OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sudasna

Sudasna fou un estat tributari protegit de cinquena classe de l'agència de Mahi Kantha a la presidència de Bombai. La superfície era de 54 km². Estava format per 21 pobles, amb 5.269 habitants el 1901. Els seus ingressos s'estimaven en 10.781 rupies el 1900, pagant un tribut de 1.036 rupies al Gaikwar de Baroda i de 361 rupies al raja d'Idar.
Els thakurs (barad rajputs del clan Paramara) eren descendents de Umar Singh, fill del rana Punja de Danta, a la mort del qual Umar va obtenir Sudasna i més tard altres pobles i un quart en les taxes de trànsit pagades pels pelegrins que visitaven la capella d'Amba Bhawani.
La capital era Sudasna a la riba del Saraswati, a 3 km al nord-oest de la cova temple de Mokheswar Mahadeo. Té un monestir en ruïnes

## Llista de thakurs

* Mahabat Singh ?
* Hari Singh ?
* Ratan Singh ? (germà)
* Bhupat Singh ? (nebot) ?-1845
* Pratap Singhm o Partab Singh (germà de Ratan Singh) 1845-1885
* Takht Singh 1885-1900 (fill)
* Prithi Singh 1900-1947
* Ramjit Singh 1947-1948 (+1952)

## Referències

* Genealogia
* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Bagnara di Romagna

Bagnara di Romagna (en emilià-romanyol Bagnèra) és un municipi italià, situat a la regió d'Emília-Romanya i a la província de Ravenna. L'any 2010 tenia 2.282 habitants. Limita amb els municipis de Cotignola, Imola (BO), Lugo, Mordano (BO) i Solarolo. Va rebre oficialment aquest nom el 1863 per tal de diferenciar-se de Bagnera Calabra.
La vila es troba al Camí Güelf, paral·lel a la Via Emília, que connectava els castells, esglésies i mansions de Bolonya amb el mar Adriàtic. De totes les ciutats fortificades que es trobaven al llarg de la ruta, Bagnara segueix sent l'únic exemple de castrum medieval preservat totalment.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2009- | Angelo Galli | Llista cívica |

## Agermanaments

* Sant Dreseri
* Adelmannsfelden
# Cantó de Llemotges Lu Palaiç

El cantó de Llemotges Lu Palaiç és un cantó francès del departament de l'Alta Viena, situat al districte de Llemotges. És format per un municipi i part del de Llemotges.

## Municipis

* Lu Palaiç
* Llemotges

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1985 | Ellen (Hélène) Constans | PCF |
| 1985-2004 | Jean-Claude Cruveilher | PS |
| 2004- | Isabelle Briquet | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| - | - | - | - | - | - | 12.856 |
# Pal Lahara

Pal Lahara fou un estat tributari protegit a Orissa, amb una superfície de 1.171 km² limitat al nord per Bonai, a l'est per Keonjhar, al sud per Talcher i a l'oest per Bamra. L'est i nord és muntanyós i inclou la muntanya Malayagiri (1.207 metres), destacada muntanya d'Orissa.
Pal Lahara fou antigament feudatari de Keonjhar i fins al final de l'estat el seu sobirà va pagar un petit tribut al raja de Keonjhar. Els ingressos eren de 29.000 rúpies i el tribut a pagar era de 267 rúpies. La població era de 14.887 habitants el 1881, 19.700 el 1891, 22.351 el 1901 i 27.974 el 1931, distribuïda en 265 pobles (199 el 1881). La majoria de la població (20.770) eren hindús, amb 1.540 animistes i 40 musulmans. Les castes principals són chases i pans. Les tribus eren gonds i savars.
La capital és Lahara, situada a 21° 26′ N, 85° 13′ E﻿ / ﻿21.433°N,85.217°E﻿ / 21.433; 85.217.
La bandera de l'estat és quadrada de color rosa, amb una serp blanca en diagonal amb el cap al cantó superior del pal, i la cua a la part inferior del vol.
Els rages eren descendents de Raja Bhoj i segons la tradició el primer rei fou Santosh Pal, un rajput de Dharanagar que hauria fet uin pelegrinatge a Puri i va passar pel territori on dos tribus estaven en guerra per la supremacia; una d'aquestes tribus, els savares o savars o sabares el va elegir com a rei cobrint-lo sota un munt de palla (localment "pala" o "pal", que va donar nom a l'estat). Els seus successors són poc coneguts; portaven els títols de Ganeswar Pal i Muni Pal alternativament. Chakradhar (1859-1874) va adquirir el títol personal de raja bahadur el 1874.

## Llista de rages

* Balbhadra Pal
* Kandrup Pal
* Jagannath Pal
* Mandhata Pal ?-1778
* Muni Pal 1778 - 1783
* rani Arnapura 1783 - 1815
* Nanda Pal 1815 - 1825
* Badyanath Pal 1825 - 1859
* Chakradhar Pal 1859 - 1888
* Duti Krishna Pal 1888 - 1912
* Sarat Chandra Muni Pal 1913 - 1948

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Worldstatesmen
# Serra de Bac Grillera

La Serra de Bac Grillera és una serra situada als municipis d'Albanyà i Maçanet de Cabrenys a la comarca de l'Alt Empordà, amb una elevació màxima de 1.057 metres.

## Referències

* ↑ Plantilla:Cita altitude icc
# Cantó de La Rochelle-4

El cantó de La Rochelle-4 és un cantó francès del departament del Charente Marítim, situat al districte de La Rochelle. Compta amb part del municipi de La Rochelle.
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1985-2004 | Jean Harel | RPR |
| 2004-2011 | Dominique Morvant | UMP |
| 2011- | Patricia Friou | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Benbecula

Benbecula (gaèlic escocès: Beinn na Faoghla, vol dir "la muntanya del ford") és una illa de les Hèbrides que forma part de la regió Western Isles a la costa escocesa de l'oceà Atlàntic. En el cens del 2001 tenia 1,249, la majoria d'ells catòlics. És administrada pel Comhairle nan Eilean Siar del Consell de Western Islands.
L'illa és situada entre les de North Uist i South Uist, a les quals es comunica per ferry, i a la resta d'Escòcia per avió. Del seu aeroport surten vols cap a Glasgow, Stornoway, Inverness i Barra. No hi ha ferris que portin directament de Benbecula a Escòcia, però hi ha un servei ofert per a la Caledonian MacBrayne de Lochboisdale a South Uist que en cinc hores porta d'Oban a Escòcia, mentre una altra porta de Lochmaddy a North Uist en dues hores porta fins, Uig a l'illa de Skye, a les Hèbrides Interiors. Hi ha serveis de ferry des de Berneray (comunicada amb North Uist) i Eriskay (comunicada amb South Uist) fins a les altres illes de Harris i Barra.
El principal assentament de Benbecula és Balivanich (gaèlic escocès: Baile a'Mhanaich, significa "Ciutat del Monjo") al nord-oest, que és el principal centre administratiu de les tres illes, així com seu de l'aeroport i del banc.
Altres viles són Craigstrome, a la meitat oriental de Benbecula. En contrast amb la zona conreada occidental, la zona oriental hi ha molts llacs i rierols. Craigstrome és vora Ruabhal, el turó més alt de l'illa, a 124 metres.
La vila de Lionacleit també és important, seu de la principal escola secundària de les illes, i també compta amb servei de piscina, cafeteria, centre esportiu, un petit museu i una biblioteca. A Benbecula també hi ha una estació de radar de la RAF coneguda com a RRH Benbecula.

## Enllaços externs

* Sgoil Lionacleit Arxivat 2012-07-16 a Wayback Machine.
* Pàgina d'Escòcia per descobrir: Benbecula
# Taluka d'Akola

la taluka d'Akola fou una subdivisió del districte d'Akola, a l'Índia sota domini britànic. La seva superfície de la taluka era de 1901 km² i el formaven 285 pobles i viles; la població el 1881 era de 139.421 habitants de majoria pagesos. La capital era la ciutat d'Akola. En l'Índia independent és el subdistricte o tahsil d'Akola.

## Referències

* ↑ David Hall-Matthews. Peasants, Famine and the State in Colonial Western India, p.40, 47 i 109.
* ↑ Talukas in Akola District, Maharashtra, al cens indi de 2011
* ↑ mapa de les subdivisions del districte d'Akola
# Jeremiah Johnson

Jeremiah Johnson és una pel·lícula estatunidenca de 1972 inspirada en la vida de Jack Johnson i dirigida per Sydney Pollack. Ha estat doblada al català com a Jeremiah Johnson per TV3 i com a Jeremies Johnson per IB3.

## Argument

En els anys 1850, Jeremiah Johnson, vell militar, decideix fugir de la violència dels homes i la civilització per guanyar les alçades salvatges de les muntanyes Rocoses.
Mal preparat per aquesta vida, té uns començaments difícils; fins al dia en què coneix «Urpes d'Ós», un vell caçador de Grizzlis que li ensenya el dur d'ofici de posar trampes i els costums dels indis.
Un dia, Jeremiah descobreix una cabana els primers ocupants de la qual han estat massacrats pels indis, recull després un noi supervivent d'aquesta matança, tal com li demana la seva mare, que s'ha tornat boja a conseqüència d'aquest fet.
Poc després, els dos personatges coneixen Del Gue, un caçador cínic i deshonest, atracat i enterrat viu pels indis peus negres. Aquest últim recupera els seus efectes amb l'ajuda de Jeremiah i arrenca el cuir cabellut de tres indis de la tribu a tall de venjança.
L'endemà, troben tots tres una tribu enemiga, els Caps plans. El cap de la tribu decideix oferir la seva filla, Swan, a Jeremiah a canvi dels cuirs cabelluts de Del Gue.
Després de la celebració del casament, Del Gue deixa els seus companys tot desitjant-los una bona lluna de mel.
Després d'haver errat molt de temps, Jeremiah troba finalment un indret ideal per construir un habitatge i fundar una família feliç amb Swan i Caleb.
Però un dia, els militars demanen l'ajuda de Jeremiah per tal de guiar-los cap a una comitiva de colons bloquejada per la neu. De camí, per tal de guanyar temps, profanen un cementiri crows travessant-lo. A la seva tornada Jeremiah descobreix amb estupor Swan i Caleb morts pels crows. S'enfonsa llavors en la violència i massacra tots els indis d'aquesta tribu que troba per tal de sadollar la seva pena causada per la pèrdua d'éssers estimats. Marxarà finalment cap al Canadà, creuant-se una última vegada amb Del Gue que s'ha humanitzat i el seu amic «urpes d'os», qui renuncia a la caça de l'os gris.
La pel·lícula s'acaba amb la trobada amb «camisa vermella», un indi crow, enemic de Jeremiah. L'indi aixeca el seu braç en un gest de pau que Jeremiah li torna.

## Repartiment

* Robert Redford: Jeremiah Johnson
* Will Geer: Bear Claw Chris Lapp
* Stefan Gierasch: Del Gue
* Allyn Ann McLerie: la dona boja
* Charlers Tyner: Robidoux
* Paul Benedict: Reverend Lindquist
* Jack Colvin: Tinent Mulvey
* Josh Albee: Caleb
* Joaquim Martinez: Camisa vermella
* Mark Clark: Qualen
* Richard Angarola
* Delle Bolton: Swan

## Nominacions

* Palma d'Or al Festival Internacional de Cinema de Cannes

## Referències

* ↑ esadir.cat. Jeremiah Johnson. esadir.cat.
* ↑ ib3.org. Jeremiah Johnson. ib3.org.
* ↑ «Jeremiah Johnson». The New York Times.
# Cantó de Llemotges Sent Marçau

El cantó de Llemotges Sent Marçau és un cantó francès del departament de l'Alta Viena, situat al districte de Llemotges. És format per part del municipi de Llemotges.

## Municipis

* Llemotges

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1951-1982 | Louis Longequeue | SFIO, després PS |
| 1982-1988 | Robert Savy | PS |
| 1988- | Francis Barret | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| - | - | - | - | - | - | 13.049 |
# Patzún

Patzún és un municipi del Departament de Chimaltenango, Guatemala. Segons estimacions de l'any 2009, té una població de 50.452 habitants.
El 94.8 % de la població és d'ètnia kaqchikel i el 5.2 % són ladinos-mestissos. Un 50 % professa la religió catòlica i un 45% l'evangèlica. També hi ha practicants de cerimònies indígenes. La llengua majoritària és el kaqchikel.
El municipi cobreix una àrea de 124 km² i una altitud estimada en 2.213 msnm. Comprèn 13 pobles petits, 18 finques i 23 caserius.

## Referències

* ↑ Tu Municipio 2009
# La Barbota

La Barbota és una muntanya de 779 metres que es troba entre els municipis de Cantallops i la Jonquera, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de La Rochelle-9

El cantó de La Rochelle-9 és un cantó francès del departament del Charente Marítim, al districte de La Rochelle. Compta amb tres comunes (L'Houmeau, Lagord i Nieul-sur-Mer i part del de La Rochelle.
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1982-1988 | Gérard Gomès | PS |
| 1988-2008 | Jean-François Douard | Divers droite |
| 2008- | Jack Dillenbourg | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Benció I d'Empúries-Rosselló

Benció (? - 916) fou comte d'Empúries i Rosselló (915-916).
Fill del comte Sunyer II d'Empúries i Rosselló. Es casà amb Godlana, filla del comte de Rosselló Miró el Vell.
A la mort del seu pare tant ell com el seu germà Gausbert el succeïren al comtat d'Empúries i de Rosselló.
A la seva mort sobtada el 916 el seu germà governà en solitari.

## Enllaços externs

* «Benció I d'Empúries-Rosselló». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Karisma Kapoor

Karisma Kapoor (Bombai, Maharashtra, 25 de juny de 1974) és una actriu de cinema índia. És una de les actrius de cinema hindi més populars de la dècada del 1990 i principis de la dècada del 2000, ha rebut diversos reconeixements, incloent un Premi Nacional de Cinema i quatre Premis Filmfare.
Nascuda i criada a Bombai, és membre de la família Kapoor, on els seus pares i altres parents participen en la indústria del cinema indi. Tot i els seus antecedents familiars, al seu pare no li agradaven les dones que participaven en pel·lícules i es separaven de la seva mare. Kapoor, a l'edat de disset anys, va deixar els seus estudis per seguir una carrera cinematogràfica per obtenir ajuda econòmica i va debutar com a actriu amb un paper protagonista a l'èxit moderat Prem Qaidi (1991). Posteriorment, Kapoor va protagonitzar diversos èxits de taquilla, inclosos els drames Jigar (1992) i Anari(1993), les comèdies Raja Babu (1994), Coolie No. 1 (1995) i Saajan Chale Sasural (1996) i el thriller Jeet (1996). No obstant això, va ser criticada pels seus papers breus i repetitius i la seva inclinació cap a les pel·lícules dominades per homes.

## Referències

* ↑ «Karisma Kapoor: 10 things you didn't know». The Times of India [Consulta: 20 octubre 2020].
# Bagrat II d'Ibèria

Bagrat II d'Ibèria, també anomenat Bagrat II Regwen (Reguen) (el Simple o el Sot ; mort l'any 994), fou un rei titular dels Kartvels de la dinastia Bagrationi. Va regnar del 958 al 994.

## Biografia

Bagrat Bagrationi fou el fill gran de Sumbat, co-rei titular dels kartvels o georgians del 937 al 958, i de la seva esposa desconeguda. Successor del seu pare sobre el tron d'Ibèria, regna en realitat per compte dels abkhazos, i no és considerat més que com un rei de iure. Marie-Félicité Brosset diu que no va fer més que passar en la història i que va morir el 994.

## Posteritat

Bagrat II de Ibèria va tenir de la seva esposa dos fills :
* Gurguèn I, rei dels kartvels;
* Sumbat, eristavi.
# Cantó de Conhac-Sud

El cantó de Conhac-Sud és un cantó francès del departament del Charente, situat al districte de Conhac. Té 8 municipis i el cap és Conhac.

## Municipis

* Ars
* Châteaubernard
* Conhac
* Gimeux
* Javrezac
* Louzac-Saint-André
* Merpins
* Saint-Laurent-de-Cognac

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1976 | Francis Hardy | UDR |
| 1976-1982 | M. Poussard | PS |
| 1982-2001 | Robert Roux | Divers droite, després RPR |
| 2001- | Jean Gombert | Divers droite, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Pawayan

Pawayan fou un estat tributari protegit del tipus zamindari a Uttar Pradesh, districte de Shahjanhpur, amb una superfície de 291 km² i una població de 130.000 habitants en 537 pobles. Fou fundat vers 1705 per Raja Udai Singh, fill de Bhupat Singh, cap del clan Gaur dels rajputs, originària de Gaur a Bengala i establerts a Chandra i Katesar a Sitapur.

## Llista de rages

* Raja Udai Singh
* Raja Jaswant Singh
* Raja Bhagwant Singh ?-1802
* Raja Raghunath Singh 1802-1825
* Rani Raj Kunwari 1825-1850
* Raja Jagannath Singh 1850-1880
* Consell de Corts (Couts of Wards) 1880-1887
* Raja Fateh Singh1887-1906
* Raja Indra Vikram Singh 1906- ?
* Raja Ajai Varma Singh ?-1953 (+1989)

## Referències

* Genealogia Arxivat 2009-06-01 a Wayback Machine.
# Piz Bernina

La Piz Bernina és una muntanya de 4.049 metres que es troba a cantó de Grisons a Suïssa, punt més alt del Massís de la Bernina.

## Referències

* ↑ «Llista dels 4.000 UIAA» (pdf). UIAA.

## Enllaços externs

* «Camptocamp.org». [Consulta: 10 novembre 2010].
* «Summitpost.com» (en anglès). [Consulta: 10 novembre 2010].
Quatremils dels Alps :
Alps
Quatremils
categoria :
# Can Revento

Can Revento és una obra renaixentista de Granollers (Vallès Oriental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa unifamiliar entre parets mitgeres, amb una planta baixa i dos pisos, la seva façana està arrebossada.
El portal està conformat per un arc pla i una llinda d'una peça, així com a les finestres.

## Història

Aquesta casa pertangué a la xarxa de noves construccions fora muralles, bastides el segle xvi.
La primera expansió extra murs seguí el camí ral, de forma lineal, formant els ravals del carrer Corró, al nord, i el de Barcelona al sud.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Revento». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 octubre 2017].
# Cantó de Bél Luéc

El cantó de Bél Luéc és un cantó francès del departament de la Corresa, situat al districte de Briva la Galharda. Té 13 municipis i el cap és Bél Luéc.

## Municipis

* Astalhac
* Bél Luéc
* Bilhac
* Brivasac
* La Chapela aus Sents
* Chanaliech Mascher
* Liordres
* Nonars
* Puèg d'Arnac
* Caissac las Vinhas
* Seunhac
* Tudel
* Vegena

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1979 | M. Rougery | Divers droite |
| 1979-1985 | M. Audebert | PS |
| 1985-1992 | René Malmartel | RPR |
| 1992-1998 | Michel Sapin | RPR |
| 1998-2004 | Jacques Vigier | RPR |
| 2004- | Jacques Descargues | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 4.623 | 5.044 | 4.627 | 4.416 | 3.983 | 3.766 | 3.954 |
# Benció I de Carcassona

Benció I de Carcassona (? - 908) fou comte de Carcassona i Rasès (906-908).

## Orígens familiars

Fill primer del comte Oliba II de Carcassona, fou germà del també comte Acfred II de Carcassona.

## Ascens al tron comtal

Aconseguí ascendir al tron comtal l'any 906, a la mort del seu oncle Acfred I de Carcassona. Aquesta havia accedit al poder a la mort d'Oliba II, primer en virtut de regent dels fills d'Oliba II però realment ho feu com a comte titular.
Morí el 908, sense fills coneguts, per la qual cosa el succeí el seu germà.
# Tamukhi

Tamkuhi fou un estat tributari protegit del tipus zamindari, als districtes de Basti i Gorakhpur a les Províncies Unides avui Uttar Pradesh i als districtes de Muzaffarpur, Darbhanga, Saran, i Gaya a Bihar amb un total de 253 pobles. Els sobirans eren bhuinhars, descendents d'un rajput de nom Fateh Sahi, rajà d'Hathwa, que es va casar amb una dona bhuinhar. Es va oposar als britànics després de la batalla de Buxar i es va haver de refugiar a les jungles a la riba del Gran Gandak, en territori d'Oudh, on tenia un estat zamindari. Va ampliar notablement aquest zamindari però els seus fills van perdre molt territori; després un net va recuperar en part vers 1830-1840, establint-se a Salemgarh, al districte de Gorakhpur, fundant una branca separada; un altre net va conservar Tamkuhi i també va incrementar els territoris obtenint el títol de raja hereditari. Vers 1901 governava la Coprt de Wards perquè el rajà Indrajit Pratap Bahadur Sahi era menor d'edat (nascut el 1893).

## Referències

* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Jaume Copons Ramon

Jaume Copons Ramon (Barcelona, 1967) és un escriptor català. Ha escrit novel·les per a nens i joves, com també ha escrit per a la televisió, la ràdio i altres mitjans. S'inicia professionalment com a guionista de Barrio Sésamo (TVE), activitat que primer combina amb la gestió cultural i més tard amb la feina com a professor de secundària. Amb l'arribada del nou segle comença a publicar novel·les i contes i, a partir d'aquest moment, es dedica íntegrament a la creació literària, audiovisual i musical. Amb en Daniel Cerdà ha creat i desenvolupat sèries infantils per a televisió com ara Los Lunnis (TVE), Los Algos (Cuatro), Zagales (Aragón TV) o Mira sa tele (IB3) i ha creat cançons per a aquestes sèries i per a espots publicitaris i capçaleres de programes i sèries de televisió.

## Obra literària

* H. Bass. Un passat ocult. Editorial Baula 2000
* Plagis, projectils i altres substàncies. Editorial Proa 2000
* Set dies. Editorial Empúries 2001
* La closca Pelada dels cretins. Editorial La Galera 2002
* La mà negra. Editorial Barcanova 2003
* Biaix. Editorial Pàges Editors 2003
* Quadern de Berga. Editorial Barcanova 2004
* L'espasa de Galerna. Editorial Barcanova 2005
* En Caratallada i els altres. Editorial La Galera 2011
* Jo, Elvis Riboldi. Editorial La Galera 2011
* Un tesoro en el patio. Editorial MacMillan 2012
* Jo, Elvis Riboldi, i el restaurant xinès. Editorial La Galera 2012
* Jo, Elvis Riboldi, i Boris el superdotat. Editorial La Galera 2012
* La Companyia del Balta: El Regne de Caucas. Editorial Cruïlla 2012
* Arriba el Sr. Flat!. Editorial Combel 2014
* Una invasió pestilent. Editorial Barcanova 2015
* La guerra del bosc. Editorial Combel 2015
* Una gran cursa de globus. Editorial Combel 2015
* La cuina d'en Sam i la seva família. Editorial Barcanova 2015
* La cançó del parc. Editorial Combel 2015
* La llegenda del mar. Editorial Combel 2016
* De llibre en llibre. Editorial Combel 2016
* Sant Jordi de les galàxies. Editorial Combel 2017
* Simplement jo. Editorial Combel 2017
* El salt del temps. Editorial Combel 2017
* Roc, el porc, Editorial Combel 2017
* Quan cantem. Editorial Combel 2017
* No llegiré aquest llibre. Editorial La Galera 2017
* La carta més alta, Editorial Combel 2017
* Activijocs monstruosos. Editorial Combel 2017

## Premis

* 2018 Premi Llibreter al millor llibre infantil i juvenil per No llegiré aquest llibre

## Referències

* ↑ «Los Lunnis». [Consulta: 13 maig 2022].
* ↑ «Los Algos». [Consulta: 13 maig 2022].
* ↑ «Zagales». Arxivat de l'original el 2015-04-02. [Consulta: 7 novembre 2012].
* ↑ «Eva Baltasar i José Eduardo Agualusa guanyen els premis Llibreter 2018». Ara.cat. [Consulta: 27 juny 2018].

## Enllaços externs

* Web oficial de Jaume Copons
# Cantó de Courçon

El cantó de Courçon és un cantó francès del departament del Charente Marítim, al districte de La Rochelle. Té 14 municipis i el cap és Courçon.

## Municipis

* Angliers
* Benon
* Courçon
* Cramchaban
* Ferrières
* La Grève-sur-Mignon
* Le Gué-d'Alleré
* La Laigne
* Nuaillé-d'Aunis
* La Ronde
* Saint-Cyr-du-Doret
* Saint-Jean-de-Liversay
* Saint-Sauveur-d'Aunis
* Taugon
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1976 | M. Conan | radical |
| 1976-1994 | Claude Margerie | Divers droite |
| 1994-2008 | Bernard Drappeau | Divers droite |
| 2008- | Denis Petit | PRG |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 8.251 | 8.067 | 7.772 | 8.048 | 8.277 | 9.121 | 12.841 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||