OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Antoni I de Parma

Antoni I Farnese o Antoni I de Parma (Parma, Ducat de Parma 1679 - íd. 1731) fou el 8è Duc de Parma, l'últim de la Dinastia Farnese.

## Orígens familiars

Va néixe el 29 de novembre de 1679 a la ciutat de Parma sent el fill menor del duc Ranuccio II de Parma i la seva tercera esposa, Maria d'Este. Fou net per línia paterna de Odoard I de Parma i Margarida de Mèdici, i per línia materna de Francesc I d'Este i Maria Caterina Farnese. Fou germà, per part de pare, d'Odoard II Farnese i també del duc Francesc I de Parma.

## Joventut

Rebé una gran educació, cosa que li va permetre viatjar arreu d'Europa de ben jove, visitant la Biblioteca Ambrosiana de Milà de mà de Carles Borromeo, així com les corts de Guillem III d'Anglaterra a Londres i Leopold I del Sacre Imperi Romanogermànic a Viena.

## Duc de Parma i núpcies

A la mort del seu germà Francesc I de Parma el febrer de 1727 fou nomenat duc de Parma. Tot i que en un principi no estigué interessat en el ducat, acceptà el nomenat i ràpidament posà solució a una de les problemàtiques importants: el seu matrimoni. Així es va casar el 5 de febrer de 1728 a la ciutat de Parma amb Enriqueta d'Este, filla de Reinaldo III de Mòdena i Carlota Felicitat de Brunsvic-Lüneburg. Per la celebració del casament amb Enriqueta d'Este, cosina germana seva, necessità una dipensa del papa Benet XIII.
El Ducat estava molt debilitat econòmicament i Antoni I impulsà les plantacions de morera amb la finalitat de promoure la indústria de la seda, l'apicultura i impulsà la creació d'una fira a Piacenza. Així mateix, després de 40 anys de prohibició, autoritzà el 1729 la utilització de la màscara en la celebració del carnaval.
Antoni I morí el 20 de gener de 1731 a la ciutat de Parma a l'edat de 51 anys sense haver tingut descendència.

## Herència del ducat

Mancat de descendència, i tot i que Antoni I designà hereva universal al fill que tenia la seva esposa (tot i que realment no estava embarassada), fou nomenada hereva Isabel Farnese, filla d'Odoard II Farnese i Dorotea Sofia del Palatinat-Neuburg en virtut del Tractat de la Haia de 1720. Isabel renuncià, però, al ducat en favor del seu fill Carles de Borbó, actuant de regent Dorotea Sofia i passant a domini de l'imperi Espanyol.
# Clair Omar Musser

Clair Omar Musser (Pennsilvània, 14 d'octubre del 1901 – Califòrnia, 7 de novembre del 1998) fou un virtuós de la marimba, director i promotor d'orquestres de marimbes, compositor, mestre, dissenyador d'instruments de percussió de làmines, inventor, i enginyer de la companyia Hughes Aircraft.

## Referències

* ↑ «https://www.prestomusic.com/classical/composers/5148--musser». [Consulta: 2 febrer 2020].
* ↑ «https://www.steveweissmusic.com/product/century-of-progress-marimba-orchestra/articles». [Consulta: 10 juny 2019].
* ↑ «http://www.lonestarpercussion.com/Sheet-Music-Books/Marimba-Solos/Marimba-Solo-Clair-Omar-Musser-Marimba-Solo-Collection.html». [Consulta: 10 juny 2019].
* ↑ «http://meteoritegallery.com/musser-and-the-celestaphone/». [Consulta: 25 juny 2019].
# Rotièr

Rotièr (en francès Routier) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Vilarzèl de Rasés

Vilarzèl de Rasés (en francès Villarzel-du-Razès) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Salomé va ballar aquí

Salomé va ballar aquí (original: Salome Where She Danced) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Charles Lamont i estrenada el 1945. És una pel·lícula atípica, on la dansa té un paper principal i on els personatges són alemanys, americans del far oest, xinesos, russos i austríacs. Ha estat doblada al català.

## Argument

Anna-Maria, anomenada Salomé, ballarina a Berlín al segle xix es converteix en espia al servei d'un aventurer americà (Jim Steed) per amor a un príncep austríac. Desemmascarada pel Comte Erik Von Bohlen, un dels seus admiradors, marxa als Estats Units, on ballarà per guanyar-se la seva vida i on trobarà el gran amor amb Cleve Bunt.

## Repartiment

* Yvonne De Carlo: Anna Marie
* Rod Cameron: Jim Steed
* David Bruce: Cleve Blunt
* Walter Slezak: Coronel Ivan Dimitrioff
* Albert Dekker: Comte Erik Von Bohlen
* Marjorie Rambeau: Madame Europe
* J. Edward Bromberg: Professor Max
* Abner Biberman: Dr. Ling
* John Litel: General Robert E. Lee
* Will Wright: Xèrif
* Gavin Muir: Henderson

### Actors que no surten als crèdits

* Arthur Hohl: El barman del saloon "Red Dog"
* Nestor Paiva: Panatela
* Richard Ryen: El director de teatre
* Harold Goodwin: xerif de San Francisco

## Referències

* ↑ esadir.cat. Salomé va ballar aquí. esadir.cat.
* ↑ «Salome Where She Danced». The New York Times.
# Calhan (Aude)

Calhan (en francès Cailla) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Al Clat

Al Clat (en francès Le Clat) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Take the Money and Run

Take the Money and Run és una comèdia de Woody Allen estrenada el 1969.

## Argument

Aquesta pel·lícula explica la vida de Virgil Starkwell. De petit, Virgil prova el violoncel, però l'abandona per fer carrera en el crim, malgrat la seva petita talla, la seva timidesa, i les seves ulleres constantment trencades pels durs. Atraca un banc però és detingut i enviat a la presó. Aconsegueix escapar-se i viu de robatoris de bosses de mà abans de conèixer Louise, una bugadera, amb qui tindrà un fill. Però sempre sense un sou, intenta de nou fer un gir, no ho aconsegueix i torna al presidi. Una altra vegada s'escapa. Serà detingut definitivament intentant robar un vell amic d'infantesa que resulta ser un agent de l'FBI.

## Repartiment

* Woody Allen: Virgil Starkwell
* Janet Margolin: Louise
* Marcel Hillaire: Fritz
* Jacquelyn Hyde: Miss Blair
* Lonny Chapman: Jake
* Jan Merlin: Al
* James Anderson: El guardià del presidi
* Jackson Beck: veu del narrador
* Howard Storm: Fred
* Mark Gordon: Vince
* Micil Murphy: Frank
* Minnow Moskowitz: Joe Agneta
* Nate Jacobson: el jutge
* Grace Bauer
* Henry Leff: el pare de Virgil
* Ethel Sokolow: la mare de Virgil

## Producció

Allen parlava del concepte de filmar un documental en una entrevista amb Richard Schickel: Take the Money and Run va ser un primer pseudodocumental. La idea de fer un documental, que més tard finalment vaig perfeccionar quan feia Zelig era amb mi des del primer dia que vaig començar a fer cinema. Pensava que era un vehicle ideal per fer comèdia, perquè el format documental era molt seriós, així estava treballant en una àrea on qualsevol coseta no seriosa era divertida. I podria explicar la història per riure per riure... L'objectiu de la pel·lícula era fer un petit pas per fer riure”
La pel·lícula va ser rodada a San Francisco. Una escena té lloc al restaurant d'Ernie, el sorprenent interior vermell que va ser immortalitzat a Vertigen (D'entre els morts) d'Alfred Hitchcock (1958). També es va rodar a la presó estatal de San Quentin. Un centenar de presos de San Quentin va tenir una petita paga per treballar en la pel·lícula. El repartiment regular i l'equip era segellat cada dia amb una tinta especial que brillava sota la llum ultraviolada i així els guardes podrien saber qui podia marxar de la presó al cap del dia. Micil Murphy va ser un dels actors a la pel·lícula. Irònicament s'havia convertit en actor després de ser presoner a San Quentin tres anys abans, el 1966, on va complir cinc anys i mig per robatori a ma armada.

## Referències

* ↑ Schickel, Richard. Woody Allen:a life in film. Ivan R. Dee, 2003, p. 92.
* ↑ San Francisco State University. "Woody Allen Film Shoot" (en anglès). San Francisco State University, 4 de juliol de 1968.
* ↑ Allen, Woody; Björkman, Stig. Woody Allen on Woody Allen. Grove Press, 2005, p. 25.
# The Fleet's In

The Fleet's In (1942) és una pel·lícula musical produïda per Paramount Pictures, dirigida per Victor Schertzinger, i protagonitzada per Dorothy Lamour i William Holden. Encara que comparteix el títol de la pel·lícula de 1928 protagonitzada per Clara Bow i Jack Oakie, no era una nova versió. De fet, va ser la segona pel·lícula de la versió de 1933 de Kenyon Nicholson i Charles Robinson Sailor, Beware!, animada amb cançons de Schertzinger i lletres de Johnny Mercer. La banda sonora inclou els èxits populars "Tangerine" i "I Remember You".

## Argument

El tímid mariner Casey Kirby es converteix de sobte en un llop de mar quan és fotografiat al costat d'una actriu famosa. Els seus companys llavors fan una aposta, per veure si és capaç de conquerir una freda cantant de night-club coneguda com la Comtessa.

## Al voltant de la pel·lícula

* És el primer llargmetratge de Betty Hutton.
* Una de les més de 700 produccions de Paramount, entre 1929 i 1949, que van ser vengudes a la MCA / Universal el 1958 per a la distribució de televisió, i han estat controlades per Universal des de llavors.
* "Tangerina", escrita per Johnny Mercer i Victor Schertzinger i introduïda per Jimmy Dorsey i la seva orquestra en la pel·lícula, ha esdevingut un estàndard de la The Big Band Era, aconseguint el lloc número 1 de Billboard durant sis setmanes el 1942.

## Repartiment

* Dorothy Lamour: La comtessa
* William Holden: Casey Kirby
* Eddie Bracken: Barney Waters
* Betty Hutton: Bessie Day
* Cass Daley: Cissie
* Gil Lamb: Spike
* Leif Erickson: Jake
* Roy Atwell: Arthur Sidney
En els seus propis papers
* Jimmy Dorsey i la seva orquestra
* Bob Eberly
* Helen O'Connell

## Referències

* ↑ «The Fleet's In». The New York Times.
* ↑ «The Fleet's In». ImdB.
# The Heartbreak Kid (pel·lícula de 2007)

The Heartbreak Kid és una pel·lícula estatunidenca de comèdia romàntica del 2007 dirigida per Bobby i Peter Farrelly. És protagonitzada per Ben Stiller i Malin Åkerman i és un remake de la pel·lícula homònima del 1972.

## Argument

Un home (Eddie) coneix una dona (Laila) que creu que és qui s'estima de debò. Decideixen casar-se i, de nit de noces, s'adona de la histèrica personalitat de la seva dona. Més endavant coneix una altra dona (Miranda) i descobreix que no estima de debò la seva dona, sinó la Miranda. Quan ella s'adona que ell estava coquetejant amb la Miranda estant casat, s'enfada i se'n va. Ell va a buscar-la, i quan arriba a casa seva per aclarir les coses, s'adona que està casada des de fa dues setmanes, i ella el rebutja. Divuit mesos després, ell obre un negoci a la platja, i es retroba amb la Miranda, que va anar a veure'l, i li diu que s'havia separat, i queden en retrobar-se al vespre. Després, apareix la nova dona de l'Eddie, i queden per sortir a sopar.
# The Manitou

The Manitou és una redsploitation de terror fantàstica dirigida per William Girdler i produïda l'any 1978.

## Referències

* ↑ «What is redsploitation?». Vice, 06-08-2010. [Consulta: 20 juliol 2015].
* ↑ «Retorno desde la quinta dimensión». Filmaffinity. [Consulta: 20 juliol 2015].
# Una noia diferent

Una noia diferent (títol original: Dogfight) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Nancy Savoca, estrenada l'any 1991. Ha estat doblada al català.

## Argument

1963. Un grup de marines de permís per la tarda, organitza un concurs una mica particular, el "Dogfight". El principi és simple: qui porta la noia més lletja assoleix el premi. Eddie Birdlace, sense cita i resignat a anar-hi sol, es refugia en un coffee shop on coneixerà Rose, tímida i solitària, que somia arribar a ser una cantant de folk i que correspon al perfil buscat per la tarda. La personalitat de la jove li arriba a poc a poc, i quan aquesta, furiosa, s'assabenta del concurs de la tarda, decideix seguir-la amb la finalitat de que la perdoni. Però l'endemà, Eddie i els seus amics marxen cap al Vietnam.

## Repartiment

* River Phoenix: Eddie Birdlace
* Lili Taylor: Rosa
* Richard Panebianco: Berzin
* Anthony Clark: Oakie
* Mitchell Whitfield: Benjamin
* Holly Near: Rosa Sr.
* Elizabeth Daily: Marcie
* Sua Morals: Ruth Two Bears
* Christina Mastin: Linda
* Christopher Shaw: Donavin
* John Lacy: Fector
* Chris San Nicholas: Dogfight Buddy
* Brian Gotta: Dogfight Marina
* Peg Phillips: la vella clienta del cafè
* Neal Allen: sergent Judge

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge s'ha desenvolupat a San Francisco i Seattle.
* Dogfight és el primer llargmetratge de l'actor Brendan Fraser, que interpreta aquí el paper d'un mariner.

## Banda original

* The Oogum Boogum Song, interpretada per Brenton Wood
* Turkey Trot, interpretada per Little Eva
* Twist, Twist Señora, interpretada per Gary U.S. Bonds
* Night Train, interpretada per The Rumblers
* What Have They Done To The Rain, composta per Malvina Reynolds
* Hey Liley, Liley Lo, interpretada per Woody Guthrie
* Sugar Shack, interpretada per The Fireballs
* The Nitty Gritty, interpretada per Shirley Ellis
* Travelin' Man, interpretada per Rick Nelson
* Since I Fell For You, interpretada per Lenny Welch
* Easier Said Than Done, interpretada per The Essex
* Party Lights, interpretada per Claudine Clark
* The Bird's The Word, interpretada per The Rivingtons
* Silver Dagger, interpretada per Joan Baez
* Smoky Places, interpretada per The Corsairs
* Wimoweh, interpretada per The Weavers
* Guitar Highway, interpretada per Brownie McGhee i Sonny Terry
* Good Morning Little School Girl, interpretada per Muddy Waters
* Let Me In, interpretada per The Sensacions
* Would You Care, composta per Charles Harris
* Let Me Call You Sweetheart, composta per Leo Friedman i Beth Slater Whitson
* Shake Sugaree, interpretada per Elizabeth Cotten
* Don't Think Twice, It's Alright, interpretada per Bob Dylan
* We Shall Overcome, interpretada per Pete Seeger
* T.B. Sheets, interpretada per Van Morrison
* Groovin, interpretada per The Rascals
* Sunflower River Blues, interpretada per John Fahey

## Referències

* ↑ «Una noia diferent». esadir.cat.
* ↑ «Dogfight». The New York Times.
* ↑ «trivia». ImdB.
# Bolhonac

Bolhonac (en francès Bouilhonnac) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Xantatge a una dona

Xantatge a una dona (original: Experiment in Terror) és una pel·lícula de suspens dirigida el 1962 per Blake Edwards i estrenada el 1962. És inspirada en una novel·la de Mildred i Gordon Gordon publicada l'any precedent, Operation terror. Ha estat filmada a San Francisco, on té lloc. Ha estat doblada al català. És un thriller distribuït per la Columbia Pictures i escrit per Mildred Gordon i Gordon Gordon basat en la seva novel·la de 1961 Operation Terror. La protagonitzen Glenn Ford, Lee Remick, Stefanie Powers i Ross Martin.

## Argument

Quan Kelly Sherwood, una jove empleada de banca, torna al seu domicili en un barri de San Francisco, és atacada per un desconegut que li exigeix que robi cent mil dòlars del banc on treballa; si no compleix les seves ordres, assassinarà la seva germana Toby. Terroritzada, la jove es posa en contacte amb el FBI, però les pistes que aporta són molt escasses.

## Repartiment

* Glenn Ford: l'inspector de l'FBI John "Rip" Ripley, que organitza la protecció de dues germanes amenaçades per un assassí sàdic
* Lee Remick: Kelly Sherwood, una jove i bonica caixera d'un banc a San Francisco, amenaçada de mort, al mateix temps que la seva germana, per un assassí sàdic
* Stefanie Powers: Toby Sherwood, la seva jove germana de 16 anys, també amenaçada per l'assassí
* Ross Martin: Garland "Red" Lynch, un desequilibrat asmàtic que amenaça les dues germanes
* Roy Poole: Brad
* Ned Glass: Darger anomenat "Popcorn ", un periodista lamentable, indicador de l'FBI.
* Anita Loo: Lisa Soong, una jove xinesa mare d'un nen malalt
* Patricia Huston: Nancy Ashton, una fabricant de maniquins, mestra i víctima de Red

## Nominacions

* 1963. Globus d'Or al millor actor secundari per Ross Martin

## Referències

* ↑ Xantatge a una dona
* ↑ Erickson, Hal. «Experiment in Terror: Visió». Allmovie.
* ↑ «Experiment in Terror». The New York Times.
# Monza (Aude)

Monza (en francès Monze) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Al roig viu

Al roig viu (títol original en anglès: White Heat) és una pel·lícula americana dirigida per Raoul Walsh, estrenada el 1949 i doblada al català.

## Argument

Cody és un petit criminal psicòpata. Detingut per un delicte menor, és tancat amb un altre presoner, que és en realitat un policia, Vic, que intenta tenir la seva confiança per infiltrar-se a la banda de Cody. Aconsegueixen escapar-se i comencen els seus crims. La policia previnguda per Vic aconsegueix detenir-los. Cody és perseguit fins a una fàbrica i mor provocant una explosió.

## Repartiment

* James Cagney: Arthur «Cody» Jarett
* Virginia Mayo: Verna
* Edmond O'Brien: Hank Fallon/Vic Pardo
* Margaret Wycherly: Ma Jarrett
* Steve Cochran: «Big Ed» Somers

## Al voltant de la pel·lícula

* La pel·lícula projectada al drive-in és Task Force, una pel·lícula de guerra de Delmer Daves.
* White Heat és el títol de la tercera pista del tercer àlbum estudi de Madonna: True Blue. La introducció d'aquesta cançó és un diàleg d'una de les últimes escenes de la pel·lícula.

## Premis i Nominacions
### Nominacions

* Oscar a la millor història (Virginia Kellogg)

## Referències

* ↑ esadir.cat. Al roig viu. esadir.cat.
* ↑ «White Heat». The New York Times.
* ↑ Sánchez Noriega, José Luis; Gubern, Román. Historia del cine: teoría y géneros cinematográficos, fotografı́a y televisión. Nueva edición. Madrid: Alianza, 2006. ISBN 978-84-206-7691-3.
* ↑ «The 22st Academy Awards» (en anglès). Academy of Motion Picture Arts and Sciences.. [Consulta: 10 desembre 2023].
# Confolenç

Confolenç (en francès, Couffoulens) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ «Site Officiel de la Commune de Couffoulens».
# Digue'm Sr. Charly

Digue'm Sr. Charly (títol original: Carbon Copy) és una pel·lícula estatunidenca de Michael Schultz estrenada el 1981. Aquesta pel·lícula ha estat doblada al català.

## Argument

Mentre perd treball, casa i família, un home de negocis descobreix que és el pare d'un adolescent negre.

## Repartiment

* George Segal: Walter Whitney
* Susan Saint James: Vivian Whitney
* Jack Warden: Nelson Longhurst
* Dick Martin: Victor Bard
* Denzel Washington: Roger Porter
* Paul Winfield: Bob Garvey
* Macon McCalman: Tubby Wederholt

## Referències

* ↑ «Digue'm Sr. Charly». ésAdir. [Consulta: 31 juliol 2022].
# Gàrdia

Gàrdia (en francès Gardie) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# El raïm de la ira (pel·lícula)

El raïm de la ira (títol original en anglès The Grapes of Wrath) és una pel·lícula de 1940 dirigida per John Ford i protagonitzada per Henry Fonda. Està basada en la novel·la homònima guanyadora del premi Pulitzer, escrita per John Steinbeck.
La pel·lícula va ser nominada a sis Oscars dels quals en va rebre 2: al millor director i a la millor actriu secundària (Jane Darwell).

## Argument

Història d'una família de grangers d'Oklahoma, Henry (Henry Fonda) i Dt. Joe (Jane Darwell), ubicada a la dècada dels 30 que després del crack del 29 són expulsats de la seva terra i han d'emigrar a Califòrnia. Realitzen un dur viatge en un vell Ford, passant per diverses vicissituds en el que creien molt erròniament que era el paradís.

## Repartiment

* Henry Fonda: Tom Joad
* Jane Darwell: Ma Joad
* John Carradine: Reverend Jim Casey
* Charley Grapewin: Granpa Joad
* Dorris Bowdon: Rosasharn Joad Rivers
* Russell Simpson: Old Tom 'Pa' Joad
* O.Z. Whitehead: Al
* John Qualen: Muley Graves
* Eddie Quillan: Connie
* Zeffie Tilbury: La iaia Joad
* Frank Sully: Noah
* Frank Darien: Oncle John
* Darryl Hickman: Winfield
* Ward Bond: el policia
* Grant Mitchell: el guàrdia
* Irving Bacon: un conductor
* Shirley Mills: Ruth Joad
* Roger Imhof: Thomas

## Premis i nominacions
### Premis

* 1941: Oscar al millor director per John Ford
* 1941: Oscar a la millor actriu secundària per Jane Darwell

### Nominacions

* 1941: Oscar a la millor pel·lícula per Darryl F. Zanuck i Nunnally Johnson
* 1941: Oscar al millor actor per Henry Fonda
* 1941: Oscar al millor guió adaptat per Nunnally Johnson
* 1941: Oscar al millor so per Edmund H. Hansen
* 1941: Oscar al millor muntatge per Robert L. Simpson

## Vegeu també

* El raïm de la ira

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir
* ↑ «The Grapes of Wrath». The New York Times.
# El tallador de gespa

El tallador de gespa (títol original en anglès: The Lawnmower Man) és una pel·lícula de terror i ciència-ficció de 1992, dirigida per Brett Leonard, escrita per Leonard i Gimel Everett, i protagonitzada per Jeff Fahey com a Jobe Smith, un jardiner amb discapacitat intel·lectual, i Pierce Brosnan com el Dr. Lawrence "Larry" Angelo, un científic que decideix experimentar amb ell en un esforç per donar-li més intel·ligència. Els experiments donen a Jobe habilitats sobrehumanes, però milloren la seva agressió, convertint-lo en un home obsessionat per evolucionar cap a un ésser digital. L'obra està doblada al català.
Aquesta pel·lícula va ser una adaptació d'un guió original titulat "CyberGod". El títol prové d'un conte de 1975 de Stephen King. Ambdues històries involucraven un jardiner que opera una talladora de gespa, però la pel·lícula té poca semblança amb la història de King, que implica un sàtir que fa sacrificis humans al déu grec Pan. Va guanyar més danys quan el seu nom es va incloure al títol del llançament del vídeo domèstic.
Una seqüela, El tallador de gespa 2: Més enllà del ciberespai, es va estrenar el 1996, amb Austin O'Brien com a únic actor que tornava de la pel·lícula original.

## Referències

* ↑ «El tallador de gespa». Ésadir.cat. [Consulta: 2 juny 2022].

## Enllaços externs

* El tallador de gespa a Goita què fan, ara!
# Gangster Story

Gangster Story és una pel·lícula de ficció criminal estatunidenca del 1959 dirigida i protagonitzada per Walter Matthau. La pel·lícula va ser editada per Radley Metzger.
Aquesta va ser l'única pel·lícula dirigida per Matthau. Es va casar amb la seva coprotagonista Carol Grace el 1959.

## Trama

Un mafiós s'amaga de la llei en un poble petit i s'està quedant sense diners, així que atraca un banc i guanya una gran quantitat de diners. Ara bé, no sols els policies el persegueixen, sinó també el cap de la mafia local que està gelós que un foraster hagi fet una feina així al seu territori, i sobretot sense donar-li un tros del pastís.

## Repartiment

* Walter Matthau com a Jack Martin
* Carol Grace com a Carol Logan, bibliotecària
* Bruce MacFarlane com a Earl J. Dawson
* Garry Walberg com Adolph
* Raikin Ben-Ari com a "Flonger" a Hood
* David Leonard com a president del banc W. Palmer
* John Albright com a seqüela
* Clegg Hoyt com a conserge al Country Club

## Banda sonora

La banda sonora d'aquesta pel·lícula va ser en mono de la productora de Swen Productions, Inc., amb o per Jonathan Daniels. Vegeu enllaços externs per a TCM.

## Referències

* ↑ Staff. «Radley Metzger - TCM Archive Materials». Turner Classic Movies, 2015. [Consulta: 15 juny 2015].

## Enllaços externs

* Gangster Story a YouTube
* Gangster Story es pot descarregar gratis a Internet Archive [més]
* Gangster Story a Turner Classic Movies