OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Roma wa la n'toura

Roma wa la n'toura (àrab: روما ولا نتوما, Rūmā wa-lā ntūmā, lit. ‘Roma enlloc de tu’) és una pel·lícula dramàtica de 2006 dirigida per Tariq Teguia i protagonitzada per Samira Kaddour i Rachid Amrani com dos joves que intenten deixar enrere Algèria i la Guerra Civil algeriana per un futur millor. És el debut com a director de llargmetratges de Teguia, qui anteriorment havia realitzat alguns curtmetratges i un documental el 2002. La pel·lícula va guanyar el premi especial del jurat en el Festival Internacional de Cinema de Friburg de 2007.

## Argument

Després de la guerra civil entre els militars i els islamistes que va deixar uns 200.000 morts als anys noranta, un grup de joves algerians vol marxar d'Algèria a qualsevol preu. La inèrcia mortal del país tal com es representa a la pel·lícula ho diu tot sobre aquest desig. Algèria ha mort, fugim. Fins a Roma si cal. Kamel, de vint anys, i la seva amiga, Zina, de vint-i-tres, busquen a Alger al traficant de persones Bosco per a obtenir passaports falsificats i poder sortir del país cap a Roma.

## Repartiment

* Samira Kaddour com Zina
* Rachid Amrani com Kamel
* Ahmed Benaissa com el policia
* Kader Affak com Malek
* Lali Maloufi com Merzak
* Moustapha Benchaïb com Mahmoud
* Khaddra Boudedhane com a mare de Zina
* Rabbie Azzabi com a jove en roba esportiva
* Fethi Ghares com a jove en roba de treball

## Recepció

El crític de la revista Variety, Robert Koehler, va elogiar «el reeixit debut de Tariq Teguia (…) Encara que els moments finals són previsibles, tant l'arribada com les seqüeles immediates mostren a Teguia com un director prometedor». Koehler també va aprovar les «[actuacions] naturalistes i tranquil·les» de Kaddoui i Amrani. En Slant Magazine, no obstant això, Eric Henderson va considerar que la pel·lícula va «ser concebuda amb arrogància, executada amb pretensions i prolongada amb petulància».

## Referències

* ↑ «Roma wa la n'touma».
* ↑ «Rome Rather Than You».
* ↑ «Tariq Teguia at IFFR».
* ↑ «Friborg: Success of the 21st Friborg International Film Festival».
* ↑ Robert Roehler (2007-03-21). «Rome Rather Than You». Variety.
* ↑ Henderson, Eric. «Review: Rome Rather Than You» (en anglès americà). [Consulta: 21 novembre 2020].

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a Dailymotion
# Estadi Olímpic de Terrassa

L'Estadi Olímpic de Terrassa és una instal·lació esportiva de la ciutat de Terrassa (Vallès Occidental) on juga els seus partits com a local el Terrassa Futbol Club. Fou inaugurat el 21 d'agost de 1960. Les instal·lacions compten amb tres estadis: l'estadi de futbol pròpiament dit, amb capacitat per 7.500 espectadors; i dos estadis annexos.
L'estadi el començaren a bastir el 1960 per iniciativa del batle franquista José Clapés Targarona, atès que l'antic camp del Bisbe Urrutia (també conegut amb el nom del carrer Pi i Margall) resultava massa petit per l'equip, que feia anys que militava a la Segona Divisió. El primer partit que s'hi jugà fou un Terrassa FC - Sevilla FC el 8 d'agost de 1960, que acabà amb victòria sevillista per 2-4, mentre que la inauguració oficial fou el 21 d'agost, en un acte solemne que inclogué un amistós entre el Terrassa i l'Espanyol.
Atès que la ciutat de Terrassa fou la seu del Torneig olímpic d'hoquei herba de 1992, l'estadi fou remodelat i adaptat, temporalment, per la pràctica d'aquest esport, igual que els estadis annexos. Una característica que resultà de la reforma fou que es troba pràcticament enterrat sota el nivell del sòl, per tal de no entrar en competència amb les edificacions veïnes i la vista de la perifèria. Després dels Jocs Olímpics l'estadi tornà a acollir els partits del Terrassa FC, mentre que els dos auxiliars es mantingueren per la pràctica de l'hoquei sobre herba. Això no obstant, l'any 2000 els dos camps auxiliars foren transformats en estadis de futbol 7 i futbol 11.
A l'estadi es troba una placa commemorativa amb el text següent: «Sota la presidència del Molt hble. Sr. Jordi Pujol, president de la Generalitat de Catalunya, l'Àrea Olímpica Municipal de Terrassa ha estat inaugurada el 15 de desembre de 1991 a 223 dies del començament dels Jocs pel president del Comitè organitzador Olímpic Barcelona 1991 Exc. Sr. Pasqual Maragall i l'alcalde de Terrassa Excm. Sr. Manuel Royes i Vila».
L'any 2022 l'estadi va ser remodelat per allotjar el Mundial femení d'hoquei herba. Degut al mal estat de la graderia del gol sud, aquesta va ser tapada amb una lona i no pot allotjar públic.

## Referències

* 1 2 «Estadi Olímpic de Terrassa» Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., fitxa als Arxius d'Arquitectura de Catalunya
* 1 2 3 4 «Estadi Olímpic de Terrassa». Terrassafc.com. [Consulta: 19 setembre 2019].
* 1 2 https://www.diarideterrassa.com/deportes/2022/06/04/terrassa-estrena-el-seu-flamant-estadi-olimpic/
* ↑ «Plaques commemoratives i inaugurals», web de l'Arxiu municipal de Terrassa, [consulta el 25 de gener de 2013]
# Drap de cuina

Un drap de cuina, pedaç de cuina, capçana, capçó, eixugamà o eixugamans, torcamans, manil o mandil és una tovallola, estri tèxtil específic per a eixugar-se les mans o els atuells de cuina, o a defecte de manyopla, per a agafar coses calentes sense cremar-se (en aquest cas és dit agafador i és fet d'un tros de roba gruixuda).
No s'ha de confondre amb el fregall o fregador que és un parrac, antigament d'espart, amb què es frega l'escurada, les rajoles, les parets, etc.

## Referències

* ↑ «drap de cuina - Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 26 desembre 2024].
# Amblar

Amblar és un antic municipi italià, dins de la província de Trento. L'any 2007 tenia 213 habitants. Limitava amb els municipis de Kaltern an der Weinstraße (BZ), Cavareno, Don, Romeno, Sfruz, i Tramin an der Weinstraße (BZ).
L'1 de gener 2016 es va fusionar amb el municipi de Don creant així el nou municipi d'Amblar-Don, del qual actualment és una frazione.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Bruna Pellegrini | Llista cívica |
# Turó de Salibercs

El Turó de Salibercs és una muntanya de 617 metres que es troba al municipi de Sant Hilari Sacalm, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Yangi

Yangi (accadi: 𒅀𒀭𒄀, Ia-an-gi) fou un primerenc monarca del primer període d'Assíria (Azuhinum). Apareix a la Llista de reis d'Assíria com el tercer dels “disset reis que vivien en tendes de campanya” a les Cròniques de Mesopotàmia. Yangi fou precedit per Adamu, i succeït per Suhlamu. Gairebé res se sap, d'altra, sobre el regnat de Yangi.

## Referències

* ↑ Glassner, Jean-Jacques. Mesopotamian Chronicles. Society of Biblical Literature, 2004, p. 137. ISBN 1589830903.
* ↑ Meissner, Bruno. Reallexikon der Assyriologie. 6. Berlín: Walter de Gruyter, 1990, p. 103. ISBN 3110100517.
# Puig Cornelis

El Puig Cornelis és una muntanya de 1.360 metres que es troba al municipi de la Vall d'en Bas, a la comarca catalana de la Garrotxa. S'hi ascendeix des de Joanetes per la Canal Fosca o dels Ganxos Nous o bé des de Sant Privat d'en Bas, des del vessant nord i passant per Santa Magdalena del Mont, santuari situat al petit altiplà que forma aquest cim. Molt a prop del cim hi ha uns repetidors.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Rifà, Eduard. Puigsacalm Bellmunt. Mapa i guia. Granollers: Alpina, 2016. ISBN 978-84-8090-676-0.
# FC Džiugas

El Futbolo klubas Džiugas és un club de futbol lituà de la ciutat de Telšiai.

## Palmarès

* A lyga: 0
** 8 posició: 2021
* Pirma lyga (D2):
** 1. posició: 2019

## Temporadas

| Temporada | Nivell | Liga | Rang |
| 2014 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 2. |
| 2015 | 2. | Pirma lyga | 10. |
| 2016 | 2. | Pirma lyga | 7. |
| 2017 | 2. | Pirma lyga | 5. |
| 2018 | 2. | Pirma lyga | 5. |
| 2019 | 2. | Pirma lyga | 1. |
| 2020 | 2. | Pirma lyga | 4. |
| 2021 | 1. | A lyga | 8. |
| 2022 | 1. | A lyga | 9. |
| 2023 | 1. | A lyga | 9. |
| 2024 | 1. | A lyga | 6. |
| 2025 | 1. | A lyga | . |

## Plantilla 2024

* La relació de jugadors de la plantilla del Džiugas la temporada 2024 és la següent:
| N. | Pos. | Nac. | Jugador |
| 31 | POR | [[Fitxer:Flag of Lithuania.svg|23x15px|border |alt=Lituània|link=Selecció de futbol de Lituània|{{#if:|]] | Marius Paukštė |
| 3 | DEF | [[Fitxer:Flag of Lithuania.svg|23x15px|border |alt=Lituània|link=Selecció de futbol de Lituània|{{#if:|]] | Jurgis Jankauskas |
| 7 | MIG | [[Fitxer:Flag of Lithuania.svg|23x15px|border |alt=Lituània|link=Selecció de futbol de Lituània|{{#if:|]] | Martynas Vasiliauskas |
| N. | Pos. | Nac. | Jugador |
| 33 | MIG | [[Fitxer:Flag of Lithuania.svg|23x15px|border |alt=Lituània|link=Selecció de futbol de Lituània|{{#if:|]] | Lukas Ankudinovas |
| 88 | MIG | [[Fitxer:Flag of Lithuania.svg|23x15px|border |alt=Lituània|link=Selecció de futbol de Lituània|{{#if:|]] | Edvinas Sirutavičius |
| — | DAV | [[Fitxer:Flag placeholder.svg|23x15px| |alt=|link=Selecció de futbol|{{#if:|]] | |
| 24 | DAV | [[Fitxer:Flag of Lithuania.svg|23x15px|border |alt=Lituània|link=Selecció de futbol de Lituània|{{#if:|]] | [] |

## Entrenadors

* Vijūnas Vasiliauskas (2015–2016);
* Anatolij Čumak (2016);
* Vijūnas Vasiliauskas (2017–2018);
* Marius Šluta (2019–2022);
* João Prates (2022–2023)
* Andrius Lipskis 2024–

## Referències

* ↑ http://www.rsssf.com/tablesl/lito2021.html#alyga
* ↑ http://www.rsssf.com/tablesl/lito2022.html#alyga
* ↑ http://www.rsssf.com/tablesl/lito2023.html#alyga
* ↑ A lyga 2024
* ↑ http://www.rsssf.com/tablesl/lito2025.html#alyga
* ↑ http://www.fcdziugas.lt/papildyta-vartininku-grandis/
* ↑ https://www.fcdziugas.lt/pokyciai-treneriu-stabe/

## Enllaços externs

* Web oficial FC Džiugas
* FC Džiugas: Soccerway
* Globalsportsarchive
# Chubut

Chubut, al text de la Constitució provincial: Província del Chubut, és una de les vint-i-tres províncies de l'Argentina en les quals està dividit administrativament el territori de la República Argentina. Alhora, és un dels vint-i-quatre estats autogovernats o jurisdiccions de primer ordre que conformen el país, i un dels vint-i-quatre districtes electorals legislatius nacionals.
Se situa entre els paral·lels 42 i 46, que limita al nord amb la província de Río Negro i al sud amb la província de Santa Cruz, a l'est amb l'oceà Atlàntic i a l'oest amb la regió xilena de Los Lagos, estat del qual està separat per la serralada dels Andes.
El nom de Chubut deriva de la paraula ameríndia teheultxe chupat, que significa 'transparent', mot amb què descrivien el riu Chubut, del qual va agafar nom la província.
La ciutat més gran de la província és Comodoro Rivadavia, amb 125.000 habitants i localitzada al sud, però la capital n'és Rawson, amb 25.000 habitants. Altres ciutats importants són Puerto Madryn, Trelew, Esquel i Sarmiento.
La immigració gal·lesa va ser molt important a la província.

## Referències

* ↑ «Constitución de la Provincia del Chubut». , .
* ↑ «Constitución de la Provincia del Chubut». Arxivat de l'original el 19 de juny de 2018. [Consulta: 2 juny 2018].
* ↑ «Jurisdicció», 25-01-2018. [Consulta: 13 juliol 2021].
* ↑ Estats Provincials - "La República Argentina és un estat Federal constituït per 23 Províncies i una Ciutat Autònoma".
* ↑ Constitució Nacional Argentina vigent - Segona part "Autoritats de la Nació"

## Vegeu també

* Estació de Fotobiologia Playa Unión.
# Ameca

Ameca és una ciutat de l'estat de Jalisco, Mèxic; capital del municipi del mateix nom i seu de la Regió Barrios. El municipi d'Ameca és al centre-oest de l'Estat de Jalisco, entre les coordenades 20°25'00" a 20°42'00" de latitud nord i 103°53'15" als 104°17'30" de longitud oest, a una altitud d'1.235 msnm. D'acord amb les últimes xifres del INEGI, en 2010 el municipi d'Ameca tenia 57,340 habitants i una superfície de 837,81 km². Ameca posseeix un clima temperat-càlid, és un destacat centre agrícola, comercial i ramader. El nom d'Ameca prové del vocable nàhuatl (amecatl), que significa “cordó d'aigua corrent”, referent al tipus de serra que hi ha en el municipi.

## Història

Va ser fundada per l'indígena Jojouhquitecuani "el lleó brau", qui era una persona molt temuda. Al voltant de l'any 1325 va arribar amb diversos seguidors al lloc amb l'objectiu d'establir-se, perquè la terra era fèrtil i bona, a més es podria practicar la caça. Jojouhquitecuani va conquistar altres pobles que estaven subjectes al Caltzoncin "senyor de Pátzcuaro", amb qui va barallar grans guerres en voler fer-ho el seu vassall. No se sap quant temps va governar Jojouhquitecuani, però els seus fills, nets i besnets van romandre a Ameca fins a l'arribada dels espanyols.
El primer dels conqueridors que va arribar a Ameca va ser el soldat espanyol Juan de Añesta (o Inhiestra) el 1522, qui va arribar descalç, solament, i amb la seva espasa a la mà. Els nadius el reberen pacíficament, presumiblement per associar-ho amb antigues llegendes que explicaven els seus avantpassats. Juan de Añesta va arribar a Colima amb Cristóbal de Olid o Gonzálo de Sandoval; va viure a Ameca 4 o 5 anys, després va tornar a Colima (ordinari de Ameca) i va morir.
En 1529, Fra Antonio de Cuéllar juntament amb altres frares espanyols van construir una capella de tova, la casa real, la plaça, la presó, una fonda i unes cases en el que avui és el centre de la ciutat.
En 1541 es va iniciar la catequització dels nadius per Fra Antonio de Cuéllar, qui va morir el 12 d'agost en sortir d'Ameca, quan es va deslligar la gran rebel·lió en contra dels espanyols. Va ser atacat a la serra d'Ameca voltes de la comunitat El Portezuelo i assassinat per ferides de fletxa.
En 1549, el poble d'Ameca va ser elevat a la categoria d'alcaldia, que estava dins del territori de la Nova Espanya.
La divisió política de la regió va tenir molts canvis; Ameca va dependre primer de Colima, després de Mèxic, després de Sayula i finalment de Cocula.
En 1824 estava incorporada al departament de Cocula, del que va passar a ser capital amb títol de vila al setembre de 1830.
El 22 d'abril de 1833, per decret del Congrés de l'Estat de Jalisco, se li va concedir a Ameca el títol de ciutat.
L'any de 1979, Ameca va celebrar 450 anys de la seva fundació i el 28 d'abril, els tres poders de l'estat es van traslladar a aquesta per celebrar una sessió solemne.

## Enllaços externs

* Enciclopedia de los Municipios de México: Ameca
* Monografía de Ameca, Gobierno de Jalisco
* H. Ayuntamiento de Ameca
# Turó de Sant Jordi

El Turó de Sant Jordi és una muntanya de 175 metres que es troba al municipi de Maçanet de la Selva, a la comarca de la Selva.
Al capdamunt es troba el Castell de Torcafelló.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Harsu

Harsu (accadi: 𒄯𒍮, Ḫar.Zum) va ser un antic rei d'Assíria. Apareix a la Llista dels reis d'Assíria com el vuitè rei entre els «disset reis que vivien en tendes» segons les Cròniques Mesopotàmiques.
Va succeir a Imsu i va ser succeït per Didanu. Res se sap del seu regnat.

## Referències

* ↑ Glassner, Jean-Jacques. Mesopotamian Chronicles. Society of Biblical Literature, 2004, p. 137. ISBN 1589830903.
* ↑ Meissner, Bruno. Reallexikon der Assyriologie. 6. Berlín: Walter de Gruyter, 1990, p. 103. ISBN 3110100517.

## Bibliografia

* Traducció de l'article en anglès.
# Fañch Favé

Fañch Favé (Gwineventer, 18 de desembre de 1905 - Lesneven, 17 de març de 1951), també anomenat François Favé, va ser un ciclista francès que fou professional entre 1929 i 1938. Durant la seva carrera professional aconseguí nombroses victòries, moltes d'elles en pista. En carretera la més destacada fou el triomf a la primera edició del GP Ouest France-Plouay, el 1931.

## Palmarès

* 1929
** 11 victòries en pista
** 1r del GP de l'Oest a Rennes
* 1930
** 10 victòries en pista
** Campió de França dels aspirants
* 1931
** 7 victòries en pista
** Campió de Finistére de velocitat
** 1r al GP Ouest France-Plouay
** 1r de la Saint Nazaire-Nantes-Saint Nazaire
** 1r de la Nantes-Angers-Nantes
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Oest
* 1932
** 11 victòries en pista
** 1r al Circuit de l'Aulne
* 1933
** 15 victòries en pista
** 1r al Circuit de l'Aulne
** 1r del Circuit de Finistère i vencedor de 2 etapes
** 1r del Gran Premi Keryado
** 1r del Circuit de Pleurtuit
* 1934
** 12 victòries en pista
** 1r de les 24 h de Fougères
** 1r del Circuit de l'Iroise
** 1r del Gran Premi de Plélan-le-Petit
** 1r del Circuit de Pleyben
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Ouest
* 1935
** 2 victòries en pista
** 1r de la Nantes-Les Sables d'Olonne
** 1r del Gran Premi du Bocage Normand i vencedor de 2 etapes
** 1r del Critèrium dels Asos de l'Oest
* 1936
** 5 victòries en pista
** 1r a Montoir de Bretanya
** Vencedor d'una etapa al Circuit de Vendée
* 1937
** 6 victòries en pista
** Campió de Finistère
** 1r del Circuit de l'Argoat
** 1r del Circuit d'Armòrica
* 1938
** 3 victòries en pista

### Resultats al Tour de França

* 1928. Abandona (9a etapa)
* 1931. Abandona (10a etapa)

## Referències

* ↑ Ouest-France. «« Fañch Favé, la coqueluche de Kerabécam »» (en francès), 08-04-2013. [Consulta: 23 desembre 2024].
* ↑ «FAVÉ François "Fanch"». [Consulta: 23 desembre 2024].
* ↑ «Palmarès de François "Fanch" Favé (Fra)». [Consulta: 23 desembre 2024].
* ↑ «Fañch Favé. Une légende du cyclisme» (en francès), 12-03-2013. [Consulta: 23 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Palmarès de François Favé (francès)
# Puig de les Suques

El Puig de les Suques és una muntanya de 849 metres que es troba al municipi de Sant Aniol de Finestres, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bayanzag

Bayanzag (mongol: Баянзаг, ric en saxaul), també conegut amb el nom en anglès de Flaming Cliffs (Penya-segats en flames), amb el nom alternatiu mongol de mongol: Улаан Эрэг (penya-segats vermells), és una regió del desert de Gobi a la província d'Ömnögovi de Mongòlia, en la qual s'han fet importants troballes fòssils. Va rebre aquest nom pel paleontòleg nord-americà Roy Chapman Andrews, que el va visitar la dècada de 1920. La zona és més famosa per haver produït el primer descobriment d'ous de dinosaures. Altres troballes a la zona inclouen exemplars de Velociraptor i mamífers euteris. Deixa al descobert roques de la Formació Djadochta. És il·legal retirar fòssils de la zona sense els permisos adequats.
El sobrenom fa referència al color vermell o ataronjat dels penya-segats de pedra sorrenca (sobretot a una posta de sol).

## Ossos/fòssils de dinosaures

Els següents són fòssils de dinosaures que s'han trobat als Flaming Cliffs.
Teròpodes :
* Maniraptorans : Archaeornithoides, Velociraptor, Saurornithoides, Oviraptor
Ornitisquis
* Ceratòpsis : Protoceratops
* Anquilosaurids : Pinacosaurus

## Referències

* ↑ Colbert, Edwin Harris (1984) The great dinosaur hunters and their discoveries Courier Dover, New York,page 210, ISBN 978-0-486-24701-4; revised edition of Men and Dinosaurs 1st edition 1968
* ↑ «Dinosaurs of the Flaming Cliffs». dinosaurcollector.150m.com. Arxivat de l'original el 2012-12-26. [Consulta: 16 desembre 2010].
* ↑ Kielan-Jaworowska, Zofia (1969) "Preliminary data on the Upper Cretaceous eutherian mammals from Bayn Dzak, Gobi Dert" Arxivat 2014-01-12 a Wayback Machine. Palaeontologia Polonica No. 19: pp. 171–206
* ↑ Mastsuura, general editor, Michael Bright ; preface by Koichiro. 1001 natural wonders : you must see before you die. 2009. Londres: Cassell Illustrated, 2010, p. 625. ISBN 9781844036745.
* ↑ Jane Blunden . Mongolia: the Bradt travel guide. 2008

## Bibliografia

* Carpenter, Kenneth (1999) Eggs, nests, and baby dinosaurs: a look at dinosaur reproduction. Indiana University Press, Bloomington, Indiana, ISBN 978-0-253-33497-8
* Colbert, Edwin Harris (1984) The great dinosaur hunters and their discoveries. Dover, Nova York, ISBN 978-0-486-24701-4
* Novacek, Michael J. (1997) Dinosaurs of the Flaming Cliffs. Anchor, Nova York, ISBN 978-0-385-47775-8
* Novacek, Michael J.; Norell, Marc; McKenna, Malcolm C. i Clark, James (2004) Fossils of the Flaming Cliffs Dinosaurs and other Monsters (special edition of Scientific American 14(2):). Scientific American, Nova York, OCLC 60524033
# Turó de Sant Pere del Bosc

El Turó de Sant Pere del Bosc és una muntanya de 162 metres que es troba al municipi de Lloret de Mar, a la comarca de la Selva.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Creu de Meritxell

La Creu de Meritxell, també anomenada Creu de Carlemany, és una creu de terme situada damunt d'una roca, al caní ral de Prats a Meritxell, darrere del Santuari de Meritxell, a la parròquia de Canillo (Andorra).
És una creu de pedra, del segle XVI, d'estil gòtic. Figura esculpit per una cara Jesús crucificat, a qui els andorrans demanaven la protecció del terme, i per l’altra, Maria amb el nen, per anunciar als peregrins la proximitat del santuari de la Mare de Déu de Meritxell.

## Referències

* ↑ «Creu de Meritxell o de Carlemany». Endrets, Geografia Literària dels Països Catalans.
* ↑ «Creu de Carlemany». GuiAND ANDORRA.
* ↑ «Creu gòtica de Meritxell (gravat)». Encyclopaedia Philatelica.
# Nònnosos

Nònnosos (en grec antic: Νόννοσος, llatí: Nonnosus), fill d'Abraham, fou un funcionari de l'Imperi Romà d'Orient que l'emperador Justinià I va enviar com ambaixador a Etiòpia, als himiarites i als sarraïns i altres nacions de la zona de la mar Roja.
Al seu retorn va escriure una història de la seva ambaixada, que no s'ha conservat, però un resum fou preservat per Foci. Aquest diu que el seu pare ja havia estat ambaixador romà d'Orient davant els sarraïns i el seu avi (també anomenat Nonnòs) fou enviat també com ambaixador per l'emperador Anastasi I Dicor.

## Referències

* ↑ Nonnosus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1208
# Puig de l'Espigoler

El Puig de l'Espigoler és una muntanya de 568 metres que es troba al municipi de Montagut i Oix, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Carme (mitologia)

Carme és la forma llatinitzada de la paraula grega Κάρμη (Karmê, «la qui compateix»), i és també un personatge de la mitologia grega.

## Llegendes

Segons algunes llegendes Carme era una nimfa que habitava l'illa de Creta i que era venerada pels seus habitants com a protectora de la collita de cereals abans d'introduir el culte de la deessa grega Demèter. Els grecs també la van instaurar dins del seu panteó de déus Olímpics i van escriure que havia tingut amors amb Zeus, relació de la qual va néixer Britomarte, una caçadora virginal també anomenada Diktynna, la qual va donar a llum a Khaino.
En algunes versions Carme era filla de Fènix i de Cassiopea; però en altres era filla d'Eubul, un heroi cretenc. Aquestes contradiccions sobre Carme formen part de la mescla entre la civilització minoica, de la qual va sorgir, i la posterior cultura micènica.

## Referències

* ↑ Pausànias "Descripció de Grècia" 2.30.2
* ↑ Diodor Sícul, "Biblioteca" 5.76.3
* ↑ Hesíode "Catàleg de les dones" fragment 138
* ↑ Antoninus Liberalis, "Metamorphosis", 40. Segons aquest autor Carme aquesta genealogia la situa en la plana costanera que es va convertir en Fenícia i la converteix en la germana d'Europa
* ↑ Jordi Parramón, plana43

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997. ISBN 84-297-4146-1

## Enllaços externs

* Àmplia informació sobre Carme. (anglès)
Viccionari
# Ames (Iowa)

Ames és una ciutat de l'Estat d'Iowa als Estats Units situada a 48km al nord de Des Moines, la capital de l'Estat. La ciutat és coneguda sobretot perquè s'hi troba el campus de la Universitat Estatal de Ciència i Tecnologia d'Iowa (Iowa State University of Science and Technology).

## Enllaços externs

* City of Ames Arxivat 2008-01-18 a Wayback Machine.
* Ames Historical Society Arxivat 2007-11-30 a Wayback Machine.
Viccionari