OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Josep Jordana i Morera

Josep Jordana i Morera (Cervera, Segarra, 27 de febrer de 1836 - San Lorenzo de l'Escorial, 11 d'agost de 1906) fou un enginyer forestal i lexicògraf català.
Germà del també enginyer agrònom Ramon Jordana i Morera, amb setze anys ingressà a l'Escola Especial d'Enginyers de Forests, instal·lada des de 1848 al castell de Villaviciosa d'Odón, on es va llicenciar com a enginyer de muntanyes. Durant la seva trajectòria professional va exercir diversos càrrecs públics a Albacete, Conca, Jaén, Osca, Segòvia, Saragossa, Lleida i Madrid. Va participar també en multitud de comissions a l'estranger i en nombroses exposicions universals, per la qual cosa va realitzar variats viatges per l'estranger. Va ser el primer president del Consell forestal d'Espanya i va rebre un gran nombre de condecoracions. Fou comissari reial de l'Exposició Universal de Barcelona (1888). Publicà un gran nombre d'obres sobre l'agricultura a diversos països i una Nota sobre los alcornocales y la industria corchera el 1885.
La tasca filològica d'aquest autor es va centrar en elaboració d'un repertori lexicogràfic titulat Algunas voces forestales y otras que guardan relación con las mismas confrontadas todas con el Diccionario de la Real Academia Española, escrit a instàncies del seu amic i acadèmic Juan Eugenio Hartzenbusch (1806 -1880). En aquest treball, Jordana recull les veus de el camp de la botànica incloses en els diccionaris acadèmics, i puntualitza diversos aspectes de les seves accepcions, com la informació dialectal, l'etimologia o la vigència de la veu.

## Referències

* 1 2 «Josep Jordana i Morera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «José Jordana y Morera». Diciconari biogràfic espanyol. Reial Acadèmia de la Història.
* 1 2 3 Peña Arce, Jaime; Alvar Ezquerra, M. (dir.) «Jordana y Morera, José (1836-1906)». Biblioteca Virtual de la Filología Española (BVFE): directorio bibliográfico de gramáticas, diccionarios, obras de ortografía, ortología, prosodia, métrica, diálogos e historia de la lengua. ISSN: 2659-9112 [Consulta: 21 abril 2020].
* ↑ García-Montón García Baquero, 1998.

## Bibliografia

* García-Montón García Baquero, Isabel; Armillas Vicente, José Antonio (coord.). «El ingeniero José Jordana y Morera: un visitante de la exposición universal de Filadelfia, 1876». A: VII Congreso Internacional de Historia de América: Ponencias y comunicaciones, Zaragoza, 2 al 6 de julio de 1996 (Vol. 2: España en América del Norte). 1998: Gobierno de Aragón, Departamento de Educación y Cultura, p. 1023-1030. ISBN 84-7753-708-9.
# Roca Llisa (L'Esquirol)

La Roca Llisa és una muntanya de 507 metres que es troba al municipi de l'Esquirol, a la comarca d'Osona.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sahaspur

Sahaspur fou un important estat tributari protegit del tipus zamindari, amb una superfície de 1.909 km², format per 484 pobles i una ciutat, amb uns ingressos estimats el 1934 d'un milió tres-centes mil rupies. Estava regit per una dinastia chandela kahluria i va passar a l'estat el 1953. El zamindari era el més gran dels districtes de Moradabad i Badaun a les Províncies Unides d'Agra i Oudh.
El 1526 després de la primera batalla de Panipat, una part dels rajputs locals es van establir al Panjab però van romandre en contacte amb la regió de Badaun i de Katehr (Moradabad) i al començament del segle XVII, cridats per alguns parents, van retornar i l'emperador va concedir al seu cap, el títol de rai i el va nomenar Chakiadar del districte de Bijnor el 1713. Van posseir les terres sota diverses sobiranies. Bahadur Krishna Singh les tenia a la meitat del segle XIX; el va succeir Pradhuman Singh, mort el 1880, i succeït per Anirudh Singh que va morir el 1910. Raj Singh va seguir i després Jagat Kumar Singh, que va morir el 1934 deixant vídua i una filla. Segons el costum i la llei el fill d'aquesta fill l'havia de succeir, però com que la noia era encara jove, l'estat va quedar sota administració de la Court of Wards en nom de la filla Rajkumari Indra Mohini fins que aquesta va tenir un fill el 1950; el fill, Chandra Vijay Singh va rebre els drets però els zamindaris foren abolits el 1953 pel govern indi. La rani va morir el 2005 i el raja encara es viu (el 2010 va complir 60 anys).

## Referències

* ↑ «Genealogia». Arxivat de l'original el 2010-08-16. [Consulta: 26 gener 2010].
# Molí d'en Grida

Molí d'en Grida és un molí del municipi de Boadella i les Escaules (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat al nord-oest del nucli urbà del veïnat de les Escaules, integrat al municipi de Boadella. L'edifici està situat al marge de llevant del riu la Muga.
Es tracta d'un edifici de planta rectangular, amb la coberta de teula de dues vessants i distribuït en planta baixa i pis. La façana principal, orientada a migdia, presenta un portal d'accés d'arc de mig punt adovellat amb els brancals fets de carreus ben desbastats. Als costats hi ha dues senzilles portes rectangulars amb els emmarcaments arrebossats i, damunt seu, dues petites finestres amb l'ampit de ceràmica vidrada blava. Al pis hi ha un balcó exempt central amb la llosana motllurada, sostinguda per dues mènsules esglaonades, i el finestral de sortida rectangular. Una doble motllura rectilínia marca la divisòria entre els dos nivells. Adossat a la façana posterior de la construcció hi ha un petit cos cobert amb terrassa al pis, que presenta dues obertures de mig punt i un petit cobert adossat a l'extrem de ponent. Es conserva el sistema de portelles i registres per deixar passar l'aigua a l'interior del mecanisme del molí. A la banda de migdia de la construcció principal hi ha un petit volum rectangular amb la coberta de dues vessants i d'una sola planta, amb obertures rectangulars i de mig punt.
La construcció està arrebossada i pintada de blanc.

## Història

Com a conseqüència dels efectes que va provocar la fil·loxera a les vinyes de la comarca a finals del segle xix, des d'aquest moment fins a l'actualitat, la fabricació de ciment ha estat una de les activitats econòmiques més importants al municipi de les Escaules, proveint de pedra i ciment a tota la província de Girona i també a França. Les centrals hidroelèctriques que aprofitaven la força de l'aigua de la Muga, també van ser un recurs econòmic molt important a les Escaules.
L'any 1896 Pau Pagès i Lloveres va aixecar el molí d'en Grida. En un principi, aquest molí tenia com a funció moldre sabó (talc), però a causa de les pobres vies de comunicació es va transformar en una central elèctrica. Pagès va comprar diversos molins de la zona de la Muga per transformar-los en centrals elèctriques; amb l'electricitat que generava va modernitzar la fabricació de ciment de les seves indústries, alhora que va portar la llum a diverses poblacions de la zona.
L'any 1915 es va aixecar una presa per a aprofitar millor la força de l'aigua.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Molí d'en Grida». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Hermann Buse

Hermann Buse (Berlín, 27 de febrer de 1907 - Bremen, 1 de gener de 1945) va ser un ciclista alemany que fou professional entre 1929 i 1937. El 1930 guanyà la Volta a Alemanya i la Lieja-Bastogne-Lieja. El 1932 guanyà una etapa al Giro d'Itàlia i portà el mallot rosa durant 5 dies, una fita que no serà repetida per cap altre ciclista alemany fins al 1981.

## Palmarès

* 1930
** 1r a la Lieja-Bastogne-Lieja
** 1r a la Volta a Alemanya
** 1r al Tour de Harz
* 1931
** 1r al Gran Premi del Nord de Bèlgica
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Alemanya
* 1932
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 1933
** 1r al Tour de Savoia
* 1935
** 1r al Tour de Còrsega

### Resultats al Tour de França

* 1930. Abandona (9a etapa)
* 1931. 22è de la classificació general
* 1933. Abandona (10a etapa)
* 1934. Abandona (18a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1932. 16è de la classificació general i vencedor d'una etapa. Porta el mallot rosa durant 5 etapes
* 1933. 29è de la classificació general

## Referències

* ↑ «BUSE Hermann "Männe"». [Consulta: 22 desembre 2024].
* ↑ «Palmarès d'Hermann Buse (All)». [Consulta: 22 desembre 2024].
* ↑ «Giro d'Italia: Heppners Abschied von Rosa» (en alemany). Der Spiegel, 29-05-2002. ISSN: 2195-1349.

## Enllaços externs

* Palmarès de Hermann Buse (francès)
# Serral de les Ànimes

El Serral de les Ànimes és una serra situada entre els municipis de Castellví de Rosanes, Corbera de Llobregat i Sant Andreu de la Barca a la comarca del Baix Llobregat, amb una elevació màxima de 256 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Quenòpsids

Els quenòpsids (Chaenopsidae) són una família de peixos marins inclosa en l'ordre Perciformes.

## Gèneres

* Gènere Acanthemblemaria (Metzelaar, 1919)
* Gènere Chaenopsis (Gill, 1865)
* Gènere Cirriemblemaria (Hastings, 1997)
* Gènere Coralliozetus (Evermann i Marsh, 1899)
* Gènere Ekemblemaria (Stephens, 1963)
* Gènere Emblemaria (Jordan i Gilbert, 1883)
* Gènere Emblemariopsis (Longley, 1927)
* Gènere Hemiemblemaria (Longley i Hildebrand, 1940)
* Gènere Lucayablennius (Böhlke, 1958)
* Gènere Mccoskerichthys (Rosenblatt i Stephens, 1978)
* Gènere Neoclinus (Girard, 1858)
* Gènere Protemblemaria (Stephens, 1963)
* Gènere Stathmonotus (Bean, 1885)
* Gènere Tanyemblemaria (Hastings, 1992)
# Serra de Torrellebreta

La Serra de Torrellebreta és una muntanya de 638 metres que es troba als municipis de Malla, Taradell i Tona, a la comarca d'Osona. Al cim s'hi pot trobar un vèrtex geodèsic (referència 291103001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Societat Unió Escaulenca

Societat La Unió Escaulenca és un edifici del municipi de Boadella i les Escaules (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situada al carrer de l'Oli, dins del nucli urbà del poble de les Escaules, integrat al municipi de Boadella al qual pertany.
Edifici entre mitgeres de planta rectangular, format per dos cossos adossats, amb les cobertes de teula de dues vessants. El cos davanter, amb la façana orientada al carrer i destinat a bar, està distribuït en planta baixa i pis. Presenta un portal d'accés rectangular reformat, amb els brancals bastits amb carreus i la llinda de fusta. Al pis hi ha una finestra balconera amb l'emmarcament fet de maons. El cos posterior, ocupat per la sala de ball, s'organitza en una sola planta. L'espai està cobert per un sostre embigat amb encavallada de fusta. A l'extrem de migdia hi ha l'escenari, elevat i obert mitjançant un gran arc rebaixat. L'extrem de tramuntana, també elevat, està delimitat per un mur obert mitjançant tres arcs rebaixats bastits amb maons, i sostinguts damunt pilars quadrats.
La construcció és bastida amb pedra sense treballar lligada amb abundant morter de calç.

## Història

Fundada l'any 1870 amb el nom de Societat de Socors Mutus La Concòrdia de les Escaules tenia la funció d'assistir a les famílies més necessitades en cas de malaltia o invalidesa i suplir així les mancances de servei mèdic. El domicili de la Societat s'establí el 1911 en l'antiga casa de Can Cabanes ubicada a la Plaça Major. A principis dels anys 40 es comprà la part de darrere on hi havia el trull de Pau Aymar i s'amplià amb una sala de ball.
L'any 1987, en perdre les seves funcions assistencials, redundants amb els serveis públics de la Seguretat Social, es va convertir en una societat cultural recreativa, mantenint el nom de Societat Escaulenca.
L'any 1997 es restaurà la teulada amb l'ajut econòmic de l'ajuntament de Boadella.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Societat Unió Escaulenca». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Bodoland Liberation Tigers Force

La Bodo Liberation Tiger Force (BLTF) o el Bodoland Liberation Tigers Front, és un moviment d'alliberament del poble dels bodos que fou creat el 18 de juny de 1996 per Prem Singh Brahma amb l'objectiu de crear un estat de Bodoland al nord del Bhramaputra, un districte autònom bodo al sud d'aquest riu i el reconeixement dels bodos del districte de Karbi Anglong a la constitució índia separant-se d'Assam.
Després de tres anys de lluita, el juliol de 1999 va declarar una treva unilateral i va signar un alto el foc pactat amb el govern el 29 de març de 2000. El 2003 es va arribar a un acord polític pel que es va establir el Bodoland Territorial Council amb seu a Kokrajhar i el BLTF va entregar les armes el 6 de desembre de 2003.
El BLTF tenia aleshores més de 500 combatents. El seu líder i president és Hagrama Basumatary, i a la direcció destaquen també Kamal Moshahray àlies Chandran Narzari (vicepresident) i Mainao Daimary, secretari de publicitat.
La seva bandera és groga sobre roig horitzontal amb dos espases típiques creuades blanques a la dreta de la part vermella; les espases tenen la punta cap avall.

## Enllaços externs

* http://www.satp.org/satporgtp/countries/india/states/assam/terrorist_outfits/bltf.htm
# Turó de la Cova (Pallejà)

El Turó de la Cova és una muntanya de 280 metres que es troba entre els municipis de La Palma de Cervelló i de Pallejà, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Turó de la Cova (Pallejà)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Draconètids

Els draconètids (Draconettidae) són una família de peixos teleostis de l'ordre Perciformes, marins, distribuïts per aigües tropicals i temperades dels oceans Pacífic, Índic i Atlàntic.

## Gèneres i espècies

Existeixen 13 espècies agrupades en 2 gèneres:
* Gènere Centrodraco Regan, 1913
** Centrodraco abstractum Fricke, 2002.
** Centrodraco acanthopoma (Regan, 1904).
** Centrodraco atrifilum Fricke, 2010.
** Centrodraco gegonipus (Parin, 1982).
** Centrodraco insolitus (McKay, 1971).
** Centrodraco nakaboi Fricke, 1992.
** Centrodraco ornatus (Fourmanoir & Rivaton, 1979).
** Centrodraco otohime Nakabo & Yamamoto, 1980.
** Centrodraco pseudoxenicus (Kamohara, 1952).
** Centrodraco rubellus Fricke, Chave & Suzumoto, 1992.
** Centrodraco striatus (Parin, 1982).
* Gènere Draconetta Jordan and Fowler, 1903
** Draconetta xenica Jordan & Fowler, 1903.
# Serrat de la Coromina

El Serrat de la Coromina és una serra situada al municipi d'Oristà a la comarca del Lluçanès, amb una elevació màxima de 594 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Samper de Calanda

Sant Per de Calanda (aragonès) o Samper de Calanda (castellà) és una vila i municipi de l'Aragó. Pertany a la província de Terol i a la comarca del Baix Martín. Té una població de 925 habitants (any 2010). Samper de Calanda forma part, juntament amb altres 8 pobles, de la Ruta del tambor y del bombo.

## Geografia i història

El municipi es troba a 5 km a l'est d'Híjar, en direcció cap a Escatrón. S'estén vora la llera del riu Martín, en el seu curs baix. A banda dels serveis, la major part de l'ocupació de la vila es troba en l'agricultura, indústria i construcció.
En aquesta població s'hi va establir una comanda de l'orde de Sant Joan de Jerusalem enquadrada a la Castellania d'Amposta.
El botànic Francisco Loscos Bernal va néixer a Samper de Calanda el 1823. La família de la cantant Carmen París és també originària del poble.

## Cultura i patrimoni

Dins el nucli urbà destaca per la seva grandària l'església del Salvador (s. XVIII). Als afores del poble es troben l'ermita del Calvario i l'ermita de Santa Quiteria.
Juntament amb altres vuit pobles del Baix Aragó, Samper de Calanda forma part de la Ruta del tambor y del bombo, instruments protagonistes de la Setmana Santa. A banda d'aquesta, les festes del poble són pels patrons, santa Quitèria (22 de maig) i sant Domènec de Guzman (5 d'agost).

## Bibliografia

* Alejandro Abadía París, Samper de Calanda, tradiciones y costumbres.

## Enllaços externs

* Samper de Calanda - Lloc web oficial
* Samper de Calanda dins la web de la Comarca del Bajo Martín Arxivat 2011-05-21 a Wayback Machine..
* Ruta del Tambor y Bombo.
* Dades bàsiques dins Aragón es así.
# Melòfon

El melòfon és un instrument de vent de la secció dels metalls. S'utilitza habitualment en lloc de la trompa en bandes de marxa o en agrupacions de tambor i corneta. En alguns casos el melòfon és substituit pel bombardí. Es començà a utilitzar primerament fora de la música de concert. No hi ha massa literatura de solos pel melòfon més enllà que la usada dins dels agrupaments de tambor i clarí.

## Referències

* ↑ «Mellophone». A: The new Grove dictionary of music and musicians (en anglès). 2a edició. Nova York: Grove, 2001. ISBN 1-56159-239-0.
* ↑ Dorman, Colin. «Mellophone Guide» (en anglès americà). [Consulta: 21 agost 2022].
* ↑ «The History of the Mellophone» (en anglès). Al's Mellophone Page. Arxivat de l'original el 2022-08-21. [Consulta: 21 agost 2022].
Viccionari
# Bohemian FC

El Bohemian F.C. (en irlandès: An Cumann Peile Bóithéimeach) és un club de futbol irlandès de la ciutat de Dublín.

## Història

Conegut com a Bohemians, el club va ser fundat el 6 de setembre de 1890. Els colors del club, el vermell i el negre, van ser adoptats el 1893. El club destacà des de la seva fundació per la defensa de l'amateurisme. No fou fins al 21 de febrer de 1969 que adoptà el professionalisme.

## Palmarès

* Lliga irlandesa de futbol: 10
** 1923/24, 1927/28, 1929/30, 1933/34, 1935/36, 1974/75, 1977/78, 2000/01, 2002/03, 2008, 2009
* Copa irlandesa de futbol: 7
** 1928, 1935, 1970, 1976, 1992, 2001, 2008
* Copa irlandesa de futbol (unificada): 1
** 1908
* Copa de la Lliga irlandesa de futbol: 2
** 1975, 1979
* League of Ireland Shield: 6
** 1924, 1928, 1929, 1934, 1939, 1940
* Dublín City Cup: 1
** 1936
* Dublín and Belfast Intercity Cup: 1
** 1945
* Top Four Cup: 1
** 1972
* Leinster Senior Cup: 31
* LFA President Cup: 12
* Acieries D'Angeleur: 1
** 1929

## Jugadors destacats

| Robbie Best Ed Brookes Willie Browne Stephen Caffrey Harry Cannon Jimmy Conway Ernie Crawford Gerry Daly Billy Dennis Paul Doolin Plev Ellis Paddy Farrell Pat Fenlon Dominic Foley | Johnny Fullam Oliver St John Gogarty Fred Horlacher Jackie Jameson Avery John Peter Kavanagh Paul Keegan Tommy Kelly Billy Jordan Gino Lawless Shaun Maher Mick Martin Jack McCarthy Brian Mooney | Rocky O'Brien Tony O'Connell Tony O'Connor Kevin O'Flanagan Mick O'Flanagan Dermot O'Neill Alex Nesovic Mark Rutherford Harold Sloan Derek Swan Dave Tilson Stephen Ward |

## Enllaços externs

* Web oficial
* Bohemians Community Scheme
* Bohsnews
* DCU Bohs Arxivat 2008-10-11 a Wayback Machine.
* TheBohs.com Arxivat 2011-04-30 a Wayback Machine.
# Puig de Passoles

El Puig de Passoles és una muntanya de 397 metres que es troba al municipi de Gavà, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cenagriònids

Els cenagriònids (Coenagrionidae) són una família d'odonats del subordre Zygoptera de mida petita a mitjana (20 a 45 mm). Són els més comuns i es troben distribuïts a tot el món.

## Característiques

Tenen el cos més o menys fi i potes i abdomen curt. Tenen el cap allargat transversalment i els ulls separats. Els adults immadurs en general són més pàl·lids, de color castany clar amb línies o taques blanques. Les ales són agostes, tots dos parells amb forma i venació similars.
La coloració de mascles i femelles és molt diferent; els mascles són generalment de colors vistosos celeste, vermell, verd i les femelles de color castany. Les femelles tenen ovipositor i l'abdomen més curt i gruixut que el dels mascles.

## Al món

Costa Rica té al voltant de 50 espècies distribuïdes en 12 gèneres i possiblement àdhuc queden diverses espècies per descobrir.
Les espècies més freqüents són les dels gèneres Acanthagrion, Argia, Ischnura i Telebasis. El gènere Argia per si solament té gairebé 30 espècies, i són els cenagriònids més comuns.

## A Catalunya

Les espècies de cenagriònids que podem trobar a Catalunya són:
* Llantió elegant (Ischnura elegans)
* Llantió iberomagribí (Ischnura graellsii)
* Llantió petit (Ischnura pumilio)
* Patge de copa (Enallagma cyathigerum)
* Donzell de ratpenat (Coenagrion pulchellum)
* Donzell de ferradura (Coenagrion puella)
* Donzell mercurial (Coenagrion mercuriale)
* Donzell de trinxant (Coenagrion scitulum)
* Donzell del gat (Coenagrion caerulescens)
* Donzell llancer (Coenagrion hastulatum)
* Ullviu petit (Erythromma viridulum)
* Ullblau (Erythromma lindenii)
* Ferrer camanegre (Pyrrhosoma nymphula)
* Ferrer cama-roig (Ceriagrion tenellum)

## Galeria

* Ischnura elegans
* Ischnura graellsii
* Ischnura pumilio
* Coenagrion pulchellum
* Coenagrion puella
* Coenagrion mercuriale
* Coenagrion hastulatum
* Coenagrion caerulescens
* Enallagma cyathigerum
* Erythromma viridulum
* Erythromma lindenii
* Pyrrhosoma nymphula
* Ceriagrion tenellum
# Serrat de Sant Nazari

El Serrat de Sant Nazari és una serra situada al municipi d'Oristà a la comarca del Lluçanès, amb una elevació màxima de 602 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sawar

    Pels sawars (cavallers musulmans a l'Índia) vegeu sawars.
Sawar fou un estat tributari protegit, un istimrari feudatari de Jodhpur format per 33 pobles. El fundador fou Thakur Sakat Singh o Shakti Singh, fill de Maharana Udai Singh II de Mewar del clan Sisòdia, subclan Saktawat. El 1877 Madho Singh va obtenir el títol de rajà com a distinció personal.

## Llista de thakurs istimrars

* Thakur Sakat singh
* thakur achal das
* thakur gokul das (fill?)
* thakur sundar das (fill)
* thakur pratap singh (fill)
* thakur raj singh (fill)
* thakur indar singh (fill)
* thakur sakat singh (fill)
* thakur bhup singh (fill)
* thakur udai singh (fill)
* thakur ajit singh (fill)
* thakur jaswant singh (fill)
* raja madho singh (fill)
* thakur ummed singh (fill)
* thakur vansh pradip singh (Banspradip Singh) ?-1947
* Rani Bagheliji 1947-1948
* Thakur (Kunwar) Brij Raj Singh 1948, pretendent 1948-1954
* Court of Wards 1948-1951, per decidir l'hereu
* Thakur Khuman Singh 1948-1950 (pretendent afavorit)
* Thakur Laxman Singh 1950-1954 (fill, pretendent afavorit 1950-1951)

## Referències

* ↑ «Genealogia». Arxivat de l'original el 2011-06-13. [Consulta: 1r febrer 2010].