OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Canó sense retrocés B-11

El Canó sense retrocés B-11 (també conegut com a RG107) era un canó sense retrocés dissenyat per la Unió Soviètica de 107 mm. Va entrar en servei en 1954, i era típicament arrossegat per un camió de 6x6 ZIL-157 o per un camió 4x4 UAZ.
Estava dissenyat prr KBM, a Kolomna.
Estava equipat amb mires PBO-4 que per foc directe utiçitzava un zoom de 5,5x i una mira per foc indirecte de 2,5x de zoom.

## Especificacions

* Operadors: 5
* Calibre: 107 mm
* Pes: 304,8 kg
* Llargada: 3,56 m (en posició de moviment)
* Llargada del canó: 3,383 m
* Alçada: 1,19 m (posició de foc). 0,9 m (en posició de transport)
* Rotació: 35° en totes direccions
* Elevació: De -10° a +45°
* RPM: 6 trets per minut

## Munició

* BK-883 - HEAT:
** Projectil: 7,51 kg
** Projectil complet: 12,5 kg
** Cap explosiu: 1,06 kg de RDX i alumini
** Espoleta: GK-2 PIBD
** Distància operativa: 450 metres
** Distància operativa màxima: 1.400 metres
** Penetració: 381 mm de blindatge
* O-883A - FRAG-HE
** Projectil: 8,5 kg
** Projectil complet: 13,5 kg
** Cap explosiu: 2,088 kg d'amatoç 80/20
** Espoleta: GK-2 PIBD
** Distància operativa en foc directe: 1.300 metres
** Distància operativa en foc indirecte: 6.650 metres
** Velocitat inicial: 375 m/s

## Usuaris
### Actuals Usiaris

* Corea del Nord

### Antics Usiaris

* Iraq
* Bulgària
* Cambodja
* República Popular de la Xina
* Alemanya de l'Est
* Egipte
* Vietnam del Nord
* Polònia
* Somàlia
* Romania

## Referències

* ↑ Foss, Christopher F.. Artillery of the world. U.S.. Nova York: Scribner, 1981. ISBN 9780684167220 [Consulta: 14 octubre 2014].

## Referències externes

* http://www.bratishka.ru/archiv/2004/7/2004_7_8.php Arxivat 2011-09-11 a Wayback Machine. (rus)
# Curvala

Curvala (en francès Curvalle) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 911 | 969 | 773 | 707 | 526 | 494 | 462 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Aline Robert | |
| 2008- | Joël Marquès | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Grammostola

Grammostola és un gènere d'aranyes migalomorfs de la família Theraphosidae, amb diverses espècies de taràntules natives de zones tropicals de Sud-amèrica.

## Taxonomia

* Grammostola actaeon (Pocock, 1903) (Brasil, Uruguai)
* Grammostola alticeps (Pocock, 1903) (Uruguai)
* Grammostola aureostriata Schmidt & Bullmer, 2001 (Paraguai, Argentina)
* Grammostola burzaquensis Ibarra, 1946 (Argentina)
* Grammostola chalcothrix Chamberlin, 1917 (Argentina)
* Grammostola doeringi (Holmberg, 1881) (Argentina)
* Grammostola fossor Schmidt, 2001 (Argentina)
* Grammostola gossei (Pocock, 1899) (Argentina)
* Grammostola grossa (Ausserer, 1871) (Brasil, Paraguai, Uruguai, Argentina)
* Grammostola iheringi (Keyserling, 1891) (Brasil)
* Grammostola inermis Mello-Leitão, 1941 (Argentina)
* Grammostola mendozae (Strand, 1907) (Argentina)
* Grammostola mollicoma (Ausserer, 1875) (Brasil, Uruguai, Paraguai, Argentina)
* Grammostola monticola (Strand, 1907) (Bolívia)
* Grammostola porteri (Mello-Leitão, 1936) (Xile)
* Grammostola pulchra Mello-Leitão, 1921 (Brasil)
* Grammostola rosea (Walckenaer, 1837) (Bolívia, Xile, Argentina)
* Grammostola schulzei (Schmidt, 1994) (Argentina)
* Grammostola vachoni Schiapelli & Gerschman, 1961 (Argentina)
# L.A. Confidential

L.A. Confidential és una pel·lícula del gènere negre i policíac estatunidenca dirigida per Curtis Hanson i estrenada el 1997, adaptació de la novel·la de James Ellroy. Va estar nominada a nou Oscars, entre els quals hi havia el de millor pel·lícula i millor direcció, però només va obtenir l'estatueta de les categories a la millor actriu de repartiment i millor guió adaptat; també va formar part de la secció oficial del Festival de Canes. Aquesta pel·lícula ha estat doblada i subtitulada al català.

## Argument

Los Angeles, dècada del 1950. Mentre que la ciutat està subjecta a una ona d'ajustaments de comptes després de la caiguda del capo Mickey Cohen, la policia criminal del departament de policia de Los Angeles es mobilitza sencera sobre l'assumpte del cafè Nite Owl, on s'ha produït una massacre en el transcurs de la qual ha caigut un antic policia. Tres inspectors d'estils radicalment diferents hauran de cooperar per a desenredar els fils d'una història més complicada del que sembla.

## Repartiment

* Russell Crowe - Oficial de policia Wendell "Bud" White
* Guy Pearce - Tinent Edmund Jennings "Ed" Exley
* Kevin Spacey - Detectiu Sergent Jack Vincennes
* Kim Basinger - Lynn Bracken
* James Cromwell - Capità de policia Dudley Liam Smith
* Danny DeVito - Sid Hudgens
* David Strathairn - Pierce Morehouse Patchett
* Ron Rifkin - el fiscal de districte Ellis Loew
* Graham Beckel - Detectiu Richard Alex "Dick" Stensland
* Paul Guilfoyle - Meyer Harris "Mickey" Cohen
* Matt McCoy - Brett Chase
* Paolo Seganti - Johnny Stompanato
* Simon Baker - Matt Reynolds
* Darrell Sandeen - Leland "Buzz" Meeks
* Marisol Padilla Sánchez - Inez Soto
* Brenda Bakke - Lana Turner

## Localitzacions

La pel·lícula està rodada a Los Angeles, i inclou localitzacions com l'edifici Crossroads of the World, la licoreria Nick's, el cinema Pantages, el bar Frolic Room, el Formosa Café, el Nite Owl Café, el Hollywood Center Motel i l'Ajuntament de Los Angeles.

## Premis

* Oscar a la millor actriu secundària per Kim Basinger
* Oscar al millor guió adaptat
* Globus d'Or a la millor actriu secundària per Kim Basinger
* BAFTA al millor muntatge
* BAFTA al millor so

## Crítica

* "Un hàbil i elegant film 'noir' (...) amb un repartiment impecable i un estil abrasador"
* "Irresistible 'L.A. Confidential' (...) una fosca, perillosa i embriagadora història de greus problemes en el paradís."

## Referències

* 1 2 3 Dalmau, Rafael; Galera, Albert. Ciudades del Cine (en castellà). 1a edició. Moià: Raima Edicions, octubre 2007, p. 47. ISBN 978-84-96700-05-5 [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ «L.A. Confidential». esadir.cat.
* ↑ «L.A. Confidential». Goita què fan, ara!. [Consulta: 10 agost 2023].
* ↑ «L.A. Confidential» (en anglès). The New York Times.
* ↑ Maslin, Janet «The Films At Cannes Are Also Hot» (en anglès). The New York Times, 15-05-1997. ISSN: 0362-4331.
* ↑ Turan, Kenneth. «Los Angeles Times - Page unavailable in your region». Los Angeles Times. [Consulta: 16 gener 2019].
# Solomon Kane (pel·lícula)

Solomon Kane és una pel·lícula del 2009 d'acció èpica dirigida per Michael J. Bassett i basada en el personatge de revista pulp Solomon Kane publicat el 1928 per Robert E. Howard. James Purefoy fa el paper principal. Malgrat d'adquirir els drets de la llicència el 1997, el rodatge no va començar fins al gener del 2008. La pel·lícula tracta la història sobre l'origen del personatge de Kane i té la intenció d'ésser la primera d'una trilogia. Ha estat doblada al català.

## Argument

Segle xvi… Durant l'atac d'una misteriosa fortalesa en alguna part a l'Àfrica del Nord, el temible capità Solomon Kane veu com els seus homes són eliminats un per un per criatures demoníaques. Acabarà sol de cara a l'enviat del diable que ha vingut per apoderar-se de la seva ànima corrompuda. Kane reïx a escapar-se, però sap que ara s'ha de redimir renunciant a la violència. La seva nova espiritualitat no triga a ser posada a la prova quan torna a una Anglaterra devastada per homes diabòlics a sou d'un ésser emmascarat, aterridor, l'Overlord…

## Repartiment

* James Purefoy: Solomon Kane
* Rachel Hurd-Wood: Meredith Crowthorn
* Pete Postlethwaite: William Crowthorn
* Alice Krige: Katherine Crowthorn
* Jason Flemyng: Malachi
* Max von Sydow: Josiah Kane
* Mackenzie Crook: Pare Michael
* Samuel Roukin: Marcus Kane
* Ben Steel: Fletcher
* Matthew Blood-Smyth: Merton
* Mark O'Neal: Soldat de Kane
* Robert Orr: Soldat de Kane
* Richard Ryan: Soldat de Kane
* Ian Whyte: L'enviat del Diable
* Robert Russel (III): Abbot
* James Babson: L'home del crani afaitat
* Patrick Hurd-Wood: Samuel Crowthorn
* Rory McCann: McNess

## Al voltant de la pel·lícula

Al tràiler, es pot veure una escena que passa en una gruta, Solomon Kane es baralla contra homes. Aquesta escena és mostrada 1 minut i 20 segons al tràiler. Aquesta escena no figura a la pel·lícula, l'escena integral dura 1 minut i 40 segons, tot i no ser presentada en els 100 minuts de la pel·lícula, és visible com a escena tallada en el DVD & Blu-Ray amb una intro del director. Un anacronisme destaca al començament de la pel·lícula: quan Solomon Kane i els seus homes ataquen la fortalesa musulmana, els vaixells anglesos arboren la Union Jack com a pavelló. Tanmateix la intriga general del personatge es desenvolupa, segons les novel·les originals, al segle xvi mentre que el primer esbos de la Union Jack (presentada a la pel·lícula i barrejant les banderes d'Anglaterra i d'Escòcia) no es va crear fins al 1606, al segle xvii, i adoptat com a bandera oficial del regne de la Gran Bretanya el 1707.

## Referències

* ↑ Imdb. Solomon Kane (en anglès). Imdb.
* ↑ Solomon Kane Assault on the Castle Clip and Behind-the-Scenes Creature Feature (anglès)
* ↑ esadir.cat. Solomon Kane. esadir.cat.

## Enllaços externs

* Solomon Kane - Lloc web oficial
* Blog de Michael Bassett (anglès)
* Pàgina d'IGN sobre Solomon Kane (anglès)
# Ajjah

Ajjah (àrab: عچه, Ajjah; hebreu: עג'ה‎) és una vila palestina de la governació de Jenin a Cisjordània al nord de la vall del Jordà, 19 kilòmetres al sud-oest de Jenin. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 5.055 habitants en 2007.

## Referències

* ↑ 2007 Locality Population Statistics. Palestinian Central Bureau of Statistics. p. 106.

## Bibliografia

* Barron, J. B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H. H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882. (p. 153)
* Conder, C. R. «Palestine before Joshua». Quarterly statement - Palestine Exploration Fund, 8, 1876, pàg. 140–148. (pp. 141, 147)
* Dauphin, Claudine. La Palestine byzantine, Peuplement et Populations (en francès). III : Catalogue. Oxford: Archeopress, 1998. ISBN 0-860549-05-4. (p. 758)
* Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Government of Palestine, 1945.
* Guérin, V. Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (en francès). 2: Samarie, pt. 2. París: L'Imprimerie Nationale, 1875. (p. 217)
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2. (p. 126)
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E. H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881. (p. 178)
* Zertal, Adam. The Manasseh Hill Country Survey. 1. Boston: BRILL, 2004. ISBN 9004137564. (p. 253)

## Enllaços externs

* Welcome to Ajja
* Aja Welcome to Palestine
* Survey of Western Palestine, Map 11: IAA, Wikimedia commons
# Saffarin

Saffarin (àrab: سفارين, Saffārīn) és una vila palestina de la governació de Tulkarem, a Cisjordània, 11 kilòmetres al sud-est de Tulkarem. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 891 habitants el 2016. En 1997 el 9.8% de la població de Saffarin eren refugiats. Les instal·lacions sanitàries per Saffarin són designades com a MOH nivell 2.

## Referències

* ↑ Projected Mid -Year Population for Tulkarm Governorate by Locality 2004- 2006 Arxivat 2014-01-14 at Archive.is Palestinian Central Bureau of Statistics.
* ↑ Palestinian Population by Locality and Refugee Status Arxivat 2012-02-07 a Wayback Machine. Palestinian Central Bureau of Statistics
* ↑ Health care Facilities Tulkarm Governorate

## Bibliografia

* Barron, J. B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882. (p. 161)
* Dauphin, Claudine. La Palestine byzantine, Peuplement et Populations (en francès). III : Catalogue. Oxford: Archeopress, 1998. (p. 768)
* Guérin, V. Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (en francès). 2: Samarie, pt. 2. París: L'Imprimerie Nationale, 1875. (p. 212)
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2. (p. 126)
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881. (p. 190)

## Enllaços externs

* Welcome To Saffarin
* Survey of Western Palestine, Map 11: IAA, Wikimedia commons
# Hajjah (Qalqilya)

Hajjah (àrab: حجة, Ḥajja) és una vila palestina de la governació de Qalqilya, a Cisjordània, situada a 18 kilòmetres a l'oest de Nablus. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 2.674 habitants el 2016. Hajjah és una paraula d'origen arameu que vol dir «mercat» o «societat».

## Referències

* ↑ 2007-2016 PCBS census Arxivat 2012-11-13 a Wayback Machine.. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107.

## Bibliografia

* Barron, J. B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882. (p. 166)
* Dauphin, Claudine. La Palestine byzantine, Peuplement et Populations (en francès). III : Catalogue. Oxford: Archeopress, 1998. ISBN 0-860549-05-4. (p. 798)
* Guérin, V. Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (en francès). 2: Samarie, pt. 2. París: L'Imprimerie Nationale, 1875. p. 180
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2. (p. 139)
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881. (p. 187)
* Sharon, Moshe. Corpus Inscriptionum Arabicarum Palaestinae, H-I. 5. BRILL, 2013. ISBN 90-04-25097-2. (Sharon, 2013, p. 270)
# Fort Saganne

Fort Saganne és una pel·lícula francesa d'Alain Corneau estrenada l'any 1984 a partir de la novel·la Fort Saganne de Louis Gardel de 1980. Ha estat doblada al català.

## Argument

Poc abans la Primera Guerra Mundial, un oficial d'origen pagès (Arieja) combat eficaçment les tribus amotinades del Sàhara. Malgrat les seves qualitats de coratge i d'abnegació, és considerat com un arribista per la "bona societat" que el menysprea i el rebutja. És enviat a París per donar suport a les demandes de reforços, però el conflicte europeu tot ho trasbalsarà.

## Repartiment

* Gérard Depardieu: Charles Saganne
* Philippe Noiret: Dubreuilh
* Catherine Deneuve: Louise
* Sophie Marceau: Madeleine
* Michel Duchaussoy: Baculard
* Jean-Laurent Cochet: Bertozza
* Robin Renucci: Hazan
* Jean-Louis Richard: Flammarin
* Roger Dumas: Vulpi
* Hippolyte Girardot: Courette
* Sophie Grimaldi: la mare de Madeleine
* Florent Pagny: Lucien Saganne
* Said Amadis: Amajar
* Salah Teskouk: Embarek

## Nominacions

* César al millor actor per Gérard Depardieu
* César a la millor fotografia per Bruno Nuytten
* César al millor so per Pierre Gamet, Jean-Paul Loublier i Claude Villand
* César al millor vestuari per Rosine Delamare i Corinne Jorry

## Al voltant de la pel·lícula

Aquesta va ser, a l'època, la pel·lícula més cara del cinema francès. Un autèntic fort va ser construït a la pista de Chinguetti per les necessitats del rodatge.

## Referències

* ↑ «Fort Saganne». JPbox. [Consulta: 14 febrer 2014].
* ↑ esadir.cat. Fort Saganne. esadir.cat.
* ↑ «Fort Saganne». Allociné.
# Ash-Sheikh Sa'd

Ash-Sheikh Sa'd (àrab: الشيخ سعد, ax-Xayẖ Saʿd) és una vila palestina de la governació de Jerusalem, a Cisjordània, situada 6 kilòmetres al sud-oest de Jerusalem. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 2.278 habitants el 2016.
Els residents de la vila tenen família a Jabel Mukaber, un barri àrab a Jerusalem Est, i assisteixen a l'escola d'allà. El cementiri de Sheikh Sa'd també es troba al barri. Des de la Segona Intifada l'any 2000, els residents de Sheikh Sa'ad no han estat autoritzats a entrar a Jabel Mukaber sense un permís.

## Referències

* ↑ 2007-2016 PCBS census Arxivat 2012-11-13 a Wayback Machine.. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107.
* ↑ Palestinian village torn from Jerusalem neighbours Reuters. 4 març 2007.

## Bibliografia

* Palmer, E. H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.
# Submissió

L'obediència o submissió a l'autoritat és una de les formes de la influència i dominació social. En psicologia social l'obediència es produeix quan un individu adopta un comportament diferent pel fet que un altre individu, percebut com a autoritat, li demana o li imposa quelcom.
Es basa en un cert reconeixement de dominació. Un cop fet, l'individu dominat i el percebut com a superior passen a un acord tàcit segons el qual el dominat intercanvia la seva llibertat a canvi de sentir-se reconegut i segur. L'autoritat pot ser una persona (pare, parella, cap, etc.) o grup de persones, un govern, un rei, una llei, un déu, normes socials, etc. Un cas particular de relació dominador-sumís, al terreny sexual, és el sadomasoquisme.
Segons Étienne de la Boétie, els ciutadans de pobles sotmesos, sovint per la força de les armes, en la primera generació tenen la consciència del sotmetiment, però en generacions posteriors aquesta consciència queda minimitzada o desapareix en haver-se creat el costum al sotmetiment.
Des la submissió voluntària a la imposada amb les armes hi ha una gran tipologia i motivacions que la literatura porta a obres d'art com Antoni i Cleòpatra de William Shakespeare, Anna Karènina de Lev Tolstoi, No em deixis mai de Kazuo Ishiguro, K. L. Reich de Joaquim Amat-Piniella, La Venus de les pells de Leopold von Sacher-Masoch (també pel·lícula de Polanski) i molts d'altres.

## Vegeu també

* Discurs de la servitud voluntària
* Paradigma de la dominació

## Referències

* ↑ Shakespeare, William. Antoni i Cleopatra. Barcelona: Vicens-Vives, 2017, p. 198. ISBN 9788468253336.
* ↑ Tolstoi, Lev. Anna Karènina. Barcelona: La Butxaca, 2014, p. 876. ISBN 978-84-9930-904-0.
* ↑ Ishiguro, Kazuo. No em deixis mai. Barcelona: Edicions 62, 2011, p. 317. ISBN 978-84-9930-268-3.
* ↑ Amat-Piniella, Joaquim. K. L. Reich. Barcelona: Edicions 62, 1984, p. 560. ISBN 978-84-297-5672-2.
* ↑ De la Boétie, Étienne. La Servitud Voluntària, carta sobre la mort de la Boétie.. Barcelona: Quaderns Crema, 2001, p. 188. ISBN 84-7727-346-4.

## Enllaços externs

* Science Aid: Obedience Arxivat 2010-08-24 a Wayback Machine. (anglès)
# Caos

Originàriament, el terme caos es refereix a la substància primordial a partir de la qual, segons la mitologia grega, va nàixer l'univers i prové del mot grec Χαος (pronunciat ['xa.os]).

## Ús comú de la paraula «caos»

El caos designa tot allò que és o pareix desorganitzat, desordenat, confús i a vegades incoherent o fosc. Segons aquesta definició, s'aplica a l'esperit o al comportament humà (desordre social, polític o econòmic, estat d'agitació) o bé a les produccions o creacions de l'esperit i les obres d'art. Sovint s'identifica l'anarquia amb el caos, tot i que l'anarquia no és un desordre social sinó una organització segons l'ideari llibertari.

## El caos en les matemàtiques i la física

La teoria del caos estudia els sistemes dinàmics que, encara que són deterministes, presenten comportaments extremadament complexos que pareixen desordenats i caòtics.

## Vegeu també

* Teoria del caos.

## Referències

* ↑ Diccionario de Filosofía (en castellà). Barcelona: SPES Editorial (edició especial per a RBA Editoriales), 2003, p. 32 (Biblioteca de Consulta Larousse). ISBN 84-8332-398-2.
Viccionari
# Umm al-Kilab

Umm al-Kilab o Umm el-Kelab (àrab: أُم الكِلاب, Umm al-Kilāb) és una vila palestina al sud de la Franja de Gaza, part de la governació de Khan Yunis. Es troba al sud de Khan Yunis i a l'est de Rafah, a la frontera amb la governació de Rafah. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques de Palestina, Umm al-Kilab tenia una població estimada de 999 habitants en 2006.
En la dècada de 1880 Umm al-Kilab fou descrita en el Quarterly Statement del Fons per a l'Exploració de Palestina com que mesurava entre 800 i 600 passos. Tenia una alçada aproximada de 215 peus sobre el nivell del mar. El Fons va observar la presència de terrissa gres i 7 cisternes circulars. El paisatge circumdant va ser habitat pel beduïnts tarabin.

## Referències

* ↑ Projected Mid -Year Population for Khan Yunis Governorate by Locality 2004-2006. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS).
* ↑ Schumacher, 1886, pp. 190-191.

## Bibliografia

* Schumacher, G. «Researches in Southern Palestine». Informe trimestral del Fons per a l'Exploració de Palestina, 18, 1886, pàg. 171–194.