen ales que semblen fulles i els serveixen de camuflatge. Altres, com els grills, són terrestre, viuen en caus i se'ls pot sentir cantar durant les nits d'estiu.

## Taxonomia

* Superfamilia Grylloidea
** Gryllidae
** Gryllotalpidae
** Mogoplistidae
** Myrmecophilidae
* Superfamilia Hagloidea
** Prophalangopsidae
* Superfamilia Rhaphidophoroidea
** Rhaphidophoridae
* Superfamilia Schizodactyloidea
** Schizodactylidae
* Superfamilia Stenopelmatoidea
** Anostostomatidae
** Cooloolidae
** Gryllacrididae
** Stenopelmatidae
* Superfamilia Tettigonioidea
** Tettigoniidae
# Guant mèdic

Els guants mèdics són guants d'un sol ús que s'utilitzen durant els exàmens o els procediments mèdics per ajudar a prevenir la contaminació creuada entre els cuidadors i els pacients.
Els guants mèdics estan formats per diferents polímers incloent:
* Làtex: poden donar problemes d'al·lèrgia.
* Cautxú d'acrilonitril, abreviats de "nitril"; resistents, sovint de color blau.
* Clorur de polivinil, abreviats de "polivinil"; no gaire resistents a l'exposició prolongada a líquids corporals, semitransparents, els més barats.
* Altres: neoprè; poc utilitzats.
Els guants venen sense pols, o amb pols de midó de blat de moro per lubricar els guants, cosa que els facilita la seva col·locació. El midó de blat de moro substitueix la pols de licopodi i el talc per ser irritants dels teixits, però fins i tot el midó de blat de moro pot impedir la curació si s'introdueix en els teixits (com durant la cirurgia). Així, s'utilitzen més sovint els guants sense pols durant la cirurgia i altres procediments sensibles. S'utilitzen processos especials de fabricació per compensar la falta de pols.
Hi ha dos tipus principals de guants mèdics: examen i quirúrgic. Els guants quirúrgics tenen un dimensionament més precís amb una millor precisió i sensibilitat i estan realitzats amb un estàndard més alt. Els guants d'examen poden ser estèrils o no estèrils, mentre que els guants quirúrgics són estèrils.
A més de la medicina, els guants mèdics són molt utilitzats en laboratoris químics i bioquímics. Els guants mèdics ofereixen una protecció bàsica contra corrosius i contaminacions superficials. No obstant això, són penetrats fàcilment per dissolvents i diversos productes químics perillosos i no s'han d'utilitzar per rentar vaixella o quan la tasca implica la immersió de la mà guantada en un dissolvent.

## Referències

* ↑ «Medical Gloves and Gowns». FDA. [Consulta: 10 març 2010]. «Medical gloves are disposable gloves used during medical procedures. Medical gloves help prevent contamination between caregivers and patients. Some are designed to prevent contact with certain chemotherapy drugs. Medical gloves include examination gloves, surgical gloves, and medical gloves for handling chemotherapy agents (chemotherapy gloves). These gloves are regulated by the Food and Drug Administration (FDA). FDA makes sure that manufacturers of these devices meet performance criteria such as leak resistance, tear resistance, etc.»
* ↑ «Personal Protective Equipment FAQ». Centers for Disease Control and Prevention. [Consulta: 8 juny 2013].
# Astronidium tomentosum

Astronidium tomentosum és una espècie de planta de flors pertanyent a la família Melastomataceae. És endèmica de Fiji amb dues colònies en Viti Levu. És un rar arbust o petit arbre que creix en una àrea restringida de la província Namosi en Viti Levu entre els 600 i 1200 msnm d'altura.

## Font

* World Conservation Monitoring Centre 1998. Astronidium tomentosum. 2006 IUCN Xarxa List of Threatened Species. Baixat el 20-08-07.
# Alberto Lopo García

Alberto Lopo García (Barcelona, 5 de maig del 1980) és un exfutbolista i entrenador de futbol català. Es va formar com a futbolista al RCD Espanyol i va tancar la seva carrera com a jugador a l'Inter Club d'Escaldes andorrà. Actualment és membre del cos tècnic de la categoria Cadet del RCD Espanyol.
# CIDERAL

La CIDERAL o Comunitat intercomunal pel desenvolupament de la regió i les aglomeracions de Loudéac (en bretó Kumuniezh etrekumunel evit Diorren Bro ha Tolpadoù-kêrioù Loudieg) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de les Costes d'Armor a la regió Bretanya, al País Centre Bretanya. Té una extensió de 500,16 kilòmetres quadrats i una població de 27.868 habitants (2006).

## Composició

Agrupa 21 comunes :
| Le Cambout La Chèze Coëtlogon La Ferrière Gausson Grâce-Uzel Hémonstoir | Loudéac Merléac La Motte Plémet Plouguenast Plumieux La Prénessaye | Le Quillio Saint-Barnabé Saint-Caradec Saint-Maudan Saint-Thélo Saint-Étienne-du-Gué-de-l'Isle Trévé |

## Història

* 1987 : Es crea l'associació per a l'estudi de la carta intercomunal
* 1990 : Neix el Sidéral (sindicat intercomunal)
* 1994 : Sidéral esdevé Cidéral (comunitat de comunes)
* 1997 : Es vota la taxa professional única, eina de solidaritat entre les 21 comunes

## Vegeu també

* Intercomunalitats de les Costes d'Armor

## Enllaços externs

* Comunitat intercomunal pel desenvolupament de la regió i les aglomeracions de Loudéac
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Oriola (desambiguació)

«Oriola» té aquests significats:
* Oriola, municipi del País Valencià a la comarca del Baix Segura
* Oriola (Odèn), masia al municipi d'Odèn a la comarca del Solsonès
* Oriola (planta) o (Centaurea melitensis), espècie de planta de la família de les asteràcies.
* Oriola (Portugal), freguesia de Portugal que pertany al municipi de Portel al districte d'Évora (regió de l'Alentejo)
* Catedral d'Oriola, catedral de la diòcesi Oriola-Alacant a la comarca del Baix Segura
* Pierre Oriola (Tàrrega, l'Urgell, 1992), basquetbolista català
# Bro Naoned

Bro Naoned és un dels nou broioù (països) en què és dividida la Bretanya històrica. Està situat la major part al departament d'Illa i Vilaine i la llengua nacional és el gallo. Està format per 237 municipis en una superfície de 7.352 km² i una població segons el cens del 1999 d'1.149.432.
* Besné
* Blain
* Bouée
* Bouguenais
* Bouvron
* Campbon
* Carquefou
* Casson
* Cordemais
* Couëron
* Crossac
* Donges
* Drefféac
* Fay-de-Bretagne
* Fégréac
* Grandchamps-des-Fontaines
* Guenrouet
* Héric
* Indre
* La Chapelle-Launay
* La Chapelle-sur-Erdre
* La Chevallerais
* La Grigonnais
* La Montagne
* Lavau-sur-Loire
* Le Gâvre
* Le Pellerin
* Le Temple-de-Bretagne
* Malville
* Mauves-sur-Loire
* Missillac
* Nantes
* Nort-sur-Erdre
* Notre-Dame-des-Landes
* Nozay
* Orvault
* Petit-Mars
* Plessé
* Pontchâteau
* Prinquiau
* Puceul
* Quilly
* Rezé
* Saffré
* Sainte-Anne-sur-Brivet
* Sainte-Luce-sur-Loire
* Sainte-Reine-de-Bretagne
* Saint-Étienne-de-Montluc
* Saint-Gildas-des-Bois
* Saint-Herblain
* Saint-Jean-de-Boiseau
* Saint-Mars-du-Désert
* Sautron
* Savenay
* Sévérac
* Sucé-sur-Erdre
* Thouaré-sur-Loire
* Treillières
* Vay
* Vigneux-de-Bretagne

## Enllaços externs

* Geografia de Bretanya, llista de les viles del Bro Naoned
# Biriba (fruit)

Biriba, segons el nom brasiler, (Rollinia deliciosa) és un fruit tropical proporcionat per una espècie d'arbre dins la família Annonaceae, que és natiu de l'Amèrica del Sud tropical. Es cultiva pels seus fruits en els tròpics i subtròpics.

## Descripció

És un arbre de creixement ràpid que arria a fer 15 m d'alt. En només quatre anys des que se sembra ja dona fruits. El fruit és gros cònic o arrodonit de colot groc quan madura. La superfície del fruit està coberta de proturberàncies toves. La polpa és molt tova i dolça amb gust de cítrics. Té moltes llavors que no es poden menjar.

## Enllaços externs

* Morton, Julia F. «Biriba Rollinia mucosa». Fruits of warm climates, 1987, pàg. 88–90.
# Alberto Lora Ramos

Alberto Lora Ramos (Móstoles, 25 de març de 1987) és un futbolista professional madrileny, que ocupa la posició de defensa, actualment al Marino de Luanco.

## Trajectòria esportiva

Format a les categories inferiors del Reial Madrid, arribà a ser co-capità de l'equip juvenil dels madridistes. El 2006 fitxà per l'Sporting de Gijón, que l'incorporà al seu filial. El 2007 debuta al primer equip, i a la temporada 08/09 hi debuta a la màxima categoria amb els asturians.

## Enllaços externs

* Fitxa d'Alberto Lora Ramos a bdfutbol.com
# CS Tiligul-Tiras Tiraspol

El CS Tiligul-Tiras Tiraspol és un club moldau de futbol de la ciutat de Tiraspol.

## Història

Evolució del nom:
* 1938 - Spartak Tiraspol
* 1961 - Pizkevnik Tiraspol
* 1963 - Lukhraful Tiraspol
* 1967 - Dnestr Tiraspol
* 1967 - Energia Tiraspol
* 1978 - Start Tiraspol
* 1979 - Avtomobilist Tiraspol
* 1986 - Tekstilshik Tiraspol
* 1990 - Tiras Tiraspol
* 1991 - Tiligul Tiraspol
* 2004 - Tiligul-Tiras Tiraspol

## Palmarès

* Copa moldava de futbol (3):
** 1993, 1994, 1995

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2008-05-17 a Wayback Machine.
# Font del Botxer

La Font del Botxer es troba al Parc de la Serralada Litoral, la qual és també coneguda com a Font de la Cornisa.

## Descripció

És un petit broc metàl·lic entaforat a la roca, reomplert de ciment en alguns punts fins a formar un muret allisat. L'aigua cau en una senzilla conducció que la duu a un petit bassal que serveix d'abeurador a la fauna. L'aigua prové d'una mina que hi ha damunt de la font i es canalitza per abastir un dipòsit per a l'extinció d'incendis forestals, que es pot veure al turó de Can Colomer mirant avall en direcció oest. És una de les poques fonts del parc que rarament queda seca del tot, encara que, a vegades, es talla l'aigua per reomplir el dipòsit.

## Curiositats

Tot i que el seu nom és Font del Botxer, també podria ser Botjar (camp de botges, arbust comú en aquesta zona) o Botxí (un ocell habitual del Parc de la Serralada Litoral), ja que hi ha discrepàncies entre la gent de Teià pel que fa a la seua denominació. La casa que hi ha a sota la pista, mirant cap a Teià, és el Botxer d'en Nifa: com en tants altres llocs més o menys discrets de la serralada i durant la primera meitat del segle xix s'hi feia moneda falsa de coure.

## Observacions

L'ADF de Teià fa un seguiment dels cabals de diverses fonts del municipi per tal de mantindre diversos punts d'emmagatzematge d'aigua per fer-los servir en l'extinció d'incendis forestals. En el control efectuat durant la darrera setmana del mes de juny del 2015 es va establir que el cabal d'aquesta font era de 2.880 litres al dia.

## Accés

És ubicada a Teià: situats al Mirador de la Cornisa, baixem 450 metres en direcció a Teià. A la dreta, un petit canyar, una mata de joncs i un marge de pedra estret i alt delaten la ubicació de la font. Tot el conjunt és molt discret i pot passar desapercebut. Coordenades: x=443488 y=4596349 z=402.

## Referències

* 1 2 3 4 Triquell i Salomé, Adrià, 2012. Parc de la Serralada Litoral (Història i Itineraris). Editorial Piolet, Barcelona. ISBN 9788415075615. Pàg. 118.
* ↑ Control de cabals de les fonts de l'ADF - ADF Teià Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (català)

## Enllaços externs

* Wikiloc (català)
# Bronzolo

Bronzolo (alemany Branzoll) és un municipi italià, dins de la província autònoma de Tirol del Sud. És un dels municipis del districte d'Überetsch-Unterland. L'any 2007 tenia 2.377 habitants. Limita amb els municipis d'Aldein, Laives, Deutschnofen, Auer i Vadena.

## Situació lingüística

| Pertinença lingüística (cens 2001) | 39,68% alemany |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 59,85% italià |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 0,47% ladí |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Benedetto Zito | Progetto Alto Adige |
# Ictidosaure

L'ictidosaure (Ictidosaurus angusticeps) és una espècie extinta de sinàpsid de la família dels escilacosàurids que visqué en allò que avui en dia és el sud d'Àfrica durant el Permià mitjà, fa entre 259,5 i 266,9 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a la província sud-africana del Cap Occidental. Es tracta de l'única espècie del gènere Ictidosaurus. Era un animal carnívor. El nom genèric Ictidosaurus significa ‘llangardaix mangosta’, mentre que el nom específic angusticeps significa ‘cap estret’.

## Referències

* 1 2 Entrada «Ictidosaurus angusticeps» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 9 octubre 2024].
* ↑ Smith, Rubidge i Van der Walt, 2012, p. 36.
* ↑ «Genus: Porosteognathus VJUSHKOV, 1955» (en anglès). [Consulta: 2 octubre 2024].

## Bibliografia

* Smith, M. H. S.; Rubidge, B. S.; Van der Walt, M. «Therapsid biodiversity patterns and paleoenvironments of the Karoo Basin, South Africa». A: Chinsamy-Turan, A. Forerunners of Mammals: Radiation • Histology • Biology (en anglès). Indiana University Press, 2012, p. 31-64. ISBN 9780253005335.
# Alberto López Moreno

Alberto López Moreno (Madrid, 25 de febrer de 1967) és un exfutbolista madrileny, que jugava com a davanter. Després de la seua retirada, ha treballat als serveis mèdics del Reial Valladolid.

## Trajectòria

Sorgeix del madrileny club CDC Moscardó. Els primers sis mesos de 1987 és cedit al Real Burgos i a la 87/88 ja s'incorpora al Reial Valladolid. Amb els castellans debuta a Primera divisió en la 88/89, on juga 25 partits i marca 7 gols. Les seues millors marques les aconsegueix a mitjans de la dècada dels 90, quan és el referent ofensiu dels val·lisoletans, com els 14 gols de la temporada 92/93 (amb el club a Segona), o els 13 de la següent.
La temporada 95/96 marxa al Racing de Santander. És titular eixe any, amb 40 partits, però les dues campanyes següents perd el lloc a l'onze inicial, tot i que segueix participant sovint. El 1998 retorna al Reial Valladolid, en una segona etapa en la qual és davanter de refresc: de fet, la temporada 98/99, dels 31 partits jugats, només en comença 4.
L'estiu del 2001 fitxa pel CD Numancia, i a la següent recala al Palència abans de penjar les botes el 2003, amb 311 partits i 58 gols en primera divisió.
# CV-500

L'autovia CV-500, coneguda com a autopista del Saler i carretera del Saler, pertany a la Xarxa de carreteres del País Valencià, comunica la ciutat de València amb el municipi de Sueca. Des de la pedania del Saler continua en forma de carretera convencional fins a la C-502 i les Palmeres, Sueca.

## Nomenclatura

La carretera CV-500 (l'Autopista del Saler i, a partir d'aquest poble, la Carretera del Saler) pertany a la Xarxa de carreteres de la Generalitat Valenciana, i comunica València amb la costa de l'Albufera, inclosa al terme municipal de la capital valenciana.

## Història

Anteriorment, la CV-500 era una carretera convencional que comunicava el districte dels Pobles del Sud amb la capital, i el seu recorregut era més o menys el mateix d'ara. Es tractava d'una carretera local que unia la ciutat de València amb les pedanies del Saler i del Perellonet, i també amb l'entitat local suecana del Perelló, travessant-ne els nuclis urbans. A causa de la gran afluència estiuenca entre la capital i el Saler, es decidí crear una variant fins al suara dit poble que aniria fora del nucli urbà, a fi de fer més fluid el trànsit. Part del tram de carretera convencional passà, doncs, a ser la CV-5010.

## Traçat Actual

La CV-500 és actualment coneguda com a l'autopista del Saler fins a la redona al sud del poble, on es convertix en carretera normal. És un eix viari important que comunica la ciutat de València amb la costa en direcció a Cullera, travessant les pedanies de Pinedo i el Saler, i com a carretera convencional, i les del Perellonet, el Perelló (Sueca) i les Palmeres (Cullera). Inícia el seu recorregut al carrer de l'Alcalde Reig, València, tot just abans del pont de Montolivet.

## Futur de la CV-500

De moment no hi ha futurs projectes per a la CV-500.
# Brugueroles (Castellterçol)

Brugueroles és una masia del terme municipal de Castellterçol, al Moianès.
Està situada en el sector oriental del terme, al sud-est de la vila de Castellterçol, molt a prop del límit amb Castellcir. És a llevant de l'Horta i a migdia de la Vall Jussana, en una carena a l'esquerra de la riera de Sant Quirze i a la dreta del torrent de la Vall Jussana.
És una masia habitada, centre d'una explotació agropecuària.
# Sclerotinia fructigena

La Sclerotinia fructigena o Monilinia fructigena és un fong paràsit dels fruiters que ataca les pomàcies i les drupàcies, sobretot afecta les branquetes i els fruits a diferència de la Sclerotinia cinerea, difícilment ataca les fulles. La forma conídica és la Monilia fructigena.

## Símptomes

Sobre els branquillons provoca xancres amb emissió d'exsudat gomós. Sobre el fruit es desenvolupa una taca bruna qu es desenvolupa com un cercle marró i de color avellan format per les fructificacions dels conidis. El fruit queda "momificat" (perd l'estructura de la seva polpa i de la seva pèla) i roman enganxat a l'arbre o cau a terra.

## Lluita

Es fa amb fungicides anticriptogàmics i traient (enterrant o cremant) els fruits atacats especialment quan estan momificats.