OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Luvisol

Els luvisols son un dels 32 Grups de Sòls de Referència del sistema internacional de classificació de sòls World Reference Base for Soil Resources (WRB). Estan molt estesos, sobretot en climes temperats, i en general són fèrtils. Els luvisols són molt utilitzats per a l'agricultura.

## Distribució

Els luvisols cobreixen entre 500 i 600 milions d'hectàrees de superfície, principalment a les zones temperades. Es formen sobre una gran varietat de materials minerals parentals. A les regions mediterrànies la formació d'hematites pot produir luvisols cròmics de color vermell.

## Descripció i formació

La característica principal dels luvisols és l'horitzó àrgic, amb un contingut d'argila superior al del material suprajacent. Això normalment es produeix quan l'aigua arrossega argila cap avall i l'acumula a més profunditat. Els minerals d'argila, que al no haver estat molt meteoritzats són de tipus 2:1 d'alta activitat, proporcionen a aquests sòls una gran capacitat d'intercanvi catiònic i una alta saturació de bases. En els paisatges no erosionats per sobre de l'horitzó àrgic es forma un horitzó eluvial més clar i amb poca argila.

## En altres sistemes de classificació

El sistema canadenc de classificació del sòl inclou els luvisols. A la taxonomia de sòls de l'USDA els luvisols es classifiquen normalment com a alfisols.

## Referències

* 1 2 3 IUSS Working Group WRB. «World Reference Base for Soil Resources, fourth edition». International Union of Soil Sciences, Vienna.
* 1 2 3 4 Zech, Wolfgang. Böden der Welt (en german). 2a edició. Berlin: Springer Spektrum, 2014.

## Bibliografia addicional

* W. Zech, P. Schad, G. Hintermaier-Erhard: Soils of the World. Springer, Berlín 2022, capítol 4.3.2.ISBN 978-3-540-30460-9

## Enllaços externs

* fotos de perfil (amb classificació) Pàgina d'inici del WRB
* fotos de perfil (amb classificació) IUSS World of Soils
* vídeos amb instruccions sobre com descriure i classificar els luvisols WRB
# Cal Governador

Cal Governador és una masia situada al municipi de Navès a la comarca catalana del Solsonès, a una altitud de 637 m al vessant de ponent del Serrat del Moro.

## Referències

* ↑ «Cal Governador». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pokaran

Pokaran (o Pokharan o Pokhran) fou un estat tributari protegit, jagir feudatari de Jodhpur. La capital era la ciutat del mateix nom a uns 105 km a l'est de Jaisalmer (ciutat) i 135 km al nord-oest de Jodhpur (ciutat), al costat(uns 3 km) de la qual hi ha una antiga població ara deshabitada de nom Satalmer, fundadaa finals del segle XV per Satal, fill gran de Rao Jodha i desmantellada per Rao Maldeo (1532-1569) per utilitzar el material per construir el fort de Pokaran; la ciutat el 1862 tenia uns 5000 o 6000 habitants però després no apareix al cens britànic de 1881; al de 1901 consta amb 7.125 habitants; estava emmurallada. A l'antiga ciutat despoblada hi ha un temple jain i prop els cenotafis dels membres de les famílies principalsde tahkurs. També prop hi ha unes salines de 6 km de llarg i 3 d'ample. La dinastia rathor de Pokaran era la nissaga principal del clan Champawat, descendents de Champa, el germà de Rao Jodha.
El jagir fou concedit a Rajshri Thakur Maha Singh, thakur de Bhimal, el 1729 pel maharaja Abhay Singhji de Jodhpur, al que va cedir el seu jagir de Bhimal a canvi. El nou territori tenia 100 pobles. El seu fill i successor Devi Singh fou assassinat pel maharajà Bijai Singh de Jodhpur el 1760. El seu fill Sabal Singh només va viure un any, però un altre fill, Shyam Singh, va establir la seva autoritat a Feejgarh el 1774. Sawai Singh, fill de Sabal, va morir el 1808 a la batalla de Mundwa i el va succeir el seu fill Salim Singh, que va morir sense descendència el 1821 després d'adoptar a un nebot (fill d'un germà de nom Jawan Singh); aquest tampo va tenir fill i va adoptar a Kunwar Guman Singh, fill petit de Thakur Samel Singhji de Daspan el 1876, el qual va morir també sense descendència el 1877 amb 30 anys, i va adoptar a Kunwar Mangal Singhji, fill de Thakur Sagat Singhji de Daspan. El sobirà gaudia d'alguns privilegis com el de poder estar just darrere el maharajà de Jodhpur quan anaven sentats a l'elefant, el de testimoni a totes les concessions de terres o el de portar ploma de paó al cap.

## Llista de thakurs

* Rajshri Thakur Maha Singh 1729-1744
* Rajshri Thakur Devi Singh 1744-1760 (fill)
* Rajshri Thakur Sabal Singh 1760-1761 (fill)
* Rajshri Thakur Sawai Singh 1761/1808 (fill)
* Rajshri Thakur Salim Singh 1808-1821 (fill)
* Rao Bahadur Thakur Bhaboot Singh 1821-1876 (adoptat)
* Rao Bahadur Thakur Guman Singh 1876-1877 (adoptat)
* Rao Bahadur Thakur Mamgal Singh 1877-1928 (adoptat)
* Rao Bahadur Thakur Chain Singh 1928-1952

## Bibliografia

* Genealogia
# Andetxa

Andetxa/Antezana, antigament Antezana de Foronda o Antezana de Álava és un concejo del municipi de Vitòria-Gasteiz al territori històric d'Àlaba, País Basc. Està inclòs dins de la Zona Rural Nord-oest de Vitòria.

## Situació

És un llogaret situat 12 km al nord-oest de la ciutat de Vitòria. Aquest poble es troba actualment al costat de la terminal de l'Aeroport de Foronda, per la qual cosa compta amb bons accessos a través de vies ràpides.

## Població

La seva població ha descendit sensiblement en les últimes dècades, ja que en 1960 explicava encara amb 113 habitants i baixant amb el transcurs dels anys fins a 86 habitants en 2008.
Evolució demogràfica :
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 78 | 79 | 76 | 74 | 76 | 78 | 83 | 80 |

## Història

Va pertànyer al municipi de Foronda, del que era la seva capital, fins que aquest va ser absorbit pel de Vitòria en la dècada de 1970. Al costat del poble es va construir l'aeroport de Foronda. En aquests moments és el poble més proper a la terminal de l'aeroport i a les pistes.
El que més destaca del poble és l'església de San Miguel que data del segle XVIII-XIX. Les festes patronals se celebren el 29 de setembre.

## Enllaços externs

* Bloc d'Andetxa/Antezana Arxivat 2011-08-11 a Wayback Machine.
# Donzella de la bistorta

La donzella de la bistorta (Boloria eunomia) és una espècie de lepidòpter papilionoïdeu de la família dels nimfàlids (Nymphalidae) present als Països Catalans.

## Distribució

Es distribueix per Europa, Rússia, Mongòlia, nord-est de la Xina, Sakhalín i nord d'Amèrica. A la península Ibèrica es troba a la Serralada Cantàbrica i Pirineus.

## Hàbitat

Prats pantanosos prop de llacs i rius; torberes. Al sud-oest d'Europa, l'eruga s'alimenta de bistorta (Bistorta officinalis); en altres regions s'alimenten de distintes plantes del gènere Polygonum.

## Període de vol i hibernació

Una generació a l'any, entre finals de maig i començaments de juliol. Hiberna com a eruga jove.

## Referències

* ↑ «Proposta de noms comuns per a les papallones diürnes (ropalòcers) catalanes». Butlletí de la Societat Catalana de Lepidopterologia. Arrizabalaga et al., 01-12-2012. [Consulta: 27 gener 2014].
* ↑ «Noms de papallones | TERMCAT». [Consulta: 31 desembre 2024].
* 1 2 3 4 Tolman, Tom; Lewington, Richard. Mariposas de España y Europa (en castellà). Lynx, 2011. ISBN 978-84-96553-84-2.

## Enllaços externs

* Biodiversidad Virtual (castellà)
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa (anglès)
# Serra de Vidabona

La Serra de Vidabona és una serra situada al municipi d'Ogassa a la comarca del Ripollès, amb una elevació màxima de 1.492 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de les Soques (Albanyà)

La Serra de les Soques és una serra situada al municipi d'Albanyà a la comarca de l'Alt Empordà, amb una elevació màxima de 1.289 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Campitello di Fassa

Campitello di Fassa (ladí Ciampedel) és un municipi italià, dins de la província autònoma de província de Trento. És un dels municipis del vall de Fassa (Ladínia). L'any 2007 tenia 740 habitants. Limita amb els municipis de Sëlva, Santa Cristina Gherdëina, Kastelruth, Canazei, Tiers, i Mazzin.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Leonardo Bernard | Llista cívica |
# Andreu Tanca

Andreu, conegut per "Tanca", fou jutge de Torres al segle xi. Fou probablement germà de Marià I de Zori, de Susana de Zori i de Pere de Serra. Fou pare de Marià I de Torres, de Comit i de Pere de Serra (morts els dos darrers passat el 1065) i de Jordina. El seu temps ja s'havia construït la basílica de San Gavino a Porto Torres, la capital que havia substituït Ardara. Més tard la capital va passar a Thathari (Sassari). El jutjat fou conegut també com a Logudor (deformació que vol dir Lloc de Torres).
# Setge de Belegrada (1280-1281)

El setge de Belegrada per les forces del Regne de Sicília sota domini angeví contra la guarnició romana d'Orient de la ciutat es produí entre el 1280 i el 1281. Belegrada (actual Berat), una plaça forta de gran importància estratègica, era la porta als territoris centrals de l'Imperi Romà d'Orient. A la primavera del 1281, una força de socors romana feu caure en una emboscada el general angeví Hug de Sully i el feu presoner. La notícia sembrà el pànic entre les tropes angevines, que patiren greus baixes durant la seva fugida en desbandada. La derrota angevina a Belegrada esvaí l'amenaça d'una invasió terrestre de l'Imperi Romà d'Orient i, juntament amb les Vespres Sicilianes, marcà el final de tot intent realista de reconquerir Constantinoble per una potència occidental.

## Notes

* ↑ Conegut igualment pel nom anacrònic de Imperi Bizantí.

## Referències

* ↑ Norwich, 1995, p. 247.

## Bibliografia

* Norwich, J. J. Byzantium: The Decline and Fall (en anglès). Viking, 1995. ISBN 0-670-82377-5.
# Tossal de l'Àliga (Gombrèn)

El Tossal de l'Àliga és una muntanya de 1.376 metres que es troba al municipi de Gombrèn, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra dels Eixarts

La Serra dels Eixarts és una serra situada entre els municipis de Boadella i les Escaules i de Terrades a la comarca de l'Alt Empordà, amb una elevació màxima de 250 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Prempur

Prempur fou un estat tributari protegit de l'agència de Mahi Kantha a la presidència de Bombai. Estava format per 5 pobles, amb 1.694 habitants el 1901. Els seus ingressos s'estimaven en 3.991 rúpies el 1900, pagant un tribut de 187 rúpies al Gaikwar de Baroda i 47 rúpies al raja d'Idar.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Campo Arañuelo

Campo Arañuelo és una comarca d'Extremadura situada al nord-est de la província de Càceres. Limita al sud amb les comarques de Los Ibores i La Jara, al nord amb el riu Tiétar, que rl separa de La Vera; a l'est amb la Campana de Oropesa, i a l'oest amb el Parc Nacional de Monfragüe i el Tiétar. El cap comarcal és Navalmoral de la Mata.

## Municipis

* Almaraz
* Belvís de Monroy
* Berrocalejo
* Casas de Miravete
* Casatejada
* Deleitosa
* El Gordo
* Higuera de Albalat
* Majadas de Tiétar
* Millanes
* Navalmoral de la Mata
* Peraleda de la Mata
* Pueblonuevo de Miramontes
* Romangordo
* Rosalejo
* Saucedilla
* Serrejón
* Talayuela
* Toril
* Torrejón el Rubio
* Valdecañas de Tajo
* Valdehúncar

## Enllaços externs

* Notícies del Campo Arañuelo a NavalmoralDigital.com Arxivat 2007-06-29 a Wayback Machine.
* Web Oficial de la comarca del Campo Arañuelo Arxivat 2008-03-27 a Wayback Machine.
# Andrew Searle Hart

Andrew Searle Hart (Limerick, 14 de març de 1811 - 13 d'abril de 1890) va ser un matemàtic irlandès.

## Vida i Obra

Hart va fer els seus estudis secundaris al Foley College de Londonderry i el 1828 va ingressar al Trinity College (Dublín), en el qual es va graduar el 1833. El 1835 va ser escollit fellow de la institució en la que va romandre la resta de la seva vida, arribant a ser-ne vice-director el 1876.
Hart va publicar tractats de mecànica i de hidroestàtica i nombrosos articles sobre corbes i línies geodèsiques.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Andrew Searle Hart» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Boase, George Clement. «Hart, Andrew Searle». Dictionary of National Biography, 1885-1900. [Consulta: 26 novembre 2016].
# Batalla de Sil·lèon

La batalla naval de Sil·lèon va tenir lloc a 678 i es va lliurar entre els àrabs omeies i l'Imperi Romà d'Orient, en coordinació amb una sèrie de batalles per terra en Anatòlia i Síria.

## Antecedents

La flota àrab havia fustigat contínuament l'armada romana d'Orient durant cinc anys, a partir de 672, voltant la capital a 674 i tractant d'assaltar cada estiu durant els tres anys següents. En 677 es van llançar incursions al llarg de la costa d'Anatòlia, al Mar de Màrmara, i van assetjar Constantinoble. Al mateix temps, un exèrcit irrompé a Anatòlia. Simultàniament, els eslaus estaven atacant Tessalònica per terra, de manera que l'exèrcit romà d'Orient es dispersava en dos fronts.

## Batalla

Per derrotar la flota omeia i forçar els àrabs a aixecar el setge, l'emperador Constantí IV va enviar a la seva flota contra els àrabs, amb els quals va combatre a la costa de Pamfília. Derrotats gràcies al foc grec, els supervivents van ser atrapats per una tempesta que els va enfonsar. Mentrestant, l'exèrcit romà d'Orient va perseguir els àrabs fins a Síria i els va derrotar.

## Conseqüències

La derrota naval i el fallit Setge de Constantinoble van posar fi a la immediata amenaça àrab a l'Europa oriental. El califa Muàwiya no tingué més remei que signar un tractat de pau de 30 anys amb l'imperi, es compromet a pagar 3.000 peces d'or anuals a l'emperador i enviar-li 50 presoners i 50 cavalls.

## Referències

* ↑ Bury, J. B.. History of the Later Roman Empire from Arcadius to Irene (en anglès). Cosimo, 2008, p. 311. ISBN 1605204056.
# Turó de la Portella d'Ogassa

El Turó de la Portella d'Ogassa és una muntanya de 1.902 metres que es troba entre els municipis d'Ogassa i de Pardines, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Ventador

El Ventador és una muntanya de 215 metres que es troba al municipi de Sant Climent Sescebes, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Campo de Calatrava

El Campo de Calatrava és una comarca històrica de la província de Ciudad Real, situada a la zona centre-sud d'aquesta. El territori formava part de les possessions de l'Orde de Calatrava i actualment el que en va quedar forma part d'aquesta comarca, ja que alguns pobles, com Valdepeñas o Viso del Marqués van deixar de ser propietat de l'orde.

## Municipis

* Abenójar
* Alcolea de Calatrava
* Aldea del Rey
* Almagro
* Argamasilla de Calatrava
* Ballesteros de Calatrava
* Bolaños de Calatrava
* Cabezarados
* Calzada de Calatrava
* Cañada de Calatrava
* Caracuel de Calatrava
* Carrión de Calatrava
* Ciudad Real, era l'única ciutat de la zona que depenia del rei, no pas a l'orde de Calatrava.
* Corral de Calatrava
* Daimiel
* Granátula de Calatrava
* Manzanares
* Miguelturra
* Moral de Calatrava
* Piedrabuena
* Poblete
* Pozuelo de Calatrava
* Santa Cruz de Mudela
* Torralba de Calatrava
* Valenzuela de Calatrava
* Villanueva de San Carlos
* Villamayor de Calatrava
* Villarrubia de los Ojos
* Villar del Pozo
# André Colin

André Colin (Brest, 19 de gener del 1910 – Carantec, 28 d'agost del 1978) va ser un polític bretó. Fou membre del Consell Nacional de la Resistència i diputat pel Mouvement Républicain Populaire pel departament de Finisterre de 1945 a 1958, i senador de 1958 a 1978. També fou secretari d'estat a diversos governs francesos de 1948 a 1953.
Fou conseller del cantó d'Ouessant de 1951 a 1978, president del Consell General de Finisterre de 1964 a 1978 i president del Consell Regional de Bretanya de 1976 a 1978.
# Turó de les Franqueses

El Turó de les Franqueses és una muntanya de 969 metres que es troba al municipi de les Llosses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Creu del Canonge

La Creu del Canonge és una muntanya de 1.031 m alt del límit dels termes comunals de Costoja i Sant Llorenç de Cerdans, de la comarca del Vallespir, a la Catalunya del Nord, i municipal de Maçanet de Cabrenys, de l'Alt Empordà.
Es troba a l'extrem sud-est del terme de Sant Llorenç de Cerdans, en el nord-est de Costoja i en el nord-oest de Maçanet de Cabrenys. És al sud-est del Coll de la Pedra Dreta, a llevant de la partida llorencina de Provadona.
En aquest cim hi ha la fita transfronterera número 544, un cub quadrat, acabat en piràmide, de ciment, situat a 100 metres del cim del puig.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ La Creu del Canonge en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ «Mojones de los Pirineos.com». info@mojonesdelospirineos.com. [Consulta: 5 agost 2016].

## Bibliografia

* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Costoja i Sant Llorenç de Cerdans». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
# Rampa (Índia)

Rampa (Rumpah) és una comarca muntanyosa d'Orissa, al districte d'East Godavari al nord-est de Rajahmundry (Rajamandri) fins al riu Sileru. El cim principal era el Damakonda de 1.388 metres. Els habitants són principalment koyes i reddis que parlen telugu i koi. Les principals poblacions són Chodavaram i Kota.
Al final del segle xix es considerava que en formaven part 373 pobles, però està relativament poc poblada. Fou concedida com a jagir al mansabdar local a canvi de serveis militars; hi va haver conflictes entre 1858 i 1862 a causa de la impopularitat del mansabdar; van caler tropes britàniques per restablir l'orde i després es va reclutar una força de policia entre els muntanyesos. Una altra revolta es va produir el 1879 i altra vegada s'hi van enviar tropes fins que la zona fou pacificada el desembre de 1880 quan Chendriah, el líder rebel va morir en combat, els rebels dispersats i el mansabdar deportat a Gopalpur com presoner d'estat; el mansabdari fou suprimit. Un pacte amb els muttahdars els va permetre conservar la possessió de les terres a canvi d'un petit tribut {kattubadi), sent els principals els muttahdars de Vellamuru i Musarimilli. la comarca fou inclosa a la taluka de Chodavaram.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
Viccionari
# Camps de Bellavista Nova

Els Camps de Bellavista Nova és un grup de camps de conreu del terme municipal de Sant Martí de Centelles, a la comarca d'Osona, en territori del poble de Sant Miquel Sesperxes.
Es tracta d'uns camps de conreu situats al sud-est de la masia de Bellavista Nova, al límit del terme amb Sant Quirze Safaja. Són al sud de l'extrem occidental de la Serra de Puig-arnau i al sud-est de Puig Romaní, a la dreta del torrent del Mas Bosc.

## Enllaços externs

* Els Camps de Bellavista Nova en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# André Roussin

André Roussin (22 de gener, 1911 - 3 de novembre 1987) fou un autor dramàtic francès. Les seves obres, de temàtiques sovint punyents i tabú com podien ser l'homosexualitat, l'avortament o l'amor entre blancs i negres.

## Obra

* 1933. Patiences et impatiences
* 1944. Am Stram Gram
* 1945. Une grande fille toute simple
* 1945. Jean Baptiste le mal aimé
* 1945. La Sainte Famille
* 1947. La Petite Hutte
* 1948. Les Œufs de l'autruche. Estrenada al teatre de la Michodière de París.
* 1949. Nina
* 1950. Bobosse
* 1951. La main de César
* 1951. Lorsque l'enfant paraît
* 1952. Hélène ou la joie de vivre
* 1953. Patience et impatiences
* 1954. Le Mari, la femme et la mort
* 1955. L'Amour fou ou la première surprise
* 1957. La Mamma. Estrenada al teatre de la Madeleine de París.
* 1960. Les Glorieuses. Estrenada al teatre de la Madeleine de París.
* 1960. Une femme qui dit la vérité. Estrenada al teatre de la Madeleine de París.
* 1962. La Coquine
* 1963. La Voyante. Estrenada al teatre de la Madeleine de París.
* 1963. Un amour qui ne finit pas. Estrenada al teatre de la Madeleine de París.
* 1965. Un contentement raisonnable
* 1966. La Locomotive
* 1969. On ne sait jamais
* 1972. La Claque
* 1974. La boîte à couleurs (autobiografia)
* 1982. Le rideau rouge, portraits et souvenirs (autobiografia)
* 1982. La vie est trop courte
* 1983. Rideau gris et habit vert (autobiografia)
* 1987. La petite chatte est morte
* 1987. Mesdames, Mesdemoiselles, Messieurs
* 1987. Treize comédies en un acte
# Turó de Segura

El Turó de Segura és una muntanya de 1.122 metres que es troba al municipi de Ribes de Freser, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Muntanya Gran

La Muntanya Gran és una muntanya de 260 metres que es troba al municipi de Darnius, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Canissera

El Camí de Canissera és un camí del terme de Castell de Mur, Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Guàrdia de Tremp.
Arrenca del Camí de les Plantes, al sud-oest de la vila de Guàrdia de Noguera, des d'on continua cap al sud-oest. Passa entre les partides de les Plantes, a ponent, i los Prats, a llevant, passa per la capçalera del barranc de la Gessera i va a buscar la part meridional de la Rutgera. Arriba al nord de la partida de Canissera, on torç cap al sud, i travessa pel bell mig aquesta partida. Continua cap al sud, passa per la partida de Grallera, on gira cap al sud-est, seguint la riba esquerra de la llau de la Grallera, passa per los Puiols, i en arribar als Mallols d'Agustí, on hi havia la Masia de Tató, entronca amb el Camí de Canalets i el Camí Vell de Cellers.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Andy Sutcliffe

Andy Sutcliffe (Mildenhall, 9 de maig de 1947 - Pluckley, 13 de juliol de 2015) va ser un pilot de curses automobilístiques britànic que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.

## A la F1

Andy Sutcliffe va debutar a la desena cursa de la temporada 1977 (la 28a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 16 de juliol del 1977 el G.P. de Gran Bretanya al circuit de Silverstone.
Va participar en una única cursa puntuable pel campionat de la F1, no aconseguint classificar-se per disputar la cursa i no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Posició | Punts |
| 1977 | RAM Racing | March | Cosworth | ARG | BRA | SUD | O.USA | ESP | MON | BEL | SUE | FRA | GBR NVQ | ALE | AUT | HOL | ITA | USA | CAN | JAP | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 1 (0) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |