OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Abd al-Mayid Ben Jelloun

Abd al-Mayid Ben Jelloun (Casablanca, 1919 - 1981) fou un novel·lista, periodista i ambaixador marroquí. Passà la seva infantesa entre Manchester i Fes. Va estudiar filosofia i lletres i periodisme a la Universitat del Caire, on va ser un dels fundadors i posterior director de l'Oficina del Magreb Àrab, institució creada per promoure les independències nacionals al Magreb. El 1956, amb la independència del Marroc, Ben Jelloun va tornar a Marràqueix i va passar a ocupar el càrrec de cap de redacció del diari Al-Alam, portaveu del partit nacionalista Al-Istiqlal. A part d'altres càrrecs polítics importants, aquest escriptor marroquí és conegut per la seva obra autobiogràfica “De la niñez”, on recrea el retrobament d'un jove marroquí amb el seu país després d'una llarga absència a Europa. En tres ocasions aquesta obra va obtenir el Premi Nacional de les Lletres Marroquines.

## Enllaços externs

* Llibres de l'autor a les Biblioteques de Barcelona
* BEN JELLOUN, Abd al-Mayid (1919-1981) Arxivat 2011-09-06 a Wayback Machine. literaturamarroqui.edu PDF (castellà) [consulta 29/11/2011]
# S.O.B.

S.O.B. és una pel·lícula nord-americana de 1981, escrita, produïda i dirigida per Blake Edwards. Protagonitzada per Julie Andrews, Richard Mulligan, William Holden en els papers principals.
El títol té el seu origen en un epítet gens afectuós que va dirigir William Holden a uns productors. Els va anomenar sons of a bitch (fills de gossa), i és una sàtira sobre la societat i la indústria cinematogràfica de Hollywood. Ha estat doblada al català.

## Argument

Felix Farmer (Richard Mulligan) és un reeixit productor i director de cinema a Hollywood, que té el seu primer fracàs professional, que el porta a la vora de la bogeria. Després de passar per un període d'autodestrucció, decideix recuperar el seu prestigi a través de refer el seu fracassat film. Para això proposa filmar una nova versió, aquesta vegada en un musical amb to semi eròtic, on la seva esposa Sally Milers (Julie Andrews) haurà de mostrar-se seminua en una escena. Sally és una prestigiosa actriu de pel·lícules musicals i de to familiar, la qual cosa provoca una commoció entre els productors. L'escena es filma, però provoca novament una crisi emocional en Felix, que el porta al suïcidi. L'última crisi de la seva vida la pateixen els seus amics Tim Culley (William Holden), Ben Coogan (Robert Webber) i el dr. Finegarten (Robert Preston) que hauran de complir amb la voluntat de Felix de fer un funeral en el mar.

## Argument

* Richard Mulligan: Felix Farmer
* Julie Andrews: Sally Miles
* William Holden: Tim Culley
* Marisa Berenson: Mavis
* Larry Hagman: Dick Benson
* Robert Loggia: Herb Maskowitz
* Stuart Margolin: Gary Murdock
* Robert Preston : Dr. Irving Finegarten
* Craig Stevens : Willard
* Robert Webber: Ben Coogan
* Loretta Swit: Roseau de Polly
* Robert Vaughn: David Blackman
* Shelley Winters: Eva Brown
* Rosanna Arquette: Babs
* Jennifer Edwards: Lila
* Byron Kane: O’Ryan
* Gene Nelson: Clive Lytell

## Referències

* ↑ esadir.cat. S.O.B. esadir.cat.
* ↑ «S.O.B». The New York Times.
# Skin Deep

Skin Deep és una pel·lícula estatunidenca escrita i posada en escena el 1989 per Blake Edwards.

## Argument

Aquesta pel·lícula parla de la vida amorosa de Zachary Hutton anomenat "Zach" (John Ritter), un brillant autor d'èxit les principals febleses del qual són l'alcohol i les dones.
L'escena més memorable de la pel·lícula és una persecució entre Zach i un marit a punt de convertir-se en cornut: aquesta escena és completament a les fosques, estant els dos homes vestits amb un preservatiu fosforescent i perseguint-se.

## Repartiment

* John Ritter: Zachary anomenat 'Zach' Hutton
* Vincent Gardenia: Barney el cambrer
* Alyson Reed: Alexandra anomenat 'Alex' Hutton
* Joel Brooks: Jake Fedderman
* Julianne Phillips: Molly
* Chelsea Field: Amy McKenna
* Peter Donat: Leon anomenat 'Sparky' Sparks
* Don Gordon: Curt Ames
* Nina Foch: Marge, la mare d'Alex
* Denise Crosby: Angela anomenada 'Angie' Smith
* Michael Kidd: Dr. Westford
* Dee Dee Rescher: Bernice Fedderman
* Bryan Genesse: Rick Curry
* Bo Foxworth: Greg
* Raye Hollitt: Lonnie Jones

## Referències

* ↑ «Skin Deep». The New York Times.
# Daumeçargues

Daumeçargues (en francès Domessargues) és un municipi francès situat al departament del Gard i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans del Gard
# Take Me Home Tonight

Take Me Home Tonight és una pel·lícula de comèdia estrenada al març del 2011, dirigida per Michael Dowse i protagonitzada per Topher Grace, Anna Faris, Dan Fogler, Michelle Trachtenberg i Chris Pratt. La producció de la pel·lícula va començar el febrer del 2007 a Phoenix (Arizona), EUA.

## Argument

Comencen les aventures dels universitaris graduats: Matt Franklin (Topher Grace), la seva germana bessona Wendy (Anna Faris) i el seu millor amic, Barry Nathan (Dan Fogler), intentaran descobrir què fer amb les seves vides.

## Repartiment

* Topher Grace com a Matt Franklin
* Anna Faris com a Wendy Franklin
* Dan Fogler com a Barry Nathan
* Teresa Palmer com a Tori Frederking
* Demetri Martin com a empleat a Goldman Sachs
* Michelle Trachtenberg com a Kitchelle Storms
* Michael Ian Black com a Pete
* Michael Biehn com a policia
* Chris Pratt com a Kyle Masterson
* Robert Hoffman com a Tyler
* Nathalie Kelley com a Beth
* Lucy Punch com a Shelly
* Candace Kroslak com a Ally
* Jay Jablonski com a Benji
* Edwin Hodge com a Bryce
* Meghan Stansfield com a Claire

## Referències

* ↑ «Relativity schedules first three releases», 12-08-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-23. [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«».
* ↑ «'Take Me Home Tonight' Delayed By Cocaine Use; Exclusive Early Screening Reaction». Thefilmstage.com, 23-12-2010. Arxivat de l'original el 2011-03-07. [Consulta: 14 gener 2017].
# Un dia de bojos

Un dia de bojos (títol original: Mixed Nuts) és una pel·lícula estatunidenca, remake del film francès Quin Nadal! dirigida per Nora Ephron, estrenada l'any 1994. Ha estat doblada al català.

## Argument

L'acció discorre a Venice, Califòrnia. Philip (Steve Martin) és responsable d'un centre d'acollida telefònic per a gent amb problemes, on Catherine (Rita Wilson) i la senyoreta Munchnik (Madeline Kahn) són voluntàries. Solitaris, suïcides, abandonats i xerraires són els seus principals clients. La nit de Nadal, una data en què la gent desesperada es deprimeix especialment. Encara que de vegades els que semblen més "normals" són els més necessitats d'ajuda. I el seu equip, desbordat, està a punt de tornar-se boig.

## Crítica

"Entretingut remake (...) va comptar amb un Steve Martin molt en la seva línia"

## Repartiment

* Steve Martin: Philip
* Rita Wilson: Catherine O'Shaughnessy
* Madeline Kahn: Blanca Munchnik
* Liev Schreiber: Chris
* Anthony LaPaglia: Felix
* Juliette Lewis: Gracie Barzini
* Rob Reiner: Dr. Marshall Kinsky
* Adam Sandler: Louie
* Joely Fisher: Susan
* Parker Posey: La noia del roller
* Jon Stewart: El noi del roller
* Haley Joel Osment: El noiet davant l'arbre de Nadal

## Referències

* ↑ «Un dia de bojos». esadir.cat.
* ↑ «Mixed Nuts». The New York Times.
* ↑ Morales, Fernando «Un día de locos». El País.
# Una cosa per explicar

Una cosa per explicar (títol original: Bounce) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Don Roos, estrenada als Estats Units l'any 2000. Ha estat doblada al català

## Argument

Atrapat per una tempesta de neu a l'aeroport de Chicago, Buddy Amaral retroba per casualitat Greg Janello que, com ell, espera un vol cap a Los Angeles.
Greg vol tornar a casa seva, amb la finalitat de trobar-se amb la seva esposa i els seus fills per la nit de Nadal. Quan Buddy s'assabenta que el vol de Greg ha estat anul·lat, li ofereix la seva plaça, perquè ell compta flirtejar amb Mimi.
L'endemà, s'assabenta per la premsa que l'avió en el qual hauria hagut d'embarcar s'ha estavellat.

## Repartiment

* Ben Affleck: Buddy Amaral
* Gwyneth Paltrow: Abby Janello
* Joe Morton: Jim Weller
* Natasha Henstridge: Mimi
* Tony Goldwyn: Greg Janello
* Johnny Galecki: Seth
* David Paymer: Fiscal Mandel
* Alex D. Linz: Scott Janello
* Jennifer Grey: Janice Guerrero
* Edward Edwards: Ron Wachter
* Lisa Carpenter Prewitt: Carol Wilson
* Caroline Aaron: Dona
* Lisa Joyner: Presentadora TV
* Richard Saxton: Periodista CNN

## Rebuda

* "La veritat és que Affleck i Paltrow suspenen en química. Ni tan sols són creïbles com a parella de ficció."
* "En les pel·lícules amb aquest tipus d'estructura en la història, tot depèn d'intentar retardar i ajustar el moment precís de la revelació, i "Bounce" falla. No per molt, però prou."
* "És una història d'amor, sí, però amb encant a causa de les seves interpretacions honestes"

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Una cosa per explicar». [Consulta: 23 maig 2018].
* ↑ Holden, Stephen «FILM REVIEW; A Deadly Twist of Fate, A Tortured Conscience And Then Love's Dart» (en anglès). The New York Times, 17-11-2000. ISSN: 0362-4331.
* ↑ Wloszczyna, Susan «Bounce». USA Today.
* ↑ Ebert, Roger «Bounce». Chicago Sun-Times.
* ↑ O'Sullivan, Michael «Bounce». The Washington Post.
# Where the Day Takes You

Where the Day Takes You és una pel·lícula estatunidenca de 1992 dirigida per Marc Rocco. La pel·lícula és l'aclamada història d'adolescents fugitius tractant de sobreviure als carrers de Los Angeles. La pel·lícula va estar nominada per a un premi en el Deauville American Film Festival i va guanyar el Golden Space Needle Award en el Seattle International Film Festival.

## Argument

King surt de la presó on ha passat una petita temporada i torna al carrer per trobar-se de nou amb la que considera la seva família, un grup de joves amb els quals viu el dia a dia. Durant la seva absència tots els seus amics han sucumbit als perills del carrer: drogues, prostitució, armes... King coneixerà a Heather, el seu nou amor i ha d'enfrontar-se a la dura realitat de la vida.

## Repartiment

* Sean Astin - Greg
* Lara Flynn Boyle - Heather
* Peter Dobson - Tommy Ray
* Balthazar Getty - Little J
* Ricki Lake - Brenda
* James LeGros - Crasher
* Dermot Mulroney - King
* Will Smith - Manny
* Laura San Giacomo - La periodista
* Adam Baldwin - L'oficial Black
* Nancy McKeon - Vikki
* Alyssa Milano - Kimmy
* David Arquette - Rob
* Rachel Ticotin - L'oficial Landers
* Stephen Tobolowsky - Charles
* Robert Knepper - Cantant de Rock
* Christian Slater - Treballador social

## Referències

* ↑ IMDb. «Awards for Where the Day Takes You» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2012].
* ↑ «Where the Day Takes You». The New York Times.
# Aubaret lo Comtal

Aubaret lo Comtal (en francès Albaret-le-Comtal) és un municipi francès situat al departament del Losera i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera
# Dimes el Bon Lladre

Dimes, Dimea o Dismes, també conegut com el Bon Lladre (mort a Jerusalem, ca. 33) fou el lladre que va ésser crucificat a la dreta de Jesús.
L'Evangeli segons Lluc el qualifica com "bon lladre", sense anomenar-lo. El nom Dimes es troba a l'Evangeli de Nicodem, text apòcrif del segle iv.

## Fets i fonts

L'Evangeli segons Lluc en diu:
| « | Un dels malfactors al costat de la creu l'insultava: "No ets tu el Crist? Salva't tu mateix i també a nosaltres!". Però l'altre el reprenia: "Ni tan sols tu tens temor de Déu, tot i haver estat condemnat a la mateixa pena? Nosaltres justament, perquè rebem el que mereixem per les nostres accions; ell, en canvi, no ha fet cap mal". I afegí: "Jesús, recorda't de mi quan entris al teu regne". Li respongué: "En veritat et dic, avui, seràs amb mi al paradís". (Lluc, 23, 39-43) | » |
L'Evangeli de Nicodem (4 segle, apòcrif):
| « | I crucificaren igualment dos lladres a banda i banda, Dimas a la dreta i Gestas a l'esquerra. ... (Nicodem, 10, 1) (la resta del fragment és idèntic a Lluc) | » |
L'Evangeli àrab de la infància (5 segle, també apòcrif), anomena els lladres Titus i Dúmac i afegeix la narració que Titus (el bon lladre) va impedir a altres lladres que atraquessin Maria i Josep quan estaven camí d'Egipte, en marxar de Natzaret quan Jesús era petit.
* El bon lladre a la creu, per Lovis Corint, 1883
* Escultura del Bon Lladre, 1750 (Březnice, República Txeca)
* El bon lladre a un calvari del Tirol
* Crist duent Dimas al paradís, icona russa del s. XVII (Monestir de Solovetsk)
Dimes apareix en obres patrístiques i en comentaris evangèlics com a sant. L'Església el celebra el 25 de març. En la tradició russa és anomenat Rakh ("pau").

## Referències

* ↑ Catholic Encyclopedia Arabic Gospel of the Infancy 23. "And the Lord Jesus answered, and said to His mother: Thirty years hence, O my mother, the Jews will crucify me at Jerusalem, and these two robbers will be raised upon the cross along with me, Titus on my right hand and Dumachus on my left; and after that day Titus shall go before me into Paradise."

## Enllaços externs

* "Disma" en Santi, beati e venerabile.
# Santa Colomba de Peire

Sant Colomba de Peire (en francès Sainte-Colombe-de-Peyre) és un municipi francès situat al departament del Losera i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera
# Beatriu della Scala

Beatriu della Scala, coneguda amb el nom de Beatriu Reina della Scala, (Verona 1331 - Sant'Angelo Lodigiano, Senyoriu de Milà 1384) fou una noble italiana provinent de la família Della Scala. Va ser actiua com a conseller del seu espòs.

## Orígens familiars

Va néixer el 1331 a la ciutat de Verona, filla de Mastino II della Scala i Taddea de Carrara. Fou neta per línia paterna d'Alboí I della Scala i Caterina Visconti, i per línia materna de Jacob I de Pàdua i Elisabetta Gradenigo. Fou germana d'Albert II, Mastino II i Cangrande I della Scala. A Milà va fer construir l'església Santa Maria della Scala, que al segle xviii va ser enderrocat per construir-hi el famós teatre della Scala.
Va morir a Sant'Angelo Lodigiano el 18 de maig de 1384 i va ser sebollida a l'església de Sant Alexande in Zebedia a Milà.

## Núpcies i descendents

Es casà el 27 de setembre de 1350 amb el senyor Bernabé Visconti. Van tenir entre quinze i disset fills.
* Taddea (1351-1381), casada el 1364 amb Esteve III de Baviera
* Viridis (1352-1414), casada el 1365 amb Leopold III d'Habsburg
* Marc (1353-1382), senyor de Parma
* Ludovic (?-1404), senyor de Parma
* Carles (1359-1403), senyor de Parma
* Antonia (1360-1405), casada el 1380 amb Eberard III de Württemberg
* Caterina (1360-1404), casada el 1380 amb el seu cosí Joan Galeàs Visconti
* Velentina (1361-1393), casada el 1378 amb Pere II de Lusignan
* Agnès (1362-1391), casada el 1380 amb Francesc I Gonzaga
* Magdalena (1366-1404), casada el 1381 amb Frederic de Baviera-Landshut
* Gianmastino (1370-1405), senyor de Bèrgam
* Llúcia (1372-1424), casada el 1407 amb Edmund de Kent
* Elisabet (1374-1432), casada el 1395 amb Ernest I de Baviera-Munic
* Anglèsia (?-1439), casada el 1400 amb Joan II de Lusignan

## Referències

* ↑ Soldi Rondinini, Gigliola. «Della Scala, Beatrice». A: Dizionario biografico degli italiani (en italià). 37. Istituto dell'Enciclopedia Italiana, 1989.
* ↑ Tuchman, Barbara. A Distant Mirror: The Calamitous 14th Century (en anglès). Penguin Books, 2017, p. 333. ISBN 978-0-241-97298-4.
* ↑ Caciagli, Mario; Ceresoli, Jacqueline; Di Marzo, Pantaleo. Milano, le chiese scomparse (en italià). Milà: Civica Biblioteca d'arte, 1998.
* ↑ «Beatrice della Scala (1331-1384)» (en anglès). Find a Grave. [Consulta: 11 febrer 2024].
* ↑ Tolfo, Maria Grazia; Clussi, Paolo. «I Visconti». Storia di Milano, 09-03-2003. [Consulta: 11 febrer 2024].
* ↑ Tuchman, 1978, p. 254.
# Ingeborg de Dinamarca (reina de França)

Ingeborg de Dinamarca (1175 - Corbeil 1236), princesa de Dinamarca i reina consort de França (1193-1223).
Nasqué el 1175, filla de Sofia de Minsk i de son espòs Valdemar I de Dinamarca. Fou germana dels reis Canut VI i Valdermar II. Es casà el 14 d'agost de 1193 amb el rei Felip II de França, vidu de la seva primera esposa Isabel d'Hainaut. D'aquest matrimoni no tingueren fills.

## El problema amb Felip II

En virtut d'una aliança entre Dinamarca i França contra Anglaterra Felip II va casar-se amb Ingeborg. La mateixa nit de noces el rei hauria sentit una aversió terrible cap a la seva esposa, tot i la seva bellesa, per la qual cosa la va repudiar immediatament.
Felip II apel·là al papa per l'anul·lació del matrimoni al·legant la no consumació. Però Ingeborg va assegurar que sí s'havia consumat i per això la Santa Seu no va concedir la dissolució. Felip II immediatament va tancar-la en un castell a Etampes i es va casar de nou el 1996 amb Agnès de Merània, amb qui va tenir dos fills. Per la mediació del rei de Dinamarca Canut VI Ingeborg va passar a residir en un convent.
El nou casament del rei francès pretenia assegurar-se la successió al regne, ja que tan sols tenia un únic fill del seu primer matrimoni. Aquest casament però va comportar que el Papa Innocenci III declarés invàlid aquest casament i reconeixia Ingeborg com esposa legal del rei francès. El Sant Pare va ordenar al rei repudiar la seva tercera esposa i tornar amb la segona. Quan Felip August no ho feu, el Papa va posar França sota un interdicte el 1199. No va ser fins al 7 de desembre del 1200 que va aixecar l'interdicte pel nou repudiament de Felip August a la seva tercera esposa. Per les pressions del papa i de Valdemar II de Dinamarca, germà d'Ingeborg i nou rei de Dinamarca, Felip II August finalment va tornar a acceptar Ingeborg a la Cort francesa el 1213 tot i que no van reprendre la vida conjugal.
Es va retirar a Orleans i posteriorment a Corbeil on va morir el 29 de juliol de 1236. En el seu testament demanà ser enterrada a la catedral de Saint-Denis però Lluís IX de França ho refusà, en consideració del seu avi Felip II, i fou enterrada a St.Jean-sur-l'Isle de Corbeil.
En alguns santorals i calendaris, apareix com a venerable de l'Església Catòlica.

## Referències

* ↑ Leese, Thelma Anna. Blood royal: issue of the kings and queens of medieval England, 1066-1399 : the Normans and Plantagenets (en anglès). Heritage Books, 1996, p.198. ISBN 078840525X.
# Urbanització Vallmoll Paradís

La Urbanització Vallmoll Paradís és una urbanitació que pertany al municipi de Vallmoll, Alt Camp; del qual es troba a 1 quilòmetre del centre, separat per la carretera N-240. Està situat a una altitud de 180 metres. L'any 2023 tenia 236 habitants.

## Referències

* municat, Municipis i comarques de Catalunya
* Mapes de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* https://www.idescat.cat/codis/?id=50&n=9&c=431606
# Metàmias

Metàmias (en francès Méthamis) és un municipi francès situat al departament de la Valclusa i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| - | 807 | - | 1055 | - | - | - | - | 861 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 484 | - | - | 481 | - | - | - | 265 | - |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 277 | 287 | 282 | 330 | 352 | 397 | 395 | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1957-1987 | Hélène Grandpierre | PS |
| 1987-2001 | Roger Brès | Divers droite |
| 2001-2008 | Marie-Hélène Dacos-Burgues | Divers gauche |
| 2008- | Claude Pages | PCF |

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Valclusa
# Rasimet

Rasimet (en francès Razimet) és un municipi francès situat al departament d'Òlt i Garona i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 128 | 227 | 186 | 202 | 200 | 214 | 223 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Jean-Paul Lebrère | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana no proposa cap nom. Aquesta és la forma proposada per [commune gasconha.com]
# Ella Shohat

Ella Habiba Shohat (en hebreu אלה חביבה שוחט; Israel, 1959) és una escriptora, activista, oradora i professora israeliana.

## Vida i obra

Ella Shohat és una israeliana d'origen iraquià; concretament, la seva família procedeix de Bagdad. De jove ja era una activista als moviments mizrahis d'esquerra. Es va formar a la Universitat Bar-Ilan i a la Universitat de Nova York (NYU).
Actualment viu a Nova York, on és professora d'Estudis Culturals i d'Estudis de la Dona a la Universitat de la Ciutat de Nova York (CUNY). Diversos llibres seus han estat premiats i han estat inclosos en antologies. Els seus escrits en anglès s'han traduït al francès, al castellà, a l'àrab, al portuguès, a l'hebreu, al turc i a l'alemany, servint d'inspiració a las noves generacions d'acadèmics, artistes i activistes polítics.

## Bibliografia

* Unthinking Eurocentrism: Multiculturalism and the Media, Routledge, 1994.
* Eastern Revolution: Three Essays on Zionism and Mizrahim, Jerusalem Alternative Information Center, 1999.
* Israeli Cinema: East/West politics of representation, Universitat Oberta d'Israel, 2005.
* Flagging Patriotism: The Dilema of Patriotism in Transnational Perspective, Ella Shohat i Robert Stam, Rotledge, 2006.

## Filmografia

* 2002 - Forget Baghdad: Jews and Arabs - The Iraqi Connection (documental)
* 2002 - Afghanistan: Land in Crisis (documental)
* 2002 - Guts and Glory (documental)

## Enllaços externs

* Ella Shohat a l'IMDB
* Ella Shohat al Levantine Cultural Center Arxivat 2008-10-20 a Wayback Machine.
* Ella Shohat a la UCNY
* Reflexions d'una jueva àrab Arxivat 2021-04-14 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ Reflections of an Arab Jew:Ella Shohat Arxivat 2008-12-10 a Wayback Machine.. Bintjbeil.com
* ↑ A new book by Ella Shohat. Holyfly.com
# Abdul Rahim Ayew

Ibrahim Ayew també conegut com a Rahim Ayew (nascut el 16 d'abril de 1988 a Tamale) és un futbolista ghanès que actualment juga de migcampista ofensiu per El Zamalek en la lliga egípcia.
# Aberarth

Aberarth (Ceredigion, País de Gal·les) és un petit poble costaner situat a l'extrem sud de la Badia d'Aberteifi (anglès: Cardigan Bay), entre Aberystwyth i Aberteifi (anglès: Cardigan).
Tal com el seu nom indica (cf. Aber), el poble està situat a la desembocadura del Riu Arth i al costat de la carretera litoral A487.
El poble té cert renom històric, atès que fou fundat en temps de la invasió normanda. Els normands construïren el Castell de Dineirth una mica més amunt de la vall del riu. Durant el segle xii, els monjos cistercencs feien servir la zona de port marítim per a importar un tipus de pedra de Bristol, que empraven per a la construcció de l'Abadia de Strata Florida (gal·lès: Ystrad Fflur), en terres cedides per Rhys ap Gruffydd, el "Senyor de Rhys".
L'Església de Llanddewi d'Aberarth, situada més cap al sud del municipi, té reputació per estar construïda al lloc d'una església del segle ix. L'església té una torre normanda que fou reconstruïda l'any 1860.
Aberarth participà en la indústria de construcció naval anterior al 1850, però perdé importància amb la decadència de la indústria.
La platja, coberta de còdols, és molt coneguda entre els amants del surf a certs moments de l'any.
L'any 2005, es finalitzà la construcció d'un passeig de vianants que connectà Aberarth amb el municipi veí, i més gran, d'Aberaeron.

## Enllaços externs

* Pàgina web d'Aberarth