OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cantó de Lezay

El cantó de Lezay és un cantó francès del departament de Deux-Sèvres, situat al districte de Niort. Té 10 municipis i el cap és Lezay.

## Municipis

* Chenay
* Chey
* Lezay
* Messé
* Rom
* Saint-Coutant
* Sainte-Soline
* Sepvret
* Vançais
* Vanzay

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1955 | M. Lacorre | radical |
| 1955-1961 | M. Duribault | radical |
| 1961-1973 | Jules Allonneau | SFIO, després PS |
| 1973-1979 | M. Mornet | PRG, després UDF |
| 1979-2004 | Jean-Pierre Marché | PS, després divers gauche |
| 2004- | Jean-Claude Mazin | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 7.881 | 7.345 | 6.594 | 6.252 | 6.071 | 5.720 | 5.791 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Belvés

El cantó de Belvés és un cantó francès del departament de la Dordonya, situat al districte de Sarlat e la Canedat. Té 14 municipis i el cap és Belvés.

## Municipis

* Belvés
* Carvas
* Cladech
* Doissac
* Grivas
* Larzac
* Mont Plasent
* Sagelat
* Sench Amand de Belvés
* Senta Fe de Belvés
* Sent German de Belvés
* Sent Pardol e Vièlh Vic
* Salas de Belvés
* Sieurac de Perigòrd

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1988-1994 | René Barde | UDF |
| 1994- | Claudine Le Barbier | Unió pels Demòcrates de la Dordonya |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 4.524 | 4.364 | 4.096 | 4.155 | 4.126 | 4.013 | 4.277 |
# Cantó de Champanhac

El cantó de Champanhac és un cantó francès del departament de la Dordonya, situat al districte de Nontronh. Té 9 municipis (Cantilhac, Champanhac, Condat de Trencor, La Chapela Fouchier, La Chapela de Mont Maurelh, La Gontariá e Bolonés, Quinsac, Sent Pancraci i Vilars)i el cap és Champanhac.
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1979-1985 | Alain Bonnet | PRG |
| 1985-1992 | Gérard Vignaud | RPR |
| 1992-2004 | Patrick Pécaud | PS |
| 2001- | Christian Mazière | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 3.299 | 3.200 | 3.095 | 3.044 | 2.983 | 3.050 | 3.115 |
# Cantó d'Essiduelh

El cantó d'Essiduelh és un cantó francès del departament de la Dordonya, situat al districte de Perigús. Té 14 municipis i el cap és Eissiduelh.

## Municipis

* Anlhac
* Clarmont d'Eissiduelh
* Eissiduelh
* Janiç
* Preissac d'Eissiduelh
* Sent Trían
* Sent Gèrman daus Prats
* Sent Jòri las Blos
* Sent Marçau d'Aubareda
* Sent Medard d'Eissiduelh
* Sent Maimin
* Sent Pantali d'Eissiduelh
* Sent Rafeu
* Salanhac

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1988-2008 | Henri Faure | PCF |
| 2008- | Rémy Bernier | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 7.289 | 6.951 | 6.788 | 6.271 | 5.945 | 5.683 | 5.893 |
# Cantó de Liborna

El cantó de Liborna és un cantó francès del departament de la Gironda, situat al districte de Liborna. Té 10 municipis i el cap és Liborna.

## Municipis

* Arvèiras
* Les Billaux
* Cadarçac
* Ison
* Lalande-de-Pomerol
* Liborna
* Pomirau
* Sent Milion
* Sent Sulpici de Faleirens
* Vairas

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | Jean Bernadet | SFIO |
| 1949-1955 | Abel Boireau | |
| 1955-1979 | Jean Bernadet | SFIO |
| 1979-1998 | André Teurlay | UDF |
| 1998-2004 | Pierre Bernard | PS |
| 2004- | Gilbert Mitterrand | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 31.115 | 34.103 | 34.622 | 35.688 | 35.749 | 36.426 | 39.502 |
# Cantó d'Aira

El cantó d'Aira és un cantó francès del departament de les Landes, situat al districte de Mont de Marsan. Té 12 municipis i el cap és Aira.

## Municipis

* Aira
* Baús Sobiran
* Buanas
* Classun
* Dur Hòrt e Baishen
* Las Aigas
* La Trilha
* Renun
* Sent Anhet
* Sent Loboèr
* Sarron
* Vièla de Tursan

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1976-1988 | Jean Clèdes | Divers droite, després UDF |
| 1988- | Robert Cabé | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 8.424 | 9.109 | 9.150 | 9.439 | 9.526 | 9.421 | 9.655 |
# Cantó d'Amor

El cantó d'Amor és un cantó francès del departament de les Landes, situat al districte de Dacs. Té 16 municipis i el cap és Amor.

## Municipis

* Amor
* Argelòs
* Arsague
* Basserclas
* Bastenas
* Veirias
* Bona Guarda
* Brassempoi
* Castanhós de Solens
* Castèlnau de Shalòssa
* Sarrasins
* Donzac
* Gaujac
* Marpaps
* Nassiet
* Pomarés

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1979-1982 | M. Coudanne | UDF-radical |
| 1985-2004 | Jean-Jacques Darmaillacq | UDF- UMP |
| 2004- | Odile Lafitte | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 6.836 | 7.283 | 6.912 | 6.668 | 6.752 | 6.688 | 7.099 |
# Cantó de Labrit

El cantó de Labrit és un cantó francès del departament de les Landes, situat al districte de Mont de Marsan. Té 9 municipis i el cap és Labrit.

## Municipis

* Belís
* Brocars
* Canens e Arriu Aub
* Cèra
* Garenh
* Labrit
* Malhèras
* Lo Sen
* Vert

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1951-1973 | Camille Lugardon | PRRRS |
| 1973-1992 | Paul Laulom | RPR |
| 1992-1998 | Michel Simon | RPR |
| 1998- | Dominique Coutière | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 2.712 | 3.111 | 2.736 | 2.689 | 2.785 | 2.935 | 3.388 |
# Cantó de Castèl Moron

El cantó de Castèl Moron és un cantó francès del departament d'Òlt i Garona, situat al districte de Marmanda. Té 7 municipis i el cap és Castèl Moron.

## Municipis

* Brunhac
* Castèl Moron
* Coulx
* Gratalop
* La Bretoniá
* La Parada
* Vertulh d'Agenés

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1975- | Bernard Genestou | UDF, després UMP | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 3.851 | 4.015 | 3.688 | 3.658 | 3.838 | 3.603 | 3.682 |
# Cantó de Francescàs

El cantó de Francescàs és un cantó francès del departament d'Òlt i Garona, situat al districte de Nerac. Té 7 municipis i el cap és Francescàs.

## Municipis

* Fieus
* Francescàs
* La Montjòia
* La Sèrra
* Montcrabeu
* Nomdieu
* Sent Vincenç de la Montjòia

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1976-2001 | Raymond Soucaret | UDF-radical |
| 2001- | Christian Lussagnet | DL, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 2.763 | 3.071 | 2.692 | 2.571 | 2.559 | 2.703 | 2.897 |
# Cantó de Lausun

El cantó de Lausun és un cantó francès del departament d'Òlt i Garona, situat al districte de Marmanda. Té 15 municipis i el cap és Lausun.

## Municipis

* Anhac
* Alamans de Dròt
* Armilhac
* Borgonhaga
* Laperche
* Lausun
* La Vèrnha
* Miramont de Guiana
* Montinhac de Lausun
* Peirièra
* Puèch Arampion
* Romanha
* Sant Colomban de Lausun
* Sant Pardol e Isaac
* Segalàs

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1976-1982 | M. Charpentier | PS |
| 1982-2001 | Pierre Périé | UDF |
| 2001- | Pierre Costes | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 8.188 | 9.755 | 10.296 | 9.959 | 9.542 | 9.126 | 9.146 |
# Cantó de Baigorri

El cantó de Baigorri (en francès i oficialment Saint-Étienne-de-Baïgorry) és una divisió administrativa francesa, situada al departament dels Pirineus Atlàntics i la regió Nova Aquitània. El seu conseller general és Jean-Baptiste Lambert, de la UMP.

## Composició

El cantó de Saint-Étienne-de-Baïgorry agrupa 11 comunes:
* Aldude
* Anhauze
* Azkarate
* Banka
* Bidarrai
* Irulegi
* Lasa
* Ortzaize
* Baigorri
* Arrosa
* Urepele

## Consellers generals

Llista de consellers generals :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1945 | Jean Etxeberri-Aintxart | | |
| 1951 | Jean Etxeberri-Aintxart | | |
| 1958 | Jean Etxeberri-Aintxart | | |
| 1964 | Jean Etxeberri-Aintxart | | |
| 1970 | Jean Etxeberri-Aintxart | | |
| 1976 | Gabriel Dermit | | |
| 1982 | Gabriel Dermit | | |
| 1988 | Gabriel Dermit | | |
| 1994 | Marcel Monlong | DVD | alcalde de Baigorri |
| 2000 | Gabriel Dermit | - | |
| 2001 | Jean-Michel Galant | Abertzaleen Batasuna | alcalde d'Azkarate |
| No es coneixen dades anteriors a 1976. ||||

## Vegeu també

* Cantons de Pirineus Atlàntics

## Enllaços externs

* Dades sobre el cantó de Saint-Étienne-de-Baïgorry a Le Trésor des Régions
* Mapa del cantó al web de la prefectura Arxivat 2008-12-05 a Wayback Machine.
# Cantó de Lagòr

El cantó de Lagòr és un cantó del departament francès dels Pirineus Atlàntics, a la regió d'Aquitània. Està enquadrat al districte de Pau, té 17 municipis (el municipi de Lacq, només una part) i el cap cantonal és Lagòr.

## Municipis

* Avidòs
* Vesingran
* Viron
* Castèthner
* Lar e los Mondrans
* Lac (Cantó de Lagòr) (llevat Audéjos)
* Lagòr
* Lobienh
* Marslac
* Mont
* Morencs
* Noguèras
* Òs e Marcelhon
* Ausencs e Montestruc
* Sarporencs
* Seuvalada
* Vièla Segura

## Administració

Llista de consellers generals successius :
| Període | Identitat | Partit |
| 1949-1955 | Charles Darricau | |
| 1955-1961 | Charles Darricau | |
| 1961-1967 | Félicien Prué | |
| 1967-1973 | Félicien Prué | |
| 1973-1979 | Félicien Prué | |
| 1979-1985 | Félicien Prué | |
| 1985-1992 | Félicien Prué | UDF-PR |
| 1992-1998 | David Habib | PS |
| 1998-2004 | David Habib | PS |
| 2004- | Jacques Cassiau-Haurie | PS |
| Les dades anteriors a 1949 no són pas conegudes. |||
# Cantó de Charroux

El cantó de Charroux és un cantó francès del departament de la Viena, situat al districte de Montmorillon. Té 9 municipis i el cap és Charroux.

## Municipis

* Asnois
* La Chapelle-Bâton
* Charroux
* Chatain
* Genouillé
* Joussé
* Payroux
* Saint-Romain
* Surin

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1949-1973 | Émile Rivier | rad. |
| 1973-2004 | Jean-Charles Chevalier | CD, després UDF-CDS |
| 2004- | Yves Gargouil | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 4.964 | 5.659 | 5.207 | 4.848 | 4.467 | 4.148 | 3.929 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Châtellerault-Oest

El cantó de Châtellerault-Oest és un cantó francès del departament de la Viena, situat al districte de Châtellerault. Compta amb 2 municipi i part del de Châtellerault.

## Municipis

* Châtellerault (part)
* Colombiers
* Thuré

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1982-1998 | Édith Cresson | PS |
| 1998-2011 | Joël Tondusson | PS |
| 2011- | Michel Guérin | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| - | - | - | - | - | 14.111 | 14.050 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Chauvigny

El cantó de Chauvigny és un cantó francès del departament de la Viena, situat al districte de Montmorillon. Té 8 municipis i el cap és Chauvigny.

## Municipis

* Chapelle-Viviers
* Chauvigny
* Fleix
* Lauthiers
* Leignes-sur-Fontaine
* Paizay-le-Sec
* Sainte-Radégonde
* Valdivienne

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1949-1973 | Jacques Toulat | MRP, després CD |
| 1973-1979 | Jean-Pierre David | PCF |
| 1979- | Alain Fouché | UDF-CDS, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 10.177 | 10.870 | 10.455 | 10.209 | 10.186 | 11.010 | 11.185 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de La Trimouille

El cantó de La Trimouille és un cantó francès del departament de la Viena, situat al districte de Montmorillon. Té 8 municipis i el cap és La Trimouille.

## Municipis

* Brigueil-le-Chantre
* Coulonges
* Haims
* Journet
* Liglet
* Saint-Léomer
* Thollet
* La Trimouille

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | M. Resquier | PCF |
| 1949-1955 | M. Girot | Divers droite |
| 1955-1975 | Claude Peyret | UDR |
| 1975-1992 | Jean-Pierre Gilbert | UDF-PR |
| 1992-1998 | Hervé Vallet | app. PS |
| 1998-2004 | Georges Keraudren | Divers droite |
| 2004- | Hervé Vallet | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 4.530 | 4.888 | 4.409 | 4.050 | 3.550 | 3.209 | 2.997 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de La Villedieu-du-Clain

El cantó de La Villedieu-du-Clain és un cantó francès del departament de la Viena, situat al districte de Poitiers. Té 10 municipis i el cap és La Villedieu-du-Clain.

## Municipis

* Aslonnes
* Dienné
* Fleuré
* Gizay
* Nieuil-l'Espoir
* Nouaillé-Maupertuis
* Roches-Prémarie-Andillé
* Smarves
* Vernon
* La Villedieu-du-Clain

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1951-1964 | M. Richard | sense etiqueta |
| 1964-1994 | Marcel Bernard | RI, després Divers droite |
| 1994-2008 | Pierre Cartraud | PS |
| 2008- | Gérard Rivaud | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 5.112 | 5.813 | 7.183 | 9.465 | 11.280 | 12.368 | 14.104 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó d'Aspèth

El cantó de d'Aspet és un cantó francès del departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània. Està inclòs al districte de Sent Gaudenç, està format per 21 municipis i el cap cantonal és Aspèth.

## Municipis

* Arbast
* Arbon
* Arguenòs
* Aspèth
* Cabanac e Casaus
* Casaunaus
* Coreth
* En Causse
* Estadens
* Gantias
* Herran
* Hogaron
* Isaut
* Jusèth d'Aisaut
* Milhars
* Montcauv
* Portèth d'Aspèth
* Reculhèr
* Senguanhet
* Soeish
* Shenh Dessús

## Vegeu també

* Cantons de l'Alta Garona
# Cantó de Barbasan

El cantó de Barbasan és un cantó francès del departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània. Està inclòs al districte de Sent Gaudenç, està format per 24 municipis i el cap cantonal és Barbasan.

## Municipis

* Barbasan
* Gordan e Polinhan
* Poentís de Ribèra
* Sauvatèrra de Comenge
* Uòs
* Ardièja
* Martras de Ribèra
* Era Broquèra
* Cièr d'Arribèra
* Sant Bertran de Comenge
* Selhan
* Vathcrabèra
* Sent Pèr d'Ardet
* Malavedia
* Òra
* Lorda
* Antishan de Frontinhan
* Paishons
* Galièr
* Bagiri
* Genòs
* Frontinhan de Comenges
* Luscan
* Mont de Galièr

## Vegeu també

* Cantons de l'Alta Garona
# Cantó de Frontonh

El cantó de Frontonh és un cantó francès del departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània. Està inclòs al districte de Tolosa, té 16 municipis i té com a cap cantonal Frontonh.

## Municipis

* Frontonh
* Sent Jòri
* Bruguièras
* Gratentorn
* Bonlòc
* Castèlnau d'Estretasfonts
* L'Espinassa
* La Bastida de Sant Sernin
* Cepet
* Sent Salvador
* Vilaudric
* Vaquièrs
* Vilanava de Bonlòc
* Vilariès
* Gargàs
* Sent Rostesi

## Vegeu també

* Cantons de l'Alta Garona
# Cantó de La Bastida de Seron

El cantó de La Bastida de Seron és un cantó francès del departament de l'Arieja, a la regió d'Occitània. Està enquadrat al districte de Foix, té 13 municipis i el cap cantonal és La Bastida de Seron.

## Municipis

* Aigasjuntas
* Alhèras
* Alzenh
* La Bastida de Seron
* Cadarcet
* Durban d'Arisa
* Larbont
* Montaganha
* Montelhs
* Montseron
* Nescús
* Sentenac de Seron
* Susan

## Vegeu també

* Cantons de l'Arieja
# Cantó de Foix-Rural

El cantó de Foix-Rural és un cantó del departament francès de l'Arieja, a la regió d'Occitània. Està inclòs al districte de Foix i té 24 municipis. El cap cantonal és Montgalhard.

## Municipis

* Aravaut
* Baulon
* Benac
* Le Bòsc
* Braçac
* Burret
* Cèlas
* Còs
* Ferrièras
* Freissenet
* Ganac
* L'Èrm
* Lobièras
* Montgalhard
* Montoliu
* Pradièras
* Praiòls
* Sent Joan de Verges
* Sent Martin de Caralp
* Sent Pau de Jarrat
* Sent Pèire
* Sèrras d'Arget
* Solan
* Vernajol
# Cantó de Lo Mas d'Asilh

El cantó de Lo Mas d'Asilh és un cantó francès del departament de l'Arieja, a la regió d'Occitània. Està enquadrat al districte de Pàmies, té 14 municipis i el cap cantonal és Lo Mas d'Asilh.

## Municipis

* La Bastida de Besplàs
* Las Bòrdas d'Arisa
* Camarada
* Campanha d'Arisa
* Castèths
* Daumasan
* Hornèths
* Gabre
* Loubaut
* Lo Mas d'Asilh
* Meràs
* Montfan
* Savarat
* Toars

## Vegeu també

* Cantons de l'Arieja
# Cantó de Carcassona-Est

El cantó de Carcassona-Est és un cantó francès del departament de l'Aude, a la regió d'Occitània. Està inclòs al districte de Carcassona i té 8 municipis i el cap cantonal és Carcassona.

## Municipi

* Berriac
* Carcassona (part)
* Cavanac
* Casilhac
* Confolenç
* Leuc
* Mas dels Corts
* Palajan

## Vegeu també

* Cantons de l'Aude
# Cantó de La Grassa

El cantó de La Grassa és una divisió administrativa de la sotsprefectura o districte (arrondissement) de Carcassona, departament de l'Aude, a la regió d'Occitània, França. Compta amb 18 municipis i el cap cantonal és La Grassa. el nom del qual deriva de la ciutat capçalera, en francès Lagrasse.

## Municipis

* Arquetas
* Caunetas en Val
* Fajac en Val
* La Bastida en Val
* La Grassa
* Maironas
* Montlaur
* Pradèlas en Val
* Ribauta
* Rius en Val
* Sant Martin dels Poses
* Sant Pèire dels Camps
* Serviès
* Talairan
* Taurisa
* Tornissan
* Le Vilar en Val
* Vilatritols
# Ardahan

Ardahan és una ciutat del nord-est de Turquia, a la vora del riu Kuruchay, afluent del Kura, a una altitud de 1.800 metres. La seva població (2004) era de 17.500 habitants. És capital de la província d'Ardahan (la capital de província amb menys població); la població el 1945 era de 6.182 habitants. El 1945 el districte (kada) tenia 49.699 habitants.
Hi ha una secció de la universitat Kars Kafkas. L'economia local està basada en l'agricultura i la despesa dels militars estacionats a la ciutat (un nombre força alt). La ciutat és famosa pel seu formatge groc i per les oques.

## Història

La ciutat, poc més que un llogaret, pertanyia als otomans des del 1578, però fou cedida a Rússia en virtut del Tractat de San Stefano el 1878.
En virtut del Tractat de Brest-Litovsk entre Rússia i Turquia la ciutat i el seu territori fou cedit a l'Imperi Otomà (març de 1918) que el va ocupar ràpidament, però fou reclamat per la República de Transcaucàsia i després per Geòrgia i Armènia. El juny de 1918 un tractat de pau entre l'Imperi Otomà i Geòrgia reconegué la possessió de Batum, Kars i Ardahan i dues regions més als turcs. Va ser evacuada pels turcs al final de 1918, com que els britànics es van desplegar per la regió, fou ocupada pels georgians el juny de 1919 i li fou reconeguda a Armènia pel Tractat de Sevres de 1920.
Però els nacionalistes turcs iniciaren la reconquesta de les regions en disputa a Anatòlia del nord-est. Pel tractat de pau de Gumru (3 de desembre de 1920) Armènia va haver de cedir totes les zones que eren turques abans de la guerra; els georgians evacuaren la ciutat el 23 de febrer de 1921 que fou incorporada tot seguit a Turquia com a kada (districte) del vilayat de Kars. La Rússia Soviètica com a hereva de la Rússia imperial, a la qual pertanyia Ardahan abans de la guerra, va reconèixer la sobirania turca a Ardahan i Kars pel Tractat de Kars (23 d'octubre de 1921) a canvi de la renúncia definitiva a Batum.
Fou declarada capital de la nova província d'Ardahan el 1993.
# Usand

Usand (en francès Uzan) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 285 | 293 | 296 | 303 | 335 | 349 | 337 | 325 | 340 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 329 | 288 | 282 | 234 | 254 | 264 | 274 | 271 | 249 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 252 | 251 | 240 | 209 | 195 | 179 | 191 | 168 | 149 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 171 | 166 | 146 | 164 | 156 | 153 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995-2008 | Marie-Christine Lahonde | |
| 2008- | Gilbert Perarnaud | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Temple Fujii de Fujiidera

El Temple Fujii (葛井寺, Fujii-dera) és un temple budista localitzat a la ciutat de Fujiidera, a la prefectura d'Osaka, Japó. El temple pertany al budisme Shingon i conté una imatge de la Kannon dels mil braços com a tresor principal. És el cinqué temple del Pelegrinatge de Saigoku.
El temple fou creat l'any 725 per ordre de l'Emperador Shōmu i consagrat pel reverend Gyōki. Des d'aleshores, va esdevenir part del sistema provincial de temples budistes o Kokubunji, fundats per l'administració imperial amb el propòsit d'atraure oracions i altres serveis religiosos pel bé la nació i la família imperial. Les troballes arqueològiques dutes a terme dins dels límits del temple han permés datar la fundació del temple al segle VIIIé i la connexió d'aquest amb la família Fujii, descendents de la casa reial de Paekche, a l'actual Corea, que van emigrar al Japó.
El temple va romandre sota la protecció imperial durant segles. Tant el Princep Abo l'any 806 com Ariwara no Narihira van dur a terme renovacions al temple. Entre els patrons del temple estigué el polític del període Heian Sugawara no Michizane. L'any 1096 es van restaurar alguns edificis. Es diu que els Emperadors Go-Daigo i Go-Murakami eren molt devots de la imatge principal del temple. L'any 1510 el temple fou destruït per un terratrèmol, però fou reconstruït per Toyotomi Hideyori l'any 1602. Les quatre portes actuals del temple són d'aquesta època. L'actual Hondō o Saló Principal fou completat l'any 1776.
La imatge religiosa principal del temple és una escultura sedent de la Kannon de mil braços i onze rostres, produïda en una tècnica de laca seca i designada com a Tresor Nacional del Japó. La figura té un total de 1041 braços amb dos braços principals amb les palmes de les mans juntes en posició d'oració i altres 38 braços grans i 1001 braços menuts que s'estenen darrere del cos.

## Referències

* ↑ Ogawa, Seki & Yamazaki 2009, pàg. 676–677
* ↑ The Agency for Cultural Affairs. «Còpia arxivada» (en japanese). Database of National Cultural Properties, 01-11-2008. Arxivat de l'original el 2009-03-30. [Consulta: 16 abril 2009].

## Bibliografia

* Patricia Frame Rugola: The Saikoku Kannon Pilgrimage Route. Dissertation, Ohio State University, 1986.
* Valeria Jana Schwanitz und August Wierling: Saigoku - Unterwegs in Japans westlichen Landen. Manpuku-Verlag, Potsdam 2012, ISBN 978-3-9815168-0-7.
* Ogawa, Kouzou; Seki, Nobuko; Yamazaki, Takayuki. {{{títol}}} (en japanese). 2nd. 1-19-13 Akasaka Minato-ku Tokyo Japan: YAMA-KEI, 2009. ISBN 978-4-635-09031-5.

## Enllaços externs

* Temple Fujii de Fujiidera - Lloc web oficial