OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Matamata

La matamata (Chelus fimbriatus) és una tortuga de la família Chelidae originària de Sud-amèrica. És l'única espècie del gènere Chelus.
# Nisa (mitologia)

Nisa (en llatí: Nȳsa, ae, en grec antic: Νῦσα, ης) és el nom de la nimfa que va tenir cura de Dionís a la cova de la muntanya mítica homònima de Nisa, amb les seves germanes Ciseida, Èrato, Èrife, Dròmia i Polímnia. Segons diu Diodor de Sicília, a la seva Biblioteca històrica, era filla d'Aristeu.
Zeus, volent protegir al seu fill Dionís, concebut amb Sèmele, de la ira de la deessa Hera, el va posar al càrrec d'Hermes qui, al seu torn, el va confiar a les nimfes Nisíades, que tenien llar a la Muntanya de Nisa. D'aquesta regió incerta també provenia Silè, que així mayeix va protegir Dionís, i en va ser el seu preceptor i, més tard, un lleial company.
En alguns relats, les Nisíades o nimfes de la muntanya de Nisa, es confonen amb les Híades, o bé s'utilitza el terme (igual que també passa amb les denominacions Atlàntides o Dodònides) col·lectivament per a les Plèiades i les Híades, com a tutores del déu Dionís. Els Himnes homèrics fan referència a aquestes nimfes. en el que està dedicat precisament a Dionís. Nonnos de Panòpolis diu que Nisa era la companya d'armes de Dionís quan va viatjar a l'Índia.
Es pensa que moltes de les ciutats que porten el nom de Nisa són en el seu honor. Flavi Arrià diu que Dionís va posar el nom de Nisa a una ciutat a l'Índia després d'obtenir una gran victòria. També es va posar el seu nom a un asteroide: el (44) Nisa.
Segons Gai Juli Higí, Dionís va demanar a Medea que Nisa i les seves germanes fossin rejovenides, i així va ser. Més tard, el déu Zeus va transformar les nimfes en estels, com a agraïment, formant-ne una constel·lació.

## Referències

* 1 2 Gai Juli Higí. Faules, 182
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, III, 70
* 1 2 Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Baecelona: Edicions de 1984, 2008, p. 141, 266. ISBN 9788496061972.
* ↑ Himnes homèrics, XXVI, 3-10
* ↑ Nonnos de Panòpolis. Dionisíaques, XXIX, 272
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, V, 1, 1-6

## Enllaços externs

* Nysiades. En theoi.com. Consultat el 4 de setembre de 2012.
# Serrat de Migdia

El Serrat de Migdia és una muntanya de 1.073 metres que es troba al municipi de Vilada, a la comarca catalana del Berguedà.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Acnistus

Acnistus és un gènere de plantes solanàcies amb distribució neotropical. La delimitació entre els gèneres Acnistus i Witheringia és objecte de debat. El nombre d'espècies del gènere Acnistus és incert.
Les plantes d'aquest gènere són arbusts o arbrets. Els seus fruits són comestibles i de vegades aquestes plantes es cultiven. Les arrels contenen cuscohygrina, hyoscyamina i tigloidina.

## Algunes espècies

* Acnistus arborescens -
* Acnistus cauliflorus
* Acnistus lorentzii
* Acnistus parviflorus

## Referències

* ↑ Armando T. Hunziker: The Genera of Solanaceae. A.R.G. Gantner Verlag K.G., Ruggell, Liechtenstein 2001
# Vithalgarh

Vithalgarh fou un estat trinutari protegit de l'agència de Kathiawar, al prant de Jhalawar, presidència de Bombai.
Estava format el 1881 per cinc pobles amb un propietari tributari. La superfície era de 60 km² i la població el 1881 de 1.999 habitants i el 1921 de 3.542 habitants en 10 pobles i superfície de 132 km²; el 1931 eren 4.073 habitants. Els ingressos estimats eren de 1.500 lliures, i no pagava cap tribut al govern britànic ni a cap altre príncep.
L'estat va pertànyer a la taluka de Lakhtar de la qual fou adquirit per Babaji Appaji, notable general del Gaikwar de Baroda (1806). Quan la taluka de Lakhtar va quedar lliure de deites els sobirans de Limbdi i Wadhwan van disputar per la seva delimitació. Babaji va ajudar al senyor de Morvi, Thakur Saheb i aquest li va cedir Hadala; també va ajudar els babra kathis i d'aquestos va rebre Resnal i Pipalwa i amb tot això va formar l'estat el 1806.

## Llista de sobirans

* 1. Phanse BABAJI 1806-
* 2. Phanse VITHALRAO I (fill)
* 3. Phanse BHASKARRAO (fill)
* 4. Phanse JYOTIRAO (fill)
* 5. Phanse VITHALRAO II ?-1920 (germà)
* 6. Phanse Shri VIJAYSINHJI 1920-1948

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Amet

Amet o Ametha fou una thikana (o jagir) dins l'estat de Mewar. La formaven 46 pobles. La capital era Amet (3297 habitants el 1901) situada a la riba dreta del riu Chandrabhaga, a uns 80 km al nord-est d'Udaipur (Rajasthan). El seu senyor portava el títol de rawat i és un dels principals nobles de Mewar, de la família Chondawat del clan sisòdia dels rajputs. L'ancestre fou Patta Singh, mort el 1567 en lluita contra l'emperador Akbar a la porta Ram Pol de la fortalesa de Chitor.

## Llista de rawats

* Siha Singh
* Jagga Singh, fundador del sub clan Jaggawat, vers 1515
* Patta Singh (+1567)
* Karan Singh
* Man Singh I
* Madho Singh
* Goverdhan Singh
* Dule Singh
* Prithwi Singh
* Man Singh II
* Fateh Singh
* Pratap Singh
* Salam Singh vers 1760
* Prithwi Singh II ?-186o o 1861
* Chattra Singh 1860 o 1861-1874 (ocupat per Amar Singh 1861-1862, després rawat de Meja)
* Shivnath Singh 1874-?
* Govind Singh

## Referències

* ↑ Day, Upendra Nath. Mewar Under Maharana Kumbha, 1433 A.D.-1468 A.D. (en anglès). Rajesh Publications, 1978, p. 20.
Viccionari
# Borsa de Frankfurt

La Borsa de Frankfurt (Frankfurter Wertpapierbörse) en Frankfurt del Main, (Alemanya) és una borsa de valors definida com a mercat secundari oficial, destinat a la negociació en exclusiva de les accions i valors convertibles o que atorguin dret d'adquisició o subscripció. L'índex de referència és el DAX. Les ordres en el mercat alemany es contracten a través d'un sistema d'ordres de negociació contínua denominat XETRA.
# Puig Pinós

El Puig Pinós és una muntanya de 308 metres que es troba al municipi de Rubí, a la comarca del Vallès Occidental.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 285119015).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Rafetus swinhoei

Rafetus swinhoei és una espècie de tortuga asiàtica de la família Trionychidae. també coneguda tortuga de Swinhoe o tortuga de closca tova de Shanghai.

## Descripció

Aquestes tortugues són de closca tova. Poden pesar fins a 130 quilos, mesurar gairebé un metre de llarg i viure més de cent anys.

## Estat de conservació

Aquesta espècie es troba en gravíssim perill d'extinció. Només queden dos ancians exemplars en captivitat a la Xina; recentment es va trobar un exemplar en llibertat en un llac a l'oest de Hanoi. A Vietnam és un animal mític, grups conservacionistes pensaven que l'animal estava ja extingit a causa de la caça furtiva i la pèrdua del seu hàbitat per la desforestació.
# Serrat de Puigpolit

El Serrat de Puigpolit és una muntanya de 781 metres que es troba entre els municipis de Borredà, a la comarca del Berguedà i de Lluçà, a la comarca d'Osona.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ramon Martí Padró

Ramon Martí Padró (Reus 16 de gener de 1846 - Barcelona 4 de juny de 1904) va ser un enginyer militar.
Fill d'Antoni Martí Badia, boter de Reus i de Timotea o Francesca Padró Moragas, també de Reus, als 18 anys, el 1864, va ingressar a l'Acadèmia del Cos d'Enginyers de l'Exèrcit. Es va especialitzar en la construcció i reconstrucció de ponts, activitat en la que va destacar. L'any 1867 és alferes, i el 1870, tinent. Va prendre part activa a la Tercera Guerra Carlina amb el grau de capità durant els anys 1873 i 1874, on va realitzar obres de fortificació de diversos ponts. Va ascendir a comandant i l'any 1876 va ser enviat a les Illes Filipines, on va destacar com a enginyer i figurava en els quadres d'honor de les companyies d'enginyers. El 1879 va caure greument malalt i va haver de tornar a la Península. Va estar vuit mesos malalt, i sempre en va quedar ressentit. L'any 1884 es va casar amb Filomena Carabia Vial, de Tarragona, i va estar destinat amb diversos càrrecs al cos d'enginyers a Reus, Tarragona, Tortosa i Lleida. L'any 1901 va ser ascendit a coronel i destinat com a comanant d'enginyers a les illes Balears. Amb aquesta graduació va morir a Barcelona l'any 1904.
Va rebre diverses condecoracions. Tenia la Creu i Placa de sant Hermenegild, les Creus de primera i segona classe del Mèrit Militar, la Creu d'Alfons XII i altres.

## Referències

* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs: vol. 2. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 427.

## Enllaços externs

* Juan Carrillo de Albornoz y Galbeño. «Ramon Martí Padró». A: Real Academia de la Historia [Consulta 29 de setembre de 2024]
# Wadhwan

Wadhwan fou un estat tributari protegit a l'agència de Kathiawar, presidència de Bombai, amb una superfície de 611 km², limitat al nord amb l'estat de Dhrangadhra, al sud amb els territoris de Chuda i Linibdi, i per la taluka Dhandhuka del districte d'Ahmedabad; a l'est amb Limbdi; i a l'est pel territori de Muli i Sayla.
La població era:
* 1881: 42.500 habitants
* 1891: 42.438
* 1901: 34.851
* 1931: 42.602
La capital era Wadhwan (única municipalitat) i hi havia altres 31 pobles.

## Història

Antigament Wadhwan hauria estat dominat pels vales, solankis, vagheles i musulmans, que foren desposseïts pels jhales que foren la darrera família reial. El primer fou Prathirajji, fill gran de Raj Chandrasinghjl de Dhrangadhra (1584-1628), que va anar a Wadhwan i va intentar obtenir ajut del thanadar contra el seu pare; el thanadar no li va donar ajut actiu però el va deixar residir a Wadwhan; Prathirajji va ajudar al thanadar en diversos fets però després es va mostrar impacient per agafar el tresor obtingut en campanya. Llavors fou empresonat i enviat a Ahmedabad on va morir empresonat; el seu germà petit el va succeir com a sobirà de Dhrangadhra, i els fills del difunt foren exclosos de la successió però finalment el fill gran es va apoderar de Wankaner i el fill segon (Rajoji) es va establir a Wadhwan vers 1630. A l'inici del segle XIX el sobirà va signar els habituals acords amb els britànics el 1807; va gaudir de salutació de 9 canonades i tenia el títol de thakur sahib. L'estat era de segona classe dins dels de Kathiawar. Els seus ingressos el 1901 eren de 31 lakhs i pagava un tribut de 28.692 rupies. El 1904 mantenia una força militar de 163 homes dels quals 39 a cavall, i una policia de 151 homes.

## Bandera

La bandera de l'estat ere rectangular verda i al centre un quadre format per tres bandes verticals, als costats vermelles i al centre groga, en proporció 1:3:1; dins del groc un trident verd.

## Llista de thakurs

* Rajoji Prithirajji 1630-1643
* Sabalsinhji Rajoji I 1643-1666 (fill)
* Udasinhji Rajoji 1666-1681 (germà)
* Bhagatsinhji Udasinhji 1681-1707 (fill)
* Arjansimhji Madhavsimhji 1707-1739 (fill de Madhavsinhji Bhavsinhji i net de Bhavsinhji Rajoji el germà de Udasinhji Rajoji)
* Sabalsimhji Arjansimhji II 1739 - 1765 (fill)
* Chandrasimhji Sabalsimhji 1765 - 1778 (fill)
* Prithirajji Chandrasimhji 1778 - 1807 (fill)
* Jalamsimhji Prithirajji 1807 - 1827 (fill)
* Raisimhji Jalamsimhji 1827 - 1875 (fill)
* Dajiraji 1875 - 1885 (fill)
* Balsimhji 1885 - 1910 (germà)
* Jashwantsimhji Becharsimhji 1910 - 1918 (cosí)
* Jorawarsimhji Jashwantsimhji 1918 - 1934
* Surendrasimhji Jorawarsimhji 1934 - 1948

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Genealogia Arxivat 2010-07-03 a Wayback Machine.
# Amgaon

Amgaon fou un zamindari de la part oriental del districte de Bhandara a les Províncies Centrals de l'Índia amb una superfície de 373 km² i una població el 1881 de 27.524 habitants repartits en 61 pobles. El territori era destacat per l'abundància de tigres i les freqüents caceres.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Borvinok

Borvinok - Борвинок (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a les planes entre els vessants septentrionals del Caucas Nord i al vora occidental del riu Kuban. És a 10 km al nord-oest de Novokubansk i a 154 km a l'est de Krasnodar.
Pertany al poble de Kovalévskoie.
# Rocamur

Rocamur és un turó de 791 metres situat al vessant est del massís de Sant Llorenç del Munt. Es troba al municipi de Sant Llorenç Savall, al Vallès Occidental. És entre la vall d'Horta i la vall de Mur, i s'uneix a la resta del massís a través del coll Gavatx. També es coneix amb el nom de "la Màquina de Tren" per la semblança a una locomotora.

## Vegeu també

* Castell de Rocamur

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Chalcides colosii

Chalcides colosii, és una espècie de llangardaix de la família Scincidae.

## Descripció

Espècie especialment magrebina la distribució de la qual s'estén per la cadena muntanyenca del Rif i els seus contraforts, arribant fins al litoral atlàntic de la Península Tingitana i la vall del riu Lucos.
A Espanya, habita a Ceuta, a la Muntanya Hacho, i en l'illot de Terra (Penyal d'Alhucemas), de la zona continental de Ceuta i en les pinedes de Rostrogordo (Melilla). L'altitud més elevada en aquestes localitats no sobrepassa els 100 msnm, encara que al Marroc aconsegueix els 1.500 msnm.
# Serrat de Pujal

La Serrat de Pujal és una serra situada al municipi de Vallcebre a la comarca del Berguedà, amb una elevació màxima de 1.114 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Publi Corneli Lèntul Espinter (qüestor 44 aC)

Publi Corneli Lèntul Espinter (llatí: Publius Cornelius P. f. P. n. Lentulus Spinther) va ser un magistrat romà. Era fill del cònsol de l'any 57 aC Publi Corneli Lèntul Espinter. Com el seu pare, formava part de la branca dels Cornelis Lèntuls, de la gens Cornèlia, una antiga família romana.
L'any 57 aC quan el seu pare va ser cònsol, va assolir la toga viril, cosa que voldria dir que devia néixer l'any 74 aC. El mateix 57 aC va ser elegit àugur; per això, va ser necessari que un membre de la gens Mànlia l'adoptàs formalment, perquè no hi podia haver dos membres del col·legi d'àugurs de la mateixa gens i ja en formava part Faust Corneli Sul·la. Com va fer el seu pare, va inclinar-se pel partit de Pompeu en comptes del de Juli Cèsar. Sembla que va anar a Alexandria després de la mort de Pompeu, per intercedir davant Cèsar pels pompeians i per ell mateix. Cèsar el perdonà i després va tornar a Itàlia.
L'any 45 aC es va divorciar de la seva dona Cecília Metel·la perquè duia una vida suposadament alegre. Poc després, es va relacionar amb Ciceró, i tenia estreta relació amb Marc Juni Brutus. Després de l'assassinat de Cèsar l'any 44 aC, es va unir obertament als conspiradors republicans, i el senat el va enviar com a proqüestor a l'Àsia, al servei del procònsol Gai Treboni que governava la província en nom dels republicans. Quan Dolabel·la va vèncer i matar a Treboni, Espinter va assumir el títol de propretor, i va enviar un informe a Roma en el que exagerava els seus propis serveis.
Va donar diners a Cassi perquè pogués lluitar contra Dolabel·la. Va acompanyar a Cassi en la lluita i va batre moneda en el seu nom amb la figura i títol de Libertas. Va lluitar també per Cassi contra Rodes i per Brutus a Lícia. Després de la batalla de Filipos es va poder escapar.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 731.
# Borís Stomakhin

Borís Vladímirovitx Stomakhin (en rus: Борис Владимирович Стомахин) (Moscou, 24 d'agost de 1974), és un activista i polític radical rus, editor del diari "Política radical" ("Радикальная политика"). Va ser condemnat a cinc anys de presó pels càrrecs d'incitació a l'odi ètnic i de fer crides públiques a favor de l'activitat extremista. Aquesta condemna ha estat questionada per organitzacions de protecció dels drets humans com ara ARTICLE 19, Comitè per la Protecció dels Periodistes, i Union of Councils for Soviet Jews.

## Enllaços externs

* «Sentència oficial» (en rus), 20-11-2006. Arxivat de l'original el 2007-02-11. [Consulta: 12 octubre 2011].
* «Lloc web en suport de Borís Stomakhin» (en rus). [Consulta: 12 octubre 2011].
* «Articles de Borís Stomakhin» (en rus). Arxivat de l'original el 2006-12-01. [Consulta: 12 octubre 2011].
# Serra de la Ventosa

La Serra de la Ventosa és una serra situada al municipi de Cerdanyola del Vallès a la comarca del Vallès Occidental, amb una elevació màxima de 209 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Chalcides sexlineatus

Chalcides sexlineatus és una espècie de sauròpsid (rèptil) de la família Scincidae endèmica de l'illa de Gran Canària.
Espècie de gran variabilitat morfològica, dins d'un territori molt restringit.

## Distribució

Endemisme canari exclusiu de l'illa Gran Canària, emparentat amb les llises de les illes occidentals de l'arxipèlag, abundant en la major part de l'illa, arribant a densitats elevades en els barrancs del sud i en les humides llomes del nord de l'illa.
El seu rang altitudinal és molt ampli, des de poblacions costaneres associades a vegetació de tipus termòfil, fins als cims del centre de l'illa, on sobrepassa els 1.850 msnm.

## Amenaces

La seva atractiva coloració fa que sigui un animal cobejat per recol·lectors, la caça per animals introduïts.
# Serrat del Paravent

El Serrat del Paravent és una muntanya de 1.911 metres que es troba entre els municipis de Castellar de n'Hug, a la comarca del Berguedà i de Toses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Seminari Diocesà de Terrassa

El Seminari Diocesà de Terrassa o Seminari Major Diocesà de Sant Joan Baptista és una institució destinada a la formació de sacerdots, del Bisbat de Terrassa que està situat a Valldoreix, Sant Cugat del Vallès.
El bisbat de Terrassa va ser creat al 2004 per, Joan Pau II i comprèn gran part de les comarques del Vallès Occidental i el Vallès Oriental. El primer bisbe ha estat Josep Àngel Saiz Meneses. Dos anys més tard, el 29 de juny de 2006 , coincidint amb la solemnitat dels apòstols Sant Pere i Sant Pau, Saiz Meneses, Bisbe de Terrassa, va signar el decret per a la constitució del Seminari Major Diocesà de Terrassa, Sant Joan Baptista. La ubicació del seminari va ser a Valldoreix degut a la marxa de la congregació de les Monges RR. MM. Comendadores de Sant Joan de Jerusalem cap a Salinas, a Àlaba, deixant lliure aquesta dependència. El primer rector va ser Salvador Cristau Coll, actual bisbe de la mateixa diòcesis, essent el rector actual Joan Hernández Plaza.

## Referències

* ↑ «La vida al seminari de Valldoreix: deixar-ho tot per seguir la crida del Senyor». [Consulta: 14 novembre 2024].
* ↑ «Ordenats quatre preveres sortits del seminari de Terrassa», 11-10-2021. [Consulta: 14 novembre 2024].
* ↑ «Seminari Diocesà de Sant Joan Baptista», 21-12-2019. [Consulta: 14 novembre 2024].

## Enllaços externs

* Seminari Diocesà de Terrassa
* Seminari Menor de Terrassa
* Bloc del Seminari Menor de Terrassa
# Sança de Castella (1006-1027)

Sança de Castella (ca. 1006-26 de juny de 1026/27) va ser una infanta castellana, filla del comte Sanç Garcia de Castella i d'Urraca Salvádorez. Va ser comtessa consort de Barcelona pel seu casament amb Berenguer Ramon I. El matrimoni va ser concertat, segons el cronista àrab Ibn Hayyim, a Saragossa pel seu pare i Ramon Borrell I, a inicis del regnat de l'emir Al-Múndhir, qui hauria promogut el casament d'ambdós amb l'objectiu de cercar una aliança entre Castella i Barcelona per aturar l'amenaça expansionista del rei de Navarra, Sanç III, i demostra que les relacions entre cristians i musulmans era més complexa del que es tendeix a mostrar. L'acta matrimonial va ser signada en presència de personalitats d'ambdós territoris i membres de la cort musulmana de Saragossa, possiblement també hi era present Ermessenda de Carcassona. No obstant això, la cerimònia no es va celebrar fins anys després, perquè encara eren infants quan van ser promesos, i estan documentats formalment com a casats el 1021. Seguint el costum de la casa comtal, Berenguer va associar a Sança al govern, i amb això va provocar conflictes amb la comtessa regent Ermessenda. Es va arribar a una solució el 1023 amb la intervenció de Pere, bisbe de Girona, i germà d'Ermessenda. Sança va morir pocs anys després, el 26 de juny de 1026 o 1027. La parella va tenir tres fills: Ramon Berenguer, Sanç i Estefania. Ramon va heretar els títols de Girona i Barcelona fins al Llobregat, i Sanç les marques que anaven des del Llobregat fins a terres sarraïnes, ubicant la seva capital a Olèrdola.

## Referències

* ↑ Sobrequés i Callicó, Jaume. Comtes, reis, comtesses i reines de Catalunya. Barcelona: Editorial Base, 2011, p. 32. ISBN 978-84-15267-24-9.
# Aska

Aska fou un principat de l'Índia, del tipus zamindar, al districte de Ganjam, presidència de Madras. La superfície era de 414 km² i la població el 1881 de 116.222 habitants repartits en 342 pobles. La capital era Aska (19° 36′ 35″ N, 84° 42′ 06″ E﻿ / ﻿19.60972°N,84.70167°E﻿ / 19.60972; 84.70167) amb una població el 1881 de 3.909 habitants quasi tots hindús, a uns 15 km al sud de Gumsur a la carretera entre Berhampir i Rusellkonda, poc abans de la confluència dels rius Rushikulya i Mahanadi.

## Història

Anteriorment fou part del principat de Gumsur o Goomsur. En els disturbirs de Gumsur de 1835-1836 fou ocupada temporalment pels britànics.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.