OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Governació de Xàtiva

La Governació de Xàtiva, també coneguda com a governació dellà Xúquer, va ser una antiga demarcació administrativa del Regne de València, una de les tres en què fou subdividida la governació de València, d'ací que de vegades apareix amb el nom de sotsgovernació; d'origen medieval i que subsistí fins al decret de Nova Planta de 1707. Aquesta governació, però, va tenir períodes on va ser independent de la de València, com va ser la Governació d'Oriola sobretot els primers segles d'existència de l'antic Regne de València.

## Territori

Comprenia la part del País Valencià entre el riu Xúquer i la línia de Biar a Busot, límit meridional del Regne de València des de la conquesta de Jaume I fins a la incorporació de la meitat nord del Regne de Múrcia el 1305 i en conseqüència de la governació d'Oriola. El seu governador era lloctinent del governador de València (és a dir, del portantveus del governador general del regne), que tenia jurisdicció damunt seu excepte en els períodes que la governació va ser independent de la de València.
Arran del tractat de Nova Planta la Governació medieval fou recreada pel govern borbònic el 1707. Aquesta segona Governació anomenada també govern, partit o corregiment de Xàtiva (o de Sant Felip). Comprenia la Costera (excepte la vall de Montesa), la Vall d'Albaida (excepte l'Alforí i Agullent), la Valldigna, un sector de la Safor (Xeraco, Xeresa, Ròtova, Llocnou de Sant Jeroni, Castellonet, Palma, Almiserà, Ador, Alfauir) i un sector de la Ribera Alta (l'Énova, Sant Joan de l'Énova, la Pobla Llarga, Senyera, Castelló, Rafelguaraf, Manuel).
Amb la divisió provincial del 1833 la governació fou suprimida definitivament.

## Governadors de Xàtiva

* Conrad Llança (1280-1281)
* Ximen Zapata (1282)
* Bernat de Bellvís (1283-1285)
* Ramón de Santleir (1286-1988)
* Jaume Castellà (1289-1305)
* Gombau d'Entença (1306-1321)
* Ponç d'Almenar (1322-1373)
* Pau d'Esterme (1374-1398)
* Francesc Ponç de Fenollet (1399-1412)
* Joan Roglà (1413- ?)
* Lluís Carròs de Vilaragut (1522-?)
* Lluís Ferrer
* Ventura Ferrer (1686-1698)
* Francesc de Milà i Aragó
* Joan Jacint Tàrrega i Salvador (? -1707)

## Referències

* 1 2 «Governació de Xàtiva». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Ventura, Agustí. El tractat d'Almisrà i la Governació dellà Xúquer fins al riu Xixona. Diputació de València, 2012, p. 122-123. ISBN 978-2-84-7795-642-6.
* 1 2 «Governació de Xàtiva». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Ventura Conejero, Agustí «Alguns topònims històrics de la governació, terme general i particular de la ciutat de Xàtiva». Butlletí interior. Societat d'Onomàstica, 70/71, 1997, pàg. 1208. Arxivat de l'original el 2016-03-03 [Consulta: 21 desembre 2014].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-12-21. [Consulta: 21 desembre 2014].

## Vegeu també

* Província de Xàtiva
* Comarques Centrals del País Valencià
* Emirat de Xàtiva
# Nayagarh

Nayagarh fou un estat tributari protegit a Orissa amb una superfície de 1523 km². Limitava al nord amb Khandpara i el districte de Puri; a l'est amb Ranpur; al sud amb el districte de Puri i a l'oest amb Daspalla i el districte de Ganjam. La part sud era muntanyosa i selvàtica estant habitada principalment per khonds; el 1894 aquestos es van revoltar contra el sobirà i van matar molta gent però foren dominats amb ajut de la policia militar britànica. Els ingressos s'estimaven en 120.000 rúpies vers 1900 i pagava un tribut de 5.525 rúpies al govern britànic. La població era de 117.862 habitants el 1891, 140.779 el 1901 i 142.406 el 1931. El 1901 hi havia 775 pobles sent el principal Nayagarh (20° 08′ N, 85° 06′ E﻿ / ﻿20.133°N,85.100°E﻿ / 20.133; 85.100, amb la residència del raja, que tenia 3.340 habitants el 1901. La població era hinduista (134.000) i animista (6.000); les castes principals eren: chases, pans, gaurs i bramans.
L'estat hauria estat fundat vers 1400 per un príncep de la casa de Rewa de nom Surjya Mani, al que van seguir 22 generacions fins Chandrasekhar Singh Mandhata que regnava a l'inici del segle XVIII. Khandpara fou originalment part de Nayagarh però es va erigir en estat separat vers 1600.

## Llista de rages

* Chandra Sekhar Singh Mandhata
* Purushottam Singh Mandhata
* Mrutyunjoy Singh Mandhata ? - 1784
* Binayak Singh Mandhata 1784 - 1825
* Braja Babdhu Singh Mandhata 1825 - 1851
* Ladhu Kishor Singh Mandhata 1851 - 1889
* Balbhadra Singh 1889 - 1890
* Raghunath Singh Mandhata 1890 - 1897
* Narayan Singh Mandhata 1897 - 1918 (fill)
* Krishnachandra Singh Mandhata 1918 - 1948 (fill, +1983)

## Bandera

La bandera era rectangular partida horitzontalment groc sobre blau; al centre el cap d'un tigre brodat en colors naturals.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Worldstatesmen
# Alan Rollinson

Alan Rollinson (Walsall, 15 de maig de 1943 - Kidderminster, 2 de juny de 2019) va ser un pilot de curses automobilístiques britànic que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.

## A la F1

Alan Rollinson va debutar a la cinquena cursa de la temporada 1965 (la setzena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant al circuit de Silverstone el GP de Gran Bretanya el 10 de juliol del 1965.
Va participar en una única prova puntuable pel campionat de la F1, no aconseguint qualificar-se per disputar la cursa i no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Posició | Punts |
| 1965 | Gerard Racing | Cooper | Ford | SUD | MON | BEL | FRA | bgcolor="#FFCFCF"| GBR NVQ | HOL | ALE | ITA | USA | MEX ! - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Borda d'Arrullat

La Borda d'Arrullat és una borda del terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, pertanyent a l'antiga caseria de Bordes de Segan, al nord-est del terme. És una de les Bordes de Segan, la més oriental i enlairada de totes. És al capdamunt de la vall de la llau de Segan, arrecerada al nord per la Serra de la Travessa i al sud pel Serrat de les Boixegueres. Una mica a ponent seu hi ha la Borda de Cardet.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de l'Agulló

El Serrat de l'Agulló és una serra situada al municipi de Meranges, a la comarca de la Baixa Cerdanya, amb una elevació màxima de 2.809 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Petrolacosaure

El petrolacosaure (Petrolacosaurus kansensis) fou un petit rèptil diàpsid de quaranta centímetres de llargada, un dels més primitius coneguts. Visqué al Carbonífer superior, fa 300 milions d'anys. La dieta d'aquest rèptil prehistòric podria haver estat composta principalment de petits insectes. El petrolacosaure tenia unes característiques dents secundàries caniniformes, un tret observat principalment en els teràpsids i més endavant en els mamífers. Els seus fòssils foren trobats a Kansas. Juntament amb Spinoaequalis schultzei, és un dels únics diàpsids del Carbonífer que es coneixen. El nom genèric Petrolacosaurus significa ‘llangardaix del llac de la roca’ i es refereix als esquists de Rock Lake (‘Llac de la Roca’), on se'n descobrí l'holotip, mentre que el nom específic kansensis significa ‘de Kansas’.

## Referències

* ↑ Benton, 2014, p. 130.
* ↑ Lane, 1945, p. 381.

## Bibliografia

* Benton, M. J. Vertebrate Palaeontology (en anglès). 4a edició. Wiley-Blackwell, 2014. ISBN 9781118407554.
* Lane, H. H. «New Mid-Pennsylvanian Reptiles from Kansas» (en anglès). Transactions of the Kansas Academy of Science, 47, 3, 1945, pàg. 381-390. DOI: 10.2307/3625454.
# Javon Walton

Javon Walton és un actor estatunidenc conegut per la seva interpretació d'Ashtray a la sèrie d'HBO Euphoria. Després del seu treball a Euphoria, va començar a actuar a la sèrie de televisió Utopia.
El juny de 2019, Javon Walton va aparèixer a la sèrie de televisió d'HBO Euphoria com Ashtray, abans d'aconseguir un paper principal a la sèrie de streaming d'Amazon Prime Video Utopia com a Grant Bishop. El 2021, va aparèixer a la pel·lícula de terror de comèdia animada The Addams Family 2 com Pugsley Addams. El 2022, va aparèixer la sèrie de televisió de superherois de Netflix The Umbrella Academy i a la pel·lícula thriller de superherois Samaritan com a Sam Cleary.
El 2024 va aparèixer a la sèrie Under the Bridge.

## Referències

* ↑ Marine, Brooke. «Javon Walton, Euphoria's Child Drug Dealer, Is Actually a Champion Boxer», 30-06-2019.
* ↑ ; Petski, Denise«'Utopia': Javon 'Wanna' Walton To Star In Amazon Series», 29-03-2019. Arxivat de l'original el 10 octubre 2020.
* ↑ D'Alessandro, Anthony. «'The Addams Family 2': Bill Hader & Javon "Wanna" Walton Join Voice Cast», 08-10-2020. Arxivat de l'original el 8 octubre 2020.
* ↑ N'Duka, Amanda. «Sylvester Stallone Thriller 'Samaritan' Adds Jared Odrick & Michael Aaron Milligan; Christian DelGrosso Joins 'Wally's Wonderland' – Film Briefs», 21-02-2020.
* ↑ Andreeva, Nellie. «Archie Panjabi Joins 'Under the Bridge'; Vritika Gupta, Javon Walton & Aiyana Goodfellow Also Cast In Hulu Series». Deadline Hollywood, 08-12-2022. [Consulta: 23 juny 2023].
# Umri (zamindari)

Umri fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al tahsil de Sakoli al districte de Bhandara a les Províncies Centrals. El centre estava a una 8 km a l'oest del llac Nawegaon; el formaven 7 pobles amb una superfície de 44 km². La població el 1881 era de 1.147 habitants. El territori fou concedir al primer thakur en jagir a canvi de serveis; el sobirà és de la casta halba.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Ragnars saga loðbrókar

Ragnars saga elðbrókar (Saga de Ragnar Calces Peludes) és una de les sagues dels temps antics (fornaldarsögur), el contingut de les quals tracta sobre la vida del llegendari viking Ragnar Lodbrok, fill del rei Sigurd Ring. Escrita cap al 1400, n'han sobreviscut 44 manuscrits i algunes edicions repartides en col·leccions i biblioteques, com ara la Biblioteca Reial de Dinamarca, la Nacional de Suècia, la Houghton d'Harvard i la Britànica.
Ragnars saga hoðbrókar i Hrólfs saga kraka són sagues de fets històrics amb un important factor de relats d'aventures i sagues heroiques (totes dues acaben amb la mort del protagonista), però es diferencien d'altres sagues com la Mágus saga jarls que, seguint el mateix patró, són històricament irrellevant.

## Bibliografia

* Anònim (1998) Saga de Ragnar Calces Peludes, (trad.) Santiago Ibañez, Tilde Ediciones, València.

## Enllaços externs

* Ragnars saga hoðbrókar en sperpa.is
# Nilgiri

Nilgiri fou un estat tributari protegit a Orissa, amb una superfície de 720 km², limitat al nord i oest per l'estat de Mayurbhanj, i a l'est i sud pel districte de Balasore. Els ingressos estimats eren de 137.000 rúpies i pagava un tribut de 3.900 rúpies al govern britànic. La població era de 56.198 habitants el 1891, 66.460 habitants el 1901 i 68.594 el 1931, repartits en 466 pobles el principal dels quals Nilgin, residència del raja. La majoria de la població (59.000) eren hindus, i els animistes eren poc més de 7000 el 1901. Les castes principals eren khandaits, bhumijs, bramans, gaurs i hos.
Segons la tradició l'estat fou fundat per un aventurer procedent de Chhota Nagpur, al segle XII (vers 1125) i va adquirir certa importància durant el període mogol quan el seu cap, Raja Narayan Singh Bhujang Mandhata Birat Basant Harichandan (1521-1564), fou recompensat per haver ajudat al general d'Akbar, Man Singh, en la lluita contra els afganesos. Entre vers 1125 i 1797 hi va haver 23 sobirans dels que set van regnar entre 1611 i 1797. El títol de raja li fou reconegut el 1874.

## Llista de rages

* Ramchandra Mardraj Harichandan 1797 - 1832
* Govindchandra Mardraj Harichandan 1832 (+22 de novembre de 1832)
** Rani Chira Devi 1832 - 1843 (regent)
* Krishnachandra Mardraj Harichandan 1832 - 1893
* Shyamchandra Mardraj Harichandan 1893 - 1913 (adoptat el 1882, fill de maharajà Krishna Chandra Bhanj de Mayurbhanj) (+ 6 de juliol de 1913)
* Kishorchandra Mardraj Harichandan 1913 - 1948 (+ 29 de març de 1960)

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Genealogia
* Worldstatesmen
# Alan Ross Anderson

Alan Ross Anderson (1925 - 1973) va ser un lògic nord-americà i professor de filosofia a la Universitat Yale i la Universitat de Pittsburgh .
Un col·laborador freqüent de Nuel Belnap, Anderson va tenir un paper decisiu en el desenvolupament de la lògica rellevància i la lògica deòntica.
Anderson va morir de càncer en 1973.
Lògica Rellevància
Anderson creu que la conclusió d'una inferència vàlida ha de tenir alguna cosa a veure amb els locals. Formalment, es va apoderar d'aquesta "condició rellevància" amb el principi que A implica B només si A i B comparteixen almenys un constant no lògic .
Tan simple com sembla aquesta idea, la seva implementació en un sistema formal requereix un canvi radical de la semàntica de la lògica clàssica. Anderson i Belnap (amb contribucions de J. Michael Dunn, Kit Fine, Alasdair Urquhart, Robert K. Meyer, Anil Gupta (lògic), i altres) van explorar les conseqüències formals de la condició de rellevància amb gran detall en els seus llibres d'Implicació influents (vegeu referències més avall), que són les obres més citades en el camp de la lògica rellevància.
Anderson i Belnap no van trigar a observar que el concepte de rellevància ha estat central en la lògica des d'Aristòtil, però s'havien descuidat indegudament des Gottlob Frege i George Boole van establir les bases del que vindria a ser conegut, amb certa ironia, com la lògica "clàssica". Per veure un exemple del fracàs de la lògica clàssica per satisfer la condició de rellevància, veure l'article sobre el principi de l'explosió.
Lògica deòntica
Anderson va defensar l'opinió que les sentències de la forma " Hauria de ser (el cas) que A " s'ha d'interpretar lògicament com :
A implica V , On V significa alguna cosa així com una norma ha estat violada. Va desenvolupar sistemes de lògica deòntica rellevància que contenen una constant V especial (notació varia) per a aquest propòsit. Aquests sistemes a vegades s'han caracteritzat com a "reduccions" de lògica deòntica a la lògica modal alética. Això és enganyós en el millor, però, ja que les lògiques modals aléticos generalment no contenen res per l'estil especial V constant d'Anderson.
Filosofia de la lògica
Anderson era conegut per ser un platònic (o realista, o monista) sobre la lògica; ell creia en " l'Únic i Veritable Logic " i que creia que era una lògica rellevància .
Recursos
Anderson, AR 1967. Alguns problemes desagradables en la lògica formal de l'ètica. Nous I (4) : 345-60 . Anderson, AR i Belnap, ND 1975 Vinculació :. La lògica de la rellevància i la necessitat. Vol. . 1 Princeton : Princeton University Press . Anderson, AR, Belnap, ND, i Dunn, JM 1992 Vinculació :. La lògica de la rellevància i la necessitat. Vol. . 2 Princeton : Princeton University Press. ISBN 0-691-07339-2 Mars, E. Sr 1992. Lògica deòntica Andersonian. Theoria 58 : 3-20
# Borda de Jaume de Sana

La Borda de Jaume de Sana, o de Jaume de la Sana, és una borda del terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, pertanyent a l'antiga caseria de bordes de Segan, al nord-est del municipi.
És una de les Bordes de Segan, la situada més al nord, a prop i al sud-oest de l'ermita de Sant Cristòfol de Montpedrós. És al nord de la Borda de Guerra, al nord-oest de la Borda de Cardet, i a llevant, a tocar, de la Borda de Carrutxo. Més al nord hi havia, encara, la Borda del Xinco.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de les Pereres

El Serrat de les Pereres és una serra situada entre els municipis de Fontanals de Cerdanya i de Puigcerdà, a la comarca de la Baixa Cerdanya, amb una elevació màxima de 112 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc del Cornet

El Roc del Cornet és una muntanya de 1.296 metres que es troba al municipi de les Valls de Valira, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Utal

Utal (o Bijapur) fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Sambalpur a les Províncies Centrals. Tenia una població el 1881 de 14.722 habitants en 54 pobles amb una superfície total aproximada de 207 km².
La capital era Bijapur amb 1.388 habitants el 1881.
Fou un principat gond però el 1820 fou concedit per raja Maharaj Sahi de Sambalpur, amb consentiment britànic, a Gopi Kulta, els descendents del qual el van governar fins a 1953. Aquestos zamindaris eren de casta kulta. Els seus ingressos eren de 165 lliures i en pagaven 35 com a tribut o renda.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Manuel Guedes

Manuel Fernando d'Azevedo Guedes, conegut com a Guedes (nascut el 2 de maig de 1953) és un antic jugador de futbol portuguès.
Va jugar 14 temporades i 343 partits a la Primeira Liga amb el Varzim SC, Braga, Porto, SC Beira-Mar i Leixões SC.

## Carrera de club

Va debutar a la Primera Lliga amb el Porto l'11 de setembre de 1972 com a titular en una derrota per 0-1 davant l'Sporting.

## Referències

* ↑ «Game Report by ZeroZero». ZeroZero, 11-09-1972.
# Albagiara

Albagiara (en sard, Ollasta Useddus) és un municipi italià, dins de la província d'Oristany. L'any 2007 tenia 289 habitants. Es troba a la regió de Marmilla. Limita amb els municipis d'Ales, Assolo, Genoni (NU), Gonnosnò, Mogorella, Usellus i Villa Sant'Antonio.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Maurizio Malloci | Llista cívica |
# Borda del Pubill (els Masos de Baiarri)

La Borda del Pubill és una borda del terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme de Claverol, pertanyent a l'antic enclavament dels Masos de Baiarri, al nord del municipi.
Està situada a llevant dels Masos de Baiarri, al final nord-oriental del pla on es trobaven els masos que componien aquesta caseria. Al seu sud-est hi havia Borda de Bartolomeu, al sud, la Borda de Pes, i al nord, la de Patis.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc del Pui (Ribera d'Urgellet)

El Roc del Pui és una muntanya de 939 metres que es troba al municipi de la Ribera d'Urgellet, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Jaume Padrós i Montoriol

Jaume Padrós i Montoriol (Igualada, 26 d'agost de 1926 - Manresa, 15 d'abril de 2007) fou un compositor i pianista català.
Especialment lligat al cercle de Manuel de Falla, va residir a Alemanya. La seva estètica com a compositor oscil·lava entre Wagner i Webern.

## Discografia

Joan Maragall: poemes dits per Pau Garsaball; petits preludis musicals de Jaume Padrós (Edigsa, 1962)

## Referències

* ↑ Pérez Gutiérrez, Mariano. Diccionario de la Música y Los Músicos, Volum 3. Ediciones AKAL, 1985. ISBN 9788470901386.
# Wadi Suf

Wadi Suf és un grup d'oasis d'Algèria al sud-est del país. La zona té una superfície de 80.000 km² a la frontera amb el Djerid de Tunísia, prop de Ghadames. La major part de les dunes de l'oasi són part del Gran Erg Oriental. Hi ha 9 pobles habitats fundats abans del segle XVII: Kmar (francès Guémar), Taghzut, Kuynin, Tiksabt, Zkim (francès Zgoum), Bahima, Dabila, Sidi Awd i al-Wad (en posició central); també hi ha una dotzena de pobles nous de fundació recent (segle xx). El 1883 tenia uns 17.629 habitants o el 1966 eren uns 120.000 (un terç nòmades). Als darrers anys hi va haver una certa emigració a Tunísia (uns quants milers de persones).
Poblada per amazics que s'hi haurien establert entre el segle viii i el XIV (la darrera remesa). Sempre fou un lloc de pas entre Nafta (Tunísia) i Algèria (Tuggurt, Tamasin, Biskra). El segle xix la lluita entre els Ben Gana i els Bu Ukkaz de Tamasin i Tuggurt va afectar en certa manera al Suf, però amb la submissió a França el 1854 van seguir anys de tranquil·litat; la derrota francesa del 1871 va provocar la rebel·lió del Constantinès i un agitador religiós de nom Bu Shusha va atacar Kmar al Wadi Suf; pacificada la zona, França va establir el domini directe al Wadi Suf i els antics "khalifes" foren nomenats caids però amb menys autonomia que els xeics que abans governaven el territori.
Els francesos li van donar el nom d'"Annexe d'El Oued" el 1885 (El Oued fou el nom francès del lloc principal, al-Wad). L'economia està basada en les palmeres i els dàtils. Els habitants s'esmenten com swafa o sawafa i són maliquites. Hi hauria hagut períodes de domini kharigita i fatimita però no en quede rastre; al segle xvi la tarika dels Shabiyya hi va exercir un complet domini, però també va desaparèixer. La rahmaniyya, la tidjaniyya i la kadiriyya són les confraries modernes (segles XIX i XX), els primers des de 1815, i els segons uns anys més tard; els tercers no van arribar fins al 1887 i 1892; aliats als rahmaniyya, es van enfrontar als tidjaniyya durant anys (1895-1924); els kadiriyya-rahmaniyya es van aliar als francesos però després es van revoltar i el seu cap fou exiliat a Tunísia el 1918; mort el cap tidjaniyya i després el kadiriyya-tahmaniyya (els dos el 1923), els successors van acordar la pau (1924) però després va penetrar el salafisme que va dividir altre cop la zona entre reformistes salafistes i la resta (conservadors). Les tres confraries tenien cadascuna uns 15.000 afiliats vers 1945. Modernament la base tribal i religiosa ha perdut influència.

## Vegeu també

* El Oued
* Província d'El Oued

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, IX, 796 i 797
# Club Natación Ondarreta Alcorcón

El Club Natación Ondarreta Alcorcón (Club Natación Alcorcón Arena, des de 2005) va ser un club de natació i waterpolo amb seu a Alcorcón (Madrid). Fundat el 1982, va desaparèixer el 2011.
Va tenir una reeixida secció de waterpolo femení. El 2006 es va convertir en el primer i únic equip no català a guanyar la lliga espanyola de waterpolo femení.

## Palmarès

* Campió de la Copa de Madrid de waterpolo masculí (2009)
* Campió de la Copa de Madrid de waterpolo femení (2009)
* 2 vegades campió de la copa de la Reina de waterpolo femení (2006 i 2007)
* 1 cop campió de la lliga espanyola de waterpolo femení (2006)

## Referències

* ↑ «"O unes fuerzas o no juegas": el laberinto del waterpolo femenino español». Vice, 29-07-2015. [Consulta: 2 gener 2019].