OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de topònims de la Vilella Alta

Llista de topònims (noms propis de lloc) del municipi de la Vilella Alta, al Priorat
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## masia

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Mas del Batistó | la Vilella Alta | masia | | 41° 12′ 44″ N, 0° 46′ 57″ E﻿ / ﻿41.2122504166236°N,0.782557325118501°E﻿ / 41.2122504166236; 0.782557325118501 | | | |
| | Mas del Sastre | la Vilella Alta | masia | | 41° 12′ 53″ N, 0° 46′ 52″ E﻿ / ﻿41.21475556°N,0.78101667°E﻿ / 41.21475556; 0.78101667 | | | |

## muntanya

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Punta de les Bassetes | Torroja del Priorat la Vilella Alta | muntanya | | 41° 14′ 03″ N, 0° 47′ 28″ E﻿ / ﻿41.23420972°N,0.79124167°E﻿ / 41.23420972; 0.79124167 514.3 msnm | | | |
| | el Tormo | la Vilella Alta | muntanya | | 41° 14′ 27″ N, 0° 47′ 08″ E﻿ / ﻿41.2408°N,0.785508°E﻿ / 41.2408; 0.785508 367.5 msnm | | | |

## serra

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Serra de la Creu Alta | la Vilella Alta | serra | | 41° 14′ 26″ N, 0° 47′ 54″ E﻿ / ﻿41.24042222°N,0.79820278°E﻿ / 41.24042222; 0.79820278 555.5 msnm | | | |
| | serra de Montsant | la Morera de Montsant Cabassers Ulldemolins Cornudella de Montsant la Vilella Alta la Vilella Baixa la Bisbal de Montsant la Figuera Margalef | serra | Superfície: 135km² | 41° 17′ 35″ N, 0° 47′ 52″ E﻿ / ﻿41.29295278°N,0.79780278°E﻿ / 41.29295278; 0.79780278 | | Montsant | |

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció |
| Can Vinyes | la Vilella Alta | casa | Estil: arquitectura popular | 41° 13′ 31″ N, 0° 46′ 48″ E﻿ / ﻿41.22532°N,0.78011°E﻿ / 41.22532; 0.78011 | bé cultural d'interès local |
| Carrer Major | la Vilella Alta | carrer | Estil: arquitectura popular | 41° 13′ 31″ N, 0° 46′ 46″ E﻿ / ﻿41.22524°N,0.77951°E﻿ / 41.22524; 0.77951 | bé cultural d'interès local |
| Forn de calç Solsida | la Vilella Alta | forn de calç | Estil: arquitectura popular | | bé integrant del patrimoni cultural català |
| Pont dels Voltons | la Vilella Alta | pont | | 41° 13′ 16″ N, 0° 46′ 30″ E﻿ / ﻿41.2211488233813°N,0.775063354089361°E﻿ / 41.2211488233813; 0.775063354089361 | |
| Santa Llúcia de la Vilella Alta | la Vilella Alta | església | Estil: arquitectura barroca | 41° 13′ 32″ N, 0° 46′ 49″ E﻿ / ﻿41.22547°N,0.78033°E﻿ / 41.22547; 0.78033 | bé cultural d'interès local |
| casa consistorial de la Vilella Alta | la Vilella Alta | casa consistorial | | 41° 13′ 28″ N, 0° 46′ 53″ E﻿ / ﻿41.2245657°N,0.7812999°E﻿ / 41.2245657; 0.7812999 | |
| la Vilella Alta | la Vilella Alta | entitat singular de població capital municipal | 128 hab | 41° 13′ 31″ N, 0° 46′ 50″ E﻿ / ﻿41.2253687°N,0.78055782°E﻿ / 41.2253687; 0.78055782 327 msnm | |
# Urocitellus

Urocitellus és un gènere d'esquirols terrestres. Abans es considerava que pertanyien al gènere molt més gran dels Spermophilus, però la seqüenciació d'ADN del gen citocrom b mostrà que aquest grup era parafilètic amb els gossets de les praderies i les marmotes, i per això, actualment, es considera que Urocitellus és un gènere pel seu propi dret.
Totes, excepte dues espècies, són natives de les part nord i oest de Nord-amèrica des de Califòrnia a Minnesota i l'oest del Canadà; una espècie viu a territori àrtic de les dues bandes de l'estret de Bering i una altra només es troba a Àsia.
El nom del gènere deriva de les paraules llatines que designen la cua (uro) i "esquirol de terra" (citellus).

## Taxonomia

Gènere Urocitellus
* Urocitellus armatus
* Urocitellus beldingi
* Urocitellus brunneus
* Urocitellus canus
* Urocitellus columbianus
* Urocitellus elegans
* Urocitellus idahoensis
* Urocitellus mollis
* Urocitellus parryii
* Urocitellus richardsonii
* Urocitellus townsendii
* Urocitellus undulatus
* Urocitellus washingtoni

## Referències

* ↑ Herron, Matthew D.; Castoe, Todd A.; Parkinson, Christopher L. «Sciurid phylogeny and the paraphyly of Holarctic ground squirrels (Spermophilus)». Molecular Phylogenetics and Evolution, 31, 3, 2004. DOI: 10.1016/j.ympev.2003.09.015. PMID: 15120398.
* 1 2 Helgen, Kristofer M., Cole, F. Russel; Helgen, Lauren E., and Wilson, Don E «Generic Revision in the Holarctic Ground Squirrel Genus Spermophilus». Journal of Mammalogy, 90, 2, 2009, pàg. 270–305. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. DOI: 10.1644/07-MAMM-A-309.1 [Consulta: 19 desembre 2021].
Espècies vivents d'esciúrids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Sciuromorpha :
Callosciurinae :
Ratufinae :
Sciurillinae :
Sciurinae :
Xerinae :
Categoria :
# Mangabei de Johnston

El mangabei de Johnston (Lophocebus johnstoni) és una espècie de mangabei de la família dels cercopitècids. Fins fa poc se'l considerava una subespècie del mangabei de galtes grises (L. albigena), però el 2007 fou convertit en espècie pròpia per Colin Groves, juntament amb el mangabei d'Osman Hill (L. osmani) i el mangabei d'Uganda (L. ugandae).

## Referències

* ↑ Groves, Colin. Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Johns Hopkins University Press, 2005, pàg. 160. ISBN 0-801-88221-4. (anglès)
* ↑ Groves, C.P «The Endemic Uganda Mangabey, Lophocebus ugandae, and Other Members of the albigena-Group (Lophocebus)» (en anglès). Primate Conservation, vol. 22, 2007, pàg. 123–128. Arxivat 2012-03-17 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-03-17. [Consulta: 12 desembre 2011].
# Serrat del Solà (Olot)

El Serrat del Solà és una muntanya de 820 metres que es troba entre els municipis de la Vall d'en Bas i d'Olot, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Varahi

Warahi o Varahi (apareix esmentat també com Warai) fou un estat tributari protegit de l'agència de Palanpur. Estava dividit entre dues branques; els governants eren jats musulmans; els seus dominis estaven barrejats amb territoris d'estats no jurisdiccionals. La superfície total era de 855 km² i la població el 1881 de 21.376 habitants. El territori era pla i obert. El fundador de la nissaga governant fou Malek Isa que va venir del Sind fugint de l'opressió d'un governant, i es va apoderar de Varahi expulsant als musulmans romes que hi estaven establerts.
El sobirà de Varahi sènior va arribar a tercera classe el 1901 però només pels deu pobles que tenia exclusivament i no pas pels pobles compartits, sent la població d'aquestes deu poblacions de 1.908 habitants. El 1884 el malik era Jorawar Khan, nascut el 1881, que governava sota regència. Els ingressos eren d'unes 4000 lliures.
Varahi júnior era més petit (uns 100 km²) i només tenia 3 pobles amb una població total de 509 habitants el 1901.
La capital era Varahi o Warahi a 23° 47′ 20″ N, 71° 29′ 20″ E﻿ / ﻿23.78889°N,71.48889°E﻿ / 23.78889; 71.48889.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Alianza Fútbol Club

L'Alianza Fútbol Club és un club de futbol salvadorenc de la ciutat de San Salvador.

## Història

El club va ser fundat el 1958 amb el nom d'Atlético Constancia per una empresa de cervesa del mateix nom. Poc després adoptà el nom d'Alianza Intercontinental en ser comprat pel peruà Mr. Hochkoeppler, qui era seguidor de l'Alianza Lima. Aquest era propietari de l'hotel Intercontinental, d'aquí la segona part del nom. Ràpidament assolí importants èxits en guanyar les lligues de 1966 i 1967. Fou el primer club centre-americà en guanyar la Copa de Campions de la CONCACAF, el 1967.

## Palmarès

* Lliga salvadorenca de futbol: 9
** 1965-66, 1966-67, 1986-87, 1989-90, 1993-1994, 1996-1997, 1998 Apertura, 2001 Apertura, 2004 Clausura
* Copa Santa Ana:
** 1979
* Copa de Campions de la CONCACAF: 1
** 1967
* Copa de la UNCAF de clubs: 1
** 1997

## Enllaços externs

* (castellà) Web oficial
* Web no oficial Arxivat 2008-12-06 a Wayback Machine.
* Web no oficial Arxivat 2016-04-20 a Wayback Machine.
* Web no oficial Arxivat 2008-03-25 a Wayback Machine.
# Quds News Network

Quds News Network (QNN; àrab: شبكة قدس الإخبارية, Xabakat Quds al-Iẖbāriyya) és una agència de notícies palestina propera a Hamàs i el Gihad Islàmic palestí.
QNN és popular entre el jovent palestí atesa la seva destacada presència a les xarxes socials d'internet. QNN combina les notícies d'última hora amb una ràpida difusió de continguts audiovisuals. Segons The Christian Science Monitor, la seva rellevància a les xarxes socials i la difusió d'imatges de l'ocupació militar «ha generat denúncies d'Israel sobre que les xarxes socials palestines estan ajudant a alimentar un cicle repetit de violència». Segons el periodista de QNN Ahmed Yousef, «la seva missió no es fer negoci o fer periodisme, sinó de promoure la lluita palestina contra Israel».

## Censura

L'octubre de 2019, QNN va ser un dels més de 40 llocs web de Cisjordània bloquejats per l'Autoritat Palestina com a part de la repressió contra les veus de l'oposició i les crítiques al president Mahmud Abbas. La mesura va ser àmpliament coneguda després que els palestins protestessin a les xarxes socials i als carrers acusant Fatah de censura.
Twitter va suspendre posteriorment els comptes de QNN el novembre de 2019, com a part d'una suspensió més àmplia dels comptes relacionats amb Hamàs o Hezbol·là. El 26 de gener de 2021, QNN va piular que els seus comptes de Twitter originals havien estat restaurats. El gener de 2021 TikTok va prohibir QNN.

## Referències

* ↑ «Palestinian Authority blocks dozens of websites critical of Abbas government». Mondoweiss, 23-10-2019 [Consulta: 2 octubre 2023]. «Among the sites ordered to be blocked were the website and social media accounts of the Hamas-affiliated Quds News Network»
* 1 2 «Palestinian Authority blocks dozens of websites critical of Abbas government» (en anglès americà), 23-10-2019. [Consulta: 23 novembre 2023].
* ↑ «Palestinian uprising: Upstart website feeds youth the news they want». Christian Science Monitor. ISSN: 0882-7729.
* ↑ «Leading Palestinian news site accounts suspended by Twitter: Three accounts belonging to the Quds News Network were suspended on Saturday». Middle East Eye, 02-11-2019.
* ↑ «Twitter suspends accounts of Palestinian Quds News Network». www.aljazeera.com. [Consulta: 10 novembre 2019].
* ↑ Tweh, Sarah E. Needleman and Bowdeya. «Twitter Suspends Accounts Linked to Hamas, Hezbollah» (en anglès americà). WSJ. [Consulta: 10 novembre 2019].
* ↑ «Palestinian news platform QNN banned by TikTok». Middle East Eye, 02-01-2021 [Consulta: 3 octubre 2023].
# Roques Feres

Les Roques Feres és una muntanya de 1.967 metres que es troba al municipi de Ger, a la comarca de la Baixa Cerdanya.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Suslic de la Colúmbia Britànica

El suslic de la Colúmbia Britànica (Urocitellus columbianus) és una espècie de rosegador esciüromorf de la família dels esciúrids. Es troba en certes regions del Canadà (Alberta, Colúmbia Britànica) i del nord-oest dels Estats Units (Idaho, Montana, Oregon, Washington).

## Descripció

El suslic de la Colúmbia Britànica és un dels membres més grossos del gènere, més gran que el suslic àrtic. Tenen una constitució relativament robusta. Fan entre 325 i 400 mm de longitud total, amb una cua d'entre 80 i 116 mm. Les potes del darrere fan entre 47 i 57 mm, i les orelles entre 16 i 22,5 mm.

## Referències

* ↑ Linzey, A.V. i NatureServe (Hammerson, G.). «Spermophilus columbianus» (en anglès). Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN). [Consulta: 10 novembre 2015].
* ↑ Elliott i Flinders, 1991, p. 1.
Espècies vivents d'esciúrids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Sciuromorpha :
Callosciurinae :
Ratufinae :
Sciurillinae :
Sciurinae :
Xerinae :
Categoria :
# Blastòmer

Els blastòmers són un tipus de cèl·lules embrionàries animals indiferenciades resultants de la segmentació del zigot després de la fecundació. Aquestes cèl·lules tenen totipotencialitat.
En els humans, els blastòmers són produïts després de la fecundació i es divideixen per mitosi. Dos dies després de la fecundació hi ha 4 blastòmers, i entre 7 i 8 al tercer día.
Quan l'ou fecundat té més de 32 blastòmers s'anomena mòrula. Posteriorment es produeix la blastulació, que representa l'inici de la diferenciació cel·lular de tal manera que un grup de blastòmers se situen formant un embolcall extern denominat trofoblast, que posteriorment donarà origen a la placenta, mentre que altres s'agrupen constituint la massa cel·lular interna o embrioblast que donarà origen a l'embrió.

## Referències

* ↑ Instituto Químico Biológico. «Desarrollo embrionario precoz. Implantación y placentación» (en castellà). Ginecología y Obstericia. [Consulta: 7 gener 2007].

## Bibliografia

* "Blastomere." Stedman's Medical Dictionary, 27th ed. (2000). ISBN 0-683-40007-X
* Moore, Keith L. and T.V.N. Persaud. The Developing Human: Clinically Oriented Embryology, 7th ed. (2003). ISBN 0-7216-9412-8

## Enllaços externs

* Blastocitos - Microscopía electrónica (anglès) Advanced Fertility Center of Chicago
# Roca Bellera

La Roca Bellera, més coneguda com a Puig Murrià, és una muntanya de 821 metres que es troba entre els municipis de la Vall d'en Bas i de les Preses, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aliança Socialista Democràtica

Aliança Socialista Democràtica (ASD) fou una coalició electoral espanyola formada per a les eleccions generals espanyoles de 1977 pel PSOE-històric, Partit Socialista Democràtic Espanyol, Reforma Social Espanyola, Partit Laborista de València i Aliança Socialista Democràtica. Els caps de llista eren José Prat i Antonio García López. Només va obtenir 101.916 vots (el 0,56%) i es va dissoldre després de les eleccions.
# Fossombrone

Fossombrone és una ciutat d'Itàlia a la regió de les Marques, a la província de Pesaro i Urbino amb 10.000 habitants.
Fou l'antiga Forum Sempronii de l'època romana, però la ciutat romana era una mica a l'est de l'actual Fossombrone.
Després de pertànyer als ostrogots va ser conquerida pels romans d'Orient i inclosa a l'Exarcat de Ravenna, dins de la Pentàpolis Annonària que comprenia Urbino, Cagli, Gubbio i Jesi. L'antiga ciutat fou destruïda pels llombards el segle viii i els habitants van construir una nova ciutat que fou feu del Papa des del 754 fins almenys el 999; al segle xi fou seu d'uns comtes però va tornar al papa al segle xii, el qual vers el 1210 la va cedir a Azzo VI Este i aquests senyors la van governar fins al 1228 quan la van subinfeudar als bisbes locals. Quasi un segle després el Papa la va concedir en feu als Malatesta (Ferrantino i Pandolf Malatesta se'n havien apoderat el 1304) que la van posseir fins al 1444 quan Galeoto Malatesta de Pesaro la va vendre al Frederic III Montefeltro al que va succeir el seu fill Guidobald I Montefeltro fins al 1508 en què la família es va extingir i va passar per herència a un nebot anomenat Francesc Maria della Rovere. En el període dels Montefeltro es van construir les tres corts ducals (Alta, Baixa, vermella), el palazzo vescovile (Palau del bisbe), el palazzo comunale, l'església de San Filippo i importants edificis privats.
La família della Rovere es va extingir el 1631 i el ducat d'Urbino del que formava part va passar al papa. Es va mantenir sota domini del Papa fins al 1860 en què fou incorporada a Itàlia (amb l'excepció de l'ocupació francesa durant el període napoleònic)

## Fills il·lustres

* Ottaviano Petrucci (1466-1539) impressor.
* Francesco Spinaccino (segle xvi) compositor i concertista de llaüt.
* Mario Tozzi (1895-1979), pintor
# - (àlbum)

- (llegit Subtract, lit. ‘Resta’) és el cinquè àlbum d'estudi del cantautor anglès Ed Sheeran, llançat el 5 de maig del 2023 a través d'Asylum Records i Atlantic Records.

## Anunci

L'artista en va anunciar el títol, la llista de cançons i la data de llançament el 1r de març del 2023 a través de les xarxes socials. També va comunicar que hi hauria una minigira europea del 23 de març al 2 d'abril per a complementar la publicació del senzill principal de l'àlbum.

## Producció

- va ser produït i coescrit per Aaron Dessner del grup d'indie rock The National, que anteriorment havia produït els àlbums de Taylor Swift Folklore i Evermore. Tots dos, Sheeran i Dessner, van compondre més de trenta cançons en una sessió d'estudi d'un mes, de les quals finalment en van seleccionar catorze per al disc definitiu.

## Recepció

Al llançament al Regne Unit va ser l'àlbum més venut del 2023 fins aleshores, i va entrar al número dos del Billboard 200 dels EUA en la seva primera setmana.

## Referències

* ↑ Serrano, María. «Ed Sheeran lanza su álbum, 'Subtract' coincidiendo con su absolución por plagio: «Escribir canciones es mi terapia»» (en castellà). El Debate, 05-05-2023. [Consulta: 7 maig 2023].
* ↑ Mier, Tomás. «Ed Sheeran Announces Final Mathematical-Themed Album 'Subtract'». Rolling Stone, 01-03-2023. [Consulta: 1r març 2023].
* ↑ Aniftos, Rania. «Ed Sheeran Announces New Album '-'». Billboard, 01-03-2023. [Consulta: 1r març 2023].
* ↑ MacCary, Julia. «Ed Sheeran to Release New Album '-' in May, Detailing Spiral Through 'Fear, Depression and Anxiety'». Variety, 01-03-2023. [Consulta: 1r març 2023].
* 1 2 Hudson, Alex. «The National's Aaron Dessner Produced Ed Sheeran's New Album». Exclaim!, 02-03-2023.
* ↑ Caulfield, Keith. «Morgan Wallen’s ‘One Thing at a Time’ Spends 10th Week at No. 1 on Billboard 200» (en anglès). Billboard, 14-05-2023. [Consulta: 23 desembre 2024].
# Serra dels Galls

La Serra dels Galls és una muntanya de 2.366 metres que es troba al municipi de Lles de Cerdanya, a la comarca de la Baixa Cerdanya.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Estípit

«Estípit» té aquests significats:
* Estípit (arquitectura) (columna)
* Estípit, o stipes crucis, pota vertical de la creu utilitzada pels antics romans per a la crucifixió
* Estípit (botànica), estructura suport que pot comportar-se com una tija
* Estípit, plantes del gènere Stipa (família Poaceae)
* Estípit (palmera), tija no ramificada de les palmeres (família Arecaceae)
* Estípit, falsa tija de certes algues (per exemple: Laminaria)
* Estípit (micologia) suport del píleus o barret de certs bolets, (cama)
# Cercopitec de cara de mussol

El cercopitec de cara de mussol (Cercopithecus hamlyni) és un primat de la subfamília dels cercopitecins.
Un dels trets exteriors més característics d'aquesta espècie és l'escrot calb, blau i gairebé fluorescent dels mascles. Un altre caràcter destacable és la ratlla blanca vertical del cap. L'espècie viu a la República Democràtica del Congo i Ruanda, on viu en grups a la jungla. El cos fa uns 55 cm de llargada, amb una cua que és una mica més llarga que el cos. Aquest cercopitec pesa 4-8 kg.
# El Morro Fred

El Morro Fred és una serra situada al municipi de Lloret de Mar a la comarca de la Selva, amb una elevació màxima de 339 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Wajiria

Wajiria fou un petit estat tributari protegit del grup de Sankheda Mehwas, a l'agència de Rewa Kantha, presidència de Bombai.
Tenia una superfície de 54 km² amb 22 pobles. Els ingressos s'estimaven en 3.248 lliures i el tribut era de 500 lliures que es pagaven al Gaikwar de Baroda. A la mort del sobirà Kalubawa el 1883 va pujar al tron el seu fill Kesar Khan, de 6 anys, sota administració britànica que ja s'havia iniciat en temps del seu pare que havia estat declarat incapacitat.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Alija Izetbegović

Alija Izetbegović (Bosanski Šamac, 8 d'agost de 1925 - Sarajevo, 19 d'octubre de 2003), president de Bòsnia i Hercegovina entre 1990 i 2000 (des de 1996 com a membre de la presidència col·lectiva).
Des de jove es va identificar amb les reivindicacions polítiques i culturals de la comunitat musulmana de Bòsnia, i més concretament va militar en la dissidència dels Mladi Muslimani (Joves Musulmans), una associació panislamista creada el 1941, d'orientació integrista. Durant la II Guerra Mundial, els Mladi Muslimani es van mostrar partidaris de les milícies musulmanes SS Handzar i SS Skanderbeg, organitzades per les forces d'ocupació feixistes, i van ajudar a reclutar voluntaris.
El 1946 va ser arrestat per primera vegada per haver pres part a la publicació d'un diari il·legal i els tres anys següents els va passar a presó. El 1949 va quedar en llibertat coincidint amb la prohibició i dissolució dels Mladi Muslimani, acusats de sedició en relació amb un recent motí de carrer, de promoure l'odi racial i religiós i d'haver mostrat una orientació filofeixista durant la guerra. Tanmateix, Izetbegovic i altres companys van continuar actius en la clandestinitat.
En les quatre dècades següents Izetbegovic va sofrir unes altres tres etapes carceràries: el 1951, quan va ser condemnat a tres anys per desenvolupar "activitats subversives"; el 1972, per la seva autoria de l'opuscle Declaració Islàmica; i, el 1983, quan va rebre una pena de catorze anys, acusat aquesta vegada de desenvolupar "activitats panislàmiques". En la seva "Declaració Islàmica" de 1970, Izetbegovic planteja la impossibilitat de convivència entre l'Islam i les institucions laiques, i postula la república islàmica com la forma d'Estat ideal per a Bòsnia. Exhorta a la presa del poder pels musulmans militants allà on siguin "moralment i numèricament superiors" per tal de "destruir el poder no islàmic" existent i "construir-ne un islàmic".
El 1990 funda el nacionalista Partit d'Acció Democràtica (SDA), que es converteix en la formació majoritària de la república. Davant de l'apogeu dels partits nacionalistes croats i serbis en les repúbliques de l'antiga Iugoslàvia i l'augment de les tensions interètniques, Izetbegovic va declarar que estava disposat a sacrificar la pau per la llibertat del seu poble.
Després de les declaracions d'independència d'Eslovènia i Croàcia, el parlament bosnià va proclamar la sobirania de Bòsnia i Hercegovina (octubre de 1991) i va organitzar un referèndum sobre la independència del país en què el «sí» (que Izetbegovic i el S.D.A. defensaven) va resultar vencedor, pel que el 13 de març de 1992 es va proclamar la independència de la República de Bòsnia i Hercegovina. Per a llavors, ja s'havien aixecat en armes alguns nacionalistes serbobosnians (amb el suport de l'exèrcit federal iugoslau) i s'havien produït combats entre aquests, d'una banda, i els nacionalistes bosnians i bosniocroats (H.V.O. o "Consell Croat de Defensa"), per l'altre.
Va signar els acords de Dayton, junt amb el croat Franjo Tuđman i el serbi Slobodan Milošević que van posar fi a la guerra a l'antiga Iugoslàvia el novembre de 1995.
# Serrat de Castellar (Prats i Sansor)

El Serrat de Castellar és una muntanya de 1.317 metres que es troba entre els municipis de Prats i Sansor i d'Urús, a la comarca de la Baixa Cerdanya.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 281082002).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya