OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cantó de Barjòus

El cantó de Barjòus és un cantó francès del departament de la Var, situat al districte de Brinhòla. Té 9 municipis i el cap és Barjòus.

## Municipis

* Barjòus
* Bras
* Brua Auriac
* Castèuverd
* Esparron
* Pontevès
* Sant Martin
* Selhon Fònt d'Argenç
* Varatge

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1964-1970 | Marcel Amic | SFIO |
| 1970-2001 | William Nironi | PCF |
| 2001-2008 | Alain Vigier | Divers gauche |
| 2008- | Michel Partage | Divers gauche |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 4.699 | 5.072 | 4.847 | 5.110 | 6.470 | 8.105 | 10.357 |
# Matriu invertible

Donada una matriu quadrada $A$ d'ordre $n$, $A\in M_{n\times n}(\mathbb {R} )$, es diu que $A$ és invertible (regular o no singular) si existeix una altra matriu $B\in M_{n\times n}(\mathbb {R} )$ tal que $A\cdot B=I_{n}$ i $B\cdot A=I_{n}$, on $I_{n}$ és la matriu identitat d'ordre $n$. En aquest cas, la matriu $B$ és única i es denota per $A^{-1}$.
Quan una matriu no és invertible, es diu que és no invertible o singular.
El producte de matrius invertibles és invertible.

## Exemple

Per exemple, les següents matrius $A$ i $B$ són inverses l'una de l'altra:
$A={\begin{pmatrix}1&1&1\\0&1&1\\0&0&1\end{pmatrix}}$, $B={\begin{pmatrix}1&-1&0\\0&1&-1\\0&0&1\end{pmatrix}}$.

## Propietats

* La inversa d'una matriu és única.
* La inversa del producte de dues matrius és el producte de les inverses canviant l'ordre:
    $\left(A\cdot B\right)^{-1}={B}^{-1}\cdot {A}^{-1}$
* Si la matriu és invertible, també ho és la seva transposada, i la inversa de la transposada és la transposada de la inversa, és a dir:
    $\left(A^{T}\right)^{-1}=\left(A^{-1}\right)^{T}$
* La inversa de la inversa d'una matriu $A$ és $A$:
    $\left((A^{-1})^{-1}\right)=A$
* Una matriu $A$ definida sobre els reals és invertible si i només si el seu determinant és diferent de zero. A més a més, la inversa satisfà la igualtat següent:
    ${A^{-1}}={1 \over {\begin{vmatrix}A\end{vmatrix}}}\operatorname {adj} (A^{T})\$
on ${\begin{vmatrix}A\end{vmatrix}}$ és el determinant de la matriu A i $\operatorname {adj} {(A)}\$ és la Matriu d'adjunts de A.
* El conjunt de matrius quadrades d'ordre $n$ sobre un cos $\mathbf {K}$ que admeten inversa, amb el producte de matrius, té una estructura isomorfa al grup lineal ${\text{GL}}(n,\mathbf {K} )$ d'ordre $n$. En aquest grup, l'operació inversa és un automorfisme $(\cdot )^{-1}:{\text{GL}}(n,\mathbf {K} )\to {\text{GL}}(n,\mathbf {K} )$.
* No totes les matrius quadrades tenen inversa, només tenen inversa aquelles matrius $A\in M_{n\times n}(\mathbb {R} )$ tals que el seu rang sigui $n$, ${\text{rang}}(A)=n$.
* Si una matriu $A$ té inversa, aleshores no pot existir una altra matriu $B\neq 0$, quadrada o no, tal que $AB=0$. En efecte:
$AB=0\Rightarrow 0=A^{-1}AB=(A^{-1}A)B=I_{n}B=B$

## Inverses generalitzades

Un concepte relacionat amb el d'inversa d'una matriu és el d'inversa generalitzada o pseudoinversa (i, en particular, la pseudoinversa de Moore-Penrose). Mentre la inversa només es pot calcular per algunes matrius, les inverses generalitzades es poden calcular per a qualsevol matriu.

## Referències

* ↑ Llerena, Irene, Miró-Roig, Rosa Maria, Matrius i vectors, Universitat de Barcelona, Barcelona, 2010, p. 71, 72.
# Naja nubiae

Naja nubiae, també coneguda com a "Cobra escupidora de Núbia", es tracta una espècie de serp del gènere Naja, de la família Elapidae.

## Troballa i distribució

La serp va ser descrita per primera vegada pels naturalistes Wüster i Broadley, l'any 2003, i es pot trobar als següents països del continent africà: Txad, Egipte, Eritrea, Níger, el Sudan.

## Hàbitat i característiques

Es tracta d'una espècie de serp verinosa, i de comportament agressiu.
# Khandpara

Khandpara fou un estat tributari protegit a Orissa limitat al nord pel riu Mahanadi que el separava de Narsinghpur i Baramba; a l'est amb Banki i el districte de Puri; al sud amb Puri i Nayagarh; i a l'oest amb Daspalla. Originalment fou part de Nayagarh, però vers el 1600 un germà del raja d'aquest estat en va establir la independència; van governar dotze descendents del fundador, tots de casta rajput. El territori era fèrtil i un dels millors cultivats d'Orissa; estava creuat pels rius Kuaria i Dauka afluents del Mahanadi. La superfície era de 632 km² i el formaven 321 pobles (325 el 1901). La població era de 60.877 habitants el 1872, de 66.296 el 1881, 63.287 el 1891, 69.450 el 1901 i 77.929 el 1931; la majoria dels tribals (6%) eren khands i savars; la religió era de majoria hindú (93,6%)
La principal vila era Kantilo, centre de comerç a la riba del Mahanadi, amb una població el 1872 de 5386. No obstant la capital era Khandpari o Khandpara, a 20° 15′ 50″ N, 85° 12′ 51″ E﻿ / ﻿20.26389°N,85.21417°E﻿ / 20.26389; 85.21417 que el 1881 tenia 5.543 habitants. Altres poblacions eren Biengonia, Fatehgarh, Banmalipur i Nemapol.

## Bandera

La bandera com la d'altres estats amb el mateix origen era rectangular partida horitzontalment, groc a la part superior i blau marí a la inferior. Al mig de les dues franges, el cap d'un tigre.

## Llista de rages

* Raja JADUNATH SINGH Mardraj després de 1599-1675
* Raja NARAYAN SINGH Mardraj 1675-1709
* Raja BALUNKESHWAR SINGH Mardraj 1709-1723
* Raja BANAMALL SINGH Mardraj 1723-1732
* Raja BAIRAGI SINGH Mardraj 1734-1770
* Raja NILADRI SINGH Mardraj 1770-1794
* Raja NARASIMHA SINGH Mardraj 1794-1815
* Raja PURUSHOTTAM SINGH Mardraj 1815-1821
* Raja KRISHNA CHANDRA SINGH Mardraj 1821-1842
* Raja KUNJA BIHARI SINGH 1842-1867
* Raja NATOBAR SINGH Mardraj Bhramarbar Rai 1867-1905
* Raja RAM CHANDRA SINGH Mardraj Bhramarbar Rai 1905-1922
* Raja HARIHAR SINGH Mardraj Bhramarbar Rai 1922-1948 (mort més tard)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Khandpara
# Cantó de Faiença

El cantó de Faiença és un cantó francès del departament de la Var, situat al districte de Draguinhan. Té 8 municipis i el cap és Faiença.

## Municipis

* Calian
* Faiença
* Mons
* Montaurós
* Sant Pau
* Selhan
* Tanneron
* Torretas

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1964-1976 | M. Demichelis | SFIO, després PS |
| 1976-1982 | Robert Fabre | PS |
| 1982-2001 | Jean-Marie Bertrand | RPR |
| 2001- | François Cavallier | Divers droite, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 5.552 | 6.837 | 8.214 | 10.451 | 13.661 | 18.127 | 21.315 |
# Bony Xic

El Bony Xic és una muntanya de 1.757 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Creu (el Pont de Bar)

El Serrat de la Creu és una serra situada al municipi del Pont de Bar a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.427 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Província de Qom

La Província de Qom (persa: استان قم, Ostān-e Qom) és una de les 31 províncies de l'Iran. ocupa 11.237 km² i està al nord del país. la seva capital provincial és la ciutat de Qom. Es va formar a partir d'una part de la Província de Teheran l'any 1995. El 2005 la província de Qom tenia uns 2 milions d'habitants. La província conté una ciutat, quatre comtats, nou districtes rurals i 256 pobles.
Forma part de la Regió 1 des de la divisió de l'Iran en cinc regions feta el 22 de juny de 2014.

## Geografia

El clima de la província de Qom varia entre clima desèrtic i semidesèrtic i conté zones de muntanya, turons i planes. L'agricultura no és possible en aquelles zones de terra salí que conté. Té dos grans llacs salats: Llac Howz i llac Soltan i el Llac Namak

## Història

Qom ja estava habitat en el 5è mil·lenni aC Tenia el nom de 'Kom' i els àrabs el van anomenar Qom durant la conquesta islàmica de l'Iran (664-665).

## Referències

* ↑ همشهری آنلاین-استان‌های کشور به ۵ منطقه تقسیم شدند

## Enllaços externs

* Qom's Cultural Heritage Organization (Arxiu)
* Governor of Qom website Arxivat 2005-02-12 a Wayback Machine.
* Qom university of medical science Arxivat 2012-05-10 a Wayback Machine.
# Koela

Koela fou un estat tributari protegit, un jagir feudatari de Kotah format per 8 pobles amb uns ingressos de 27.000 lliures el 1893, regit per la dinastia Hara dels rajputs chauhans. Fou fundat per Kunwar Kani Ram, quart fill de Rao Madho Singh de Kotah que va rebre el jagir a la meitat del segle XVII. El seu fill Paim Singh tenia la fortalesa durant més d'un any vers 1669-1670. A la meitat del segle XVIII apareix Pirthi Singh. Amar Singh va governar fins a la seva mort el 1817 i més tard era jagirdar Sangram Singh. Prithwi Singh va governar fins a la seva mort el 1892 i el va succeir el seu fill Govind Singh, i a aquest el seu fill Raghuraj Singh que fou el darrer jagirdar amb poders; els jagirs foren eliminats uns anys després de la independència i els seus dominis van passar a l'estat.

## Referències

* ↑ «Genealogia». Arxivat de l'original el 2009-05-24. [Consulta: 25 octubre 2009].
# Cantó de Frejús

El cantó de Frejús és un cantó francès del departament de la Var, situat al districte de Draguinhan. Té 3 municipis i el cap és Frejús.

## Municipis

* Frejús
* Leis Adrets
* Banhòus

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1979 | M. Bertrand | PS |
| 1979-1988 | François Léotard | UDF |
| 1988-1992 | Michel Hamaide | UDF |
| 1992-1998 | Gilbert Lecat | UDF |
| 1998-2008 | Élie Brun | UDF-DL, després UMP |
| 2008- | Maurice Accary | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 17.833 | 24.552 | 29.957 | 33.235 | 44.234 | 50.536 | 56.333 |
# Serrat de la Mata

El Serrat de la Mata és una serra situada al municipi del Pont de Bar a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.337 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Punadra

Punadra fou un estat tributari protegit a l'agència de Mahi Kantha, presidència de Bombai a la riba del riu Watruk, format per 11 pobles amb una superfície de 33 km² i una població el 1881 de 3.767 habitants i el 1931 de 2.330. Els ingressos s'estimaven en 1.570 lliures i pagava un tribut de 37 lliures al Gaikwar de Baroda.
El sobirà portava el títol de miah i el 1883 era Abhi Singh, un mulwana koli convertit a l'islam; els miahs observaven una barreja de les religions musulmanes i hindú i donaven a les seves filles en matrimoni a musulmans d'alt rang mentre que es casaven amb les filles dels caps kolis. A la mort eren enterrats i no cremats. Fou fundat per Kumar Shri Bapuji, fill de Raj Sahib Harpal Dev d'Halvad

## Llista de rages

* Abhi Singh (Abhai Singh) ?-1907
* Silvinghji (Shivsinghji) 1907-1939 (menor 1907-1924)
* Ajit Singhji Silvinghji (Shivsinghji) 1939-1948 (+1954)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Genealogia Arxivat 2009-06-01 a Wayback Machine.
# Proechimys

Proechimys és un gènere de rosegadors histricomorfs de la família Echimyidae.

## Taxonomia

* Proechimys brevicauda
* Proechimys canicollis
* Proechimys chrysaeolus
* Proechimys cuvieri
* Proechimys decumanus
* Proechimys echinothrix
* Proechimys gardneri
* Proechimys goeldii
* Proechimys guairae
* Proechimys guyannensis
* Proechimys hoplomyoides
* Proechimys kulinae
* Proechimys longicaudatus
* Proechimys magdalenae
* Proechimys mincae
* Proechimys oconnelli
* Proechimys pattoni
* Proechimys poliopus
* Proechimys quadruplicatus
* Proechimys roberti
* Proechimys semispinosus
* Proechimys simonsi
* Proechimys steerei
* Proechimys trinitatus
* Proechimys urichi
# Kothi (Baghelkhand)

Kothi fou un petit estat tributari protegit a l'Índia central, agència del Baghelkhand amb una superfície de 438 km² amb capital a Kothi avui una ciutat i nagar panchayat (equivalent a municipalitat) al districte de Satna a Madhya Pradesh, amb una població al cens del 2001 de 7.710 habitants. La població de la ciutat el 1901 era de 2.297 habitants. El principat en conjunt tenia el 1881 una població d'11.368, el 1891 de 22.656, i el 1901 de 19.112 habitants, sent hindús el 83% i animistes (majoritàriament gonds) el 15%. Hi havia 75 pobles. Els ingressos eren de 2600 lliures. Una força militar de 223 infants i 30 cavallers encara existia el 1901.
El sobirà era un rajput baghel. L'ancestre Jagat Raj Singh Baghel va fundar l'estat expulsant als bhars. Quan els bundeles van arribar al poder sota Chhatarsal el sobirà de Kothi va esdevenir tributari de Panna però va conservar de fet la independència fins i tot després amb la conquesta del Bundelkhand per Ali Bahadur de Banda. Quan els britànics van establir la sobirania el van considerar un feu de Panna i li fou concedit un sanad possessori el 1807, en què se'l considerava feu de Panna. Però vista la continuada independència de l'estat un nou sanad el 1810 concedit a Rais Lai Duniyapati Singh, el va immediatitzar al govern britànic; el 1862 se li va concedir un sanad d'adopció, i per la lleialtat i benevolència del seu cap Bahadur Singh, va rebre el títol de Raja Bahadur el 1878 de manera hereditària. El 1895 va pujar al tron Raja Bahadur Avadhendra Singh.

## Llista de rages

* Rais Lal Duniyapati Singh vers 1800-?
* Rais Lal Andhut Singh (fill) ?-1862
* Rao Ran Bahadur Singh (fill) 1862-5 de juny de 1887
* Raja Bahadur Bhagwat Bahadur Singh 1887-1895
* Raja Bahadur Avadhendra Singh 1895-8 d'agost de 1914
* Raja Bahadur Sitaram Pratap Bahadur Singh 1914-1934
* Raja Bahadur Kaushalendra Pratap Singh 1934-1948

## Bibliografia

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Cantó de La Garda

El cantó de La Garda és un cantó francès del departament de la Var, situat al districte de Toló. Té 2 municipis i el cap és La Garda.

## Municipis

* Lo Pradet
* La Garda

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1998-2004 | Yvon Robert | PCF |
| 2004- | Jean-Louis Masson | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 9.394 | 15.287 | 22.444 | 27.705 | 32.116 | 36.304 | 36.224 |
# Serrat de les Roques

El Serrat de les Roques és una serra situada al municipi de Cabó a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.092 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cuora trifasciata

La tortuga caixa ratllada (Cuora trifasciata) és una espècie de tortuga asiàtica d'hàbits semiaquàtiques pròpia del sud de la Xina. Les poblacions del Vietnam i Laos són considerades actualment una espècie aparti. És un animal en greu perill d'extinció.
# Kuchawan

Kuchawan o Kuchaman és una ciutat del Rajasthan al districte de Nagaur. Segons el cens del 2001 la ciutat tenia 50.566 habitants (1901: 10.749 habitants). Destaca per alguns havelis (cases senyorials) en estil del Shekawati, i un fort sobre la ciutat d'una antiguitat de 1100 anys construït al segle ix.

## Història

Vers el 950 els chauhans d'Ajmer van expulsar els Gurjara-Pratihara i als segles següents els gaurs van controlar la zona fins que la van perdre davant els rajputs rathors de la dinastia de Zalim Singh que van governar tot seguit. Altres monuments són els palaus Meera Mahal i Jal Mahal i el temple de Lok Deo.
Al segle xvii es va constituir en jagir per Raghunat Singh, segon fill del Thakur Sanwal Das, amb 112 pobles de la pargana de Maroth i 19 de la de Sambhar, concedits per Shah Jahan, emperador mongol. Va morir el 1683 i el va succeir el seu fill Kishor Singh i a aquest el seu fill Zalim, origen dels jagirs de Mudrasan, Bhadliya, Dhankoli i Deodana (fundats per quatre fills, el cinquè Sabha Singh el va succeir a Kuchawan); el fill de Sabha Singh, Suraj Mal, el va succeir i un altre fill va fundar el jagir de Naka Ki Palri. Un germà del següent sobirà, Shivnath Singh, va fundar el jagir de Phogri. Kesri Singh va rebre el títol de rao bahadur de manera personal el gener de 1877. Va deixar tres fills, un dels quals, Sher Singh, el va succeir, i els altres dos van fundar els jagirs de Bhagwanpura i Plara. Sher Singh fou membre del consell d'estat i amb títol de rao bahadur. El darrer sobirà Hari Singh va perdre el seu domini el 1953 quan els jagirs foren confiscats pel govern de l'Índia, i el territori va passar a l'estat el 1955. Hari va morir el 1956 sense fills i els drets van passar al seu germà Pratap Singh.
El jagir estava format vers el 1900 per 14 pobles amb uns ingressos de 5.400 lliures. Els thakurs pertanyien al clan mèrtia dels rathors.

## Llista de thakurs

* Sanwal Das vers 1650-1683
* Kishor Singh (fill) 1683-?
* Zalim Singh (fill) ?- 1751 o 1753
* Sabha Singh (fill) 1751 o 1753-28 d'octubre de 1764
* Suraj Mal (fill) 1764- 21 de març de 1793
* Shivnath Singh (fill) 1793-1827
* Ranjit Singh (fill) 1827-1857
* Rao Bahadur thakur Kesri Singh (fill) 1857-1877
* Sher Singh (fill) 1877-1916
* Nahar Singh 1916-1919 (net, fill de Kunwar Bagh Singh)
* Hari Singh (fill) 1919-1955 (+ 1956)

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Cantó d'Oliulas

El cantó d'Oliulas és un cantó francès del departament de la Var, situat al districte de Toló. Té 4 municipis i el cap és Oliulas.

## Municipis

* Bandòu
* Evenós
* Oliulas
* Sant Nari

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1967-1973 | M. Poulin | PS |
| 1973-1979 | Jean Brunel | UDF |
| 1979-1985 | Guy Durbec | PS |
| 1985- | Ferdinand Bernhard | UDF, després MoDem |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 18.987 | 22.389 | 25.934 | 28.507 | 34.123 | 39.003 | 41.189 |
# Llista de topònims dels Masos

Llista de topònims (noms propis de lloc) dels Masos (Conflent).
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## església

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Commons (més fotos) |
| Sant Julià d'Avellanet | els Masos | església | Estat: enderrocat o destruït | 42° 36′ 53″ N, 2° 26′ 57″ E﻿ / ﻿42.614825°N,2.449288888888889°E﻿ / 42.614825; 2.449288888888889 359.3 msnm | |
| Sant Just i Sant Pastor de Llonat | els Masos | església | Estat: enderrocat o destruït | 42° 37′ 18″ N, 2° 27′ 41″ E﻿ / ﻿42.62178055555555°N,2.461433333333334°E﻿ / 42.62178055555555; 2.461433333333334 381.8 msnm | |
| Santa Maria del Roure | els Masos | església Ús: església | Estil: arquitectura romànica | 42° 37′ 18″ N, 2° 27′ 36″ E﻿ / ﻿42.621602°N,2.45999°E﻿ / 42.621602; 2.45999 385.9 msnm | Église de la Nativité-de-Notre-Dame de Los Masos |

## vilatge

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades |
| Avellanet | els Masos | vilatge | Anomenat per: Corylus | 42° 36′ 53″ N, 2° 26′ 58″ E﻿ / ﻿42.61472222°N,2.44944444°E﻿ / 42.61472222; 2.44944444 476.5 msnm |
| La Sagristia | els Masos | vilatge | Anomenat per: sagristia | 42° 36′ 43″ N, 2° 26′ 50″ E﻿ / ﻿42.61192778°N,2.44728889°E﻿ / 42.61192778; 2.44728889 476.5 msnm |
| Llonat | els Masos | vilatge | | 42° 37′ 18″ N, 2° 27′ 41″ E﻿ / ﻿42.621713888889°N,2.4614527777778°E﻿ / 42.621713888889; 2.4614527777778 381.1 msnm |

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Commons (més fotos) |
| El Roure | els Masos | veïnat | Anomenat per: roure pènol | 42° 36′ 26″ N, 2° 27′ 30″ E﻿ / ﻿42.6073°N,2.4582°E﻿ / 42.6073; 2.4582 476.5 msnm | |
| Joncet | els Masos | localitat | | 42° 37′ 03″ N, 2° 27′ 32″ E﻿ / ﻿42.617397222222°N,2.4588777777778°E﻿ / 42.617397222222; 2.4588777777778 348.2 msnm | |
| Sant Sebastià d'Avellanet | els Masos | capella | | 42° 36′ 54″ N, 2° 26′ 58″ E﻿ / ﻿42.61501389°N,2.44951111°E﻿ / 42.61501389; 2.44951111 360.6 msnm | |
| casa de la vila dels Masos | els Masos | instal·lació Ús: seu del govern local | | 42° 37′ 19″ N, 2° 27′ 40″ E﻿ / ﻿42.6218532104121°N,2.46116635739777°E﻿ / 42.6218532104121; 2.46116635739777 fr:66500 LOS MASOS | Town hall of Los Masos |
| la Lloseta | Clarà i Villerac els Masos | dolmen | | 42° 36′ 11″ N, 2° 27′ 16″ E﻿ / ﻿42.603166666667°N,2.4543611111111°E﻿ / 42.603166666667; 2.4543611111111 497 msnm | |
| refugi del Pinetell | els Masos Vallmanya | instal·lació esportiva refugi de muntanya | 2008 | 42° 31′ 08″ N, 2° 30′ 33″ E﻿ / ﻿42.51891°N,2.50921°E﻿ / 42.51891; 2.50921 fr:BALCON DU CANIGOU 66500 Los Masos fr:ABRI DE PINETEIL 66320 Valmanya | |
# Serrat del Coniller

El Serrat del Coniller és una serra situada al municipi de Coll de Nargó a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 830 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Raipur Rani

Raipur Rani fou un estat tributari protegit de l'Índia, format per 84 pobles i situat al districte de Panchkula a Haryana. Fou fundat el 1420 per Rao Rai Singh, un dels fills de Rana Har Rai, un rajput chauhan vingut d'Ajmer. Els seus darrers governants, que portaven el títol de rao, foren:
* Natha Singh
* Kishen Singh
* Basant Singh
* Baldeo Singh, segle XX
* Prithi Singh (+1993)

## Referències

* ↑ «Genealogia». Arxivat de l'original el 2009-05-31. [Consulta: 16 gener 2010].