OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cantó de Fruges

El cantó de Fruges és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte de Montreuil. Té 25 municipis i el cap és Fruges.

## Municipis

* Ambricourt
* Avondance
* Canlers
* Coupelle-Neuve
* Coupelle-Vieille
* Crépy
* Créquy
* Embry
* Fressin
* Fruges
* Hézecques
* Lebiez
* Lugy
* Matringhem
* Mencas
* Planques
* Radinghem
* Rimboval
* Royon
* Ruisseauville
* Sains-lès-Fressin
* Senlis
* Torcy
* Verchin
* Vincly

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1958 | M. Bailleux | SFIO |
| 1958-1981 | Baudouin de Hauteclocque | CNI, després UDF |
| 1982-1988 | Gilbert Courtin | RPR |
| 1988-2001 | Eugène Rolland | PS |
| 2001- | Jean-Marie Lubret | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 7.517 | 7.883 | 7.657 | 7.399 | 7.317 | 7.050 | 7.584 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Juan Trujillo Domínguez

Juan Trujillo Domínguez, nascut el 29 de juny de 1913 a Las Palmas i mort el 23 d'abril de 1979 a la mateixa ciutat, és un futbolista espanyol que jugava de mig als anys 1930 i 1940.

## Biografia

Juan Trujillo comença a jugar amb el Marino i el Gran Canaria. El 1933 és fitxat pel FC Barcelona. Amb el Barça, juga 8 partits de Lliga i 2 de Copa espanyola. També juga 37 partits no oficials.
El 1935 és fitxat pel Girona FC a on juga fins al 1941. El 1941, juga amb el Reial Betis. El 1942, juga amb el Reial Múrcia. El 1943, juga amb el CE Castelló. El 1944, juga amb el CE Constància. Juga una última temporada amb l'Unión Marina (1945/46).
Va jugar un partit amb la selecció catalana.

## Palmarès

Amb el FC Barcelona :
* Campionat de Catalunya : 1935.

## Referències

* ↑ «Juan Trujillo "Hiche": El cañonero de Arenales». historiadelfutbolcanario.com. [Consulta: 7 maig 2016].
* ↑ Toni Closa, Gran diccionari de jugadors del Barça, Editorial Base, 2015.
* 1 2 «Juan Trujillo Domínguez». Gran Enciclopèdia Catalana, 31-10-2014. [Consulta: 7 maig 2016].
* ↑ «En Sarriá». Mundo Deportivo, 02-01-1935 [Consulta: 26 novembre 2013].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Caixa i metxa

L′encaix de caixa i metxa, popularment anomenat amb el castellanisme matxembrat, és una tècnica que s'ha utilitzat des de fa mil·lennis a tot el món per a acoblar peces de fusta entre si, en general quan cal fer un angle de 90°. Hi ha moltes maneres de fer-ho, però la idea essencial és que l'extrem d'una de les peces de fusta encaixi amb un forat realitzat a l'altra peça.
L'extrem de la primera peça s'anomena metxa, i sovint es talla d'una mida una mica més petita que la cavitat on s'ha d'introduir, mentre que el forat s'anomena “caixa”. L'acoblament es pot encolar, clavar o collar per a mantenir les peces al seu lloc amb fermesa. Aquests acoblaments s'utilitzen també amb altres materials com ara la pedra. L'encaix de caixa i metxa s'emprava per als taulons dels antics vaixells grecs amb doble caixa i metxa postissa. Aquest conjunt es fixava amb una clavilla de fusta.

## Antiga Grècia

L'acoblament de caixa i metxa s'emprava per unir els taulons dels antics vaixells grecs amb doble caixa i metxa postissa. Aquest conjunt es fixava amb una clavilla de fusta per cada banda.
* El sistema de construcció dels grans vaixells de l'antiguitat (l'encadellat amb fiador de les planxes del folre) fou d'origen fenici. Els romans l'anomenaven "encadellat fenici" ("coagmenta punicana", en llatí plural).

## Vegeu també

* Acoblament amb galeta
* Cua d'oreneta
* Acoblament amb cap ocult oblic
* Traucadora

## Referències

* ↑ John Kelsey. Woodworker's Guide to Joinery: Straight Talk for Today's Woodworker. Fox Chapel Publishing, 2010, p. 40–. ISBN 9781565234628 [Consulta: 6 març 2011].
* ↑ Sean McGrail. Early Ships and Seafaring: Water Transport within Europe. Pen and Sword, 30 novembre 2014, p. 69–. ISBN 978-1-4738-4777-4.

## Enllaços externs

* Diverses opcions de muntatge de caixa i metxa (anglès)
* Diverses opcions de muntatge en caixa (anglès)
* Diverses opcions de muntatge de marcs (anglès)
# Turó de Can Rabassa

El Turó de Can Rabassa és una muntanya de 223 metres que es troba entre els municipis de Vallromanes i de Vilanova del Vallès, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Adí ibn Hàtim

Adí ibn Hàtim (àrab: عدي بن حاتم, ʿAdī ibn Ḥātim) (572-687/688) fou un company del profeta Muhàmmad.
Era cristià i fill del poeta Hàtim at-Taí. Per conservar la direcció de la seva tribu es va fer musulmà el 630. El 632, en morir Muhàmmad, no va voler fer apostasia com altres caps de tribus. Va participar en la guerra de conquesta d'Iraq i va rebre Al-Rawha, prop de l'actual Bagdad. El 656 va lluitar al costat d'Alí ibn Abi-Tàlib en la batalla del Camell, on va perdre un ull; en la batalla de Siffin van morir els seus tres fills. Després va romandre a Kufa, i va continuar sent alida, tot protegint els perseguits pel governador Ziyad ibn Abi-Sufyan.
Va morir el 687 o 688.
# Castell dels Moros (Guardiola de Berguedà)

El Castell dels Moros és una muntanya de 1.033 metres que es troba al municipi de Guardiola de Berguedà, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Baccarat

El cantó de Baccarat és un cantó francès del departament de Meurthe i Mosel·la, situat al districte de Lunéville. Té 20 municipis i el cap és Baccarat.

## Municipis

* Azerailles
* Baccarat
* Bertrichamps
* Brouville
* Deneuvre
* Flin
* Fontenoy-la-Joûte
* Gélacourt
* Glonville
* Hablainville
* Lachapelle
* Merviller
* Mignéville
* Montigny
* Pettonville
* Reherrey
* Thiaville-sur-Meurthe
* Vacqueville
* Vaxainville
* Veney

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1970 | M. Perrin | radical |
| 1970-1982 | M. Cuny | radical, després MRG |
| 1982-1994 | Jean-Louis Salaignac | UDF |
| 1994-2001 | Jean-Marie Fève | UDF |
| 2001-2008 | Michel Jacquel | DL |
| 2008- | Rose-Marie Falque | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 10.976 | 11.415 | 11.021 | 10.842 | 10.648 | 10.592 | 10.636 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Le Parcq

El cantó de Le Parcq és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte de Montreuil. Té 24 municipis i el cap és Le Parcq.

## Municipis

* Auchy-lès-Hesdin
* Azincourt
* Béalencourt
* Blangy-sur-Ternoise
* Blingel
* Éclimeux
* Fillièvres
* Fresnoy
* Galametz
* Grigny
* Incourt
* Maisoncelle
* Neulette
* Noyelles-lès-Humières
* Le Parcq
* Le Quesnoy-en-Artois
* Rollancourt
* Saint-Georges
* Tramecourt
* Vacqueriette-Erquières
* Vieil-Hesdin
* Wail
* Wamin
* Willeman

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1967 | Alfred Coutet | radical |
| 1967-2004 | Joseph Morgant | Divers droite, després UDF |
| 2004- | Jean-Claude Darque | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 7.623 | 8.003 | 7.820 | 7.784 | 7.487 | 7.501 | 7.655 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Turó d'en Lloberes

El Turó d'en Lloberes és una muntanya de 382 metres que es troba entre els municipis de Vilassar de Dalt, a la comarca del Maresme i de Vilanova del Vallès, a la comarca del Vallès Oriental.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Dolmen de Can Planes

El Dolmen de Can Planes es troba al Parc de la Serralada Litoral, concretament a la Roca del Vallès.

## Descripció

És un cista rectangular del calcolític, d'1 x 1,20 x 0,70 metres. Conserva quatre lloses verticals i la de coberta. Tres de les verticals estan perfectament plantades i la quarta està tombada, a tocar del dolmen i a la banda N. La llosa de coberta és atípicament gran i pesant, difícil de desplaçar si es volia reutilitzar. Això fa pensar que podria tractar-se d'una cambra pirinenca, en les quals l'accés es fa per una petita porta elevada o una finestra. No hi ha restes del túmul, però s'hi aprecia una dispersió de pedres al voltant que en podrien haver format part.
Les primeres referències sobre un dolmen a prop de la Roca del Vallès són del 1913, a l'Anuari de l'Institut d'Estudis Catalans. El 1919, Pere Bosch Gimpera cita a la seua Prehistòria catalana un dolmen en aquesta zona: el Dolmen de Can Solà. El 1944, Josep Estrada concloïa que tot plegat es tractava del mateix dolmen que avui dia coneixem com a Dolmen de Can Planes. Hi treballà els anys següents, amb resultats minsos quant a troballes: escassament dos fragments de ceràmica feta a mà. Al bosc, entre el dolmen i la masia de Can Planes, s'han trobat fragments de ceràmica grollera de tradició iberoromana.

## Referències

* 1 2 3 Triquell i Salomé, Adrià, 2012. Parc de la Serralada Litoral (Història i Itineraris). Editorial Piolet, Barcelona. ISBN 9788415075615. Pàg. 28.

## Enllaços externs

* Dolmen de can Planes - Fires, festes, oci i llocs per visitar (català)
* Dolmen de Can Planes - Parc La Roca Prehistòrica Arxivat 2016-07-28 a Wayback Machine. (català)
* Wikiloc (català)
# El Castellot (Cercs)

El Castellot és una muntanya de 890 metres que es troba al municipi de Cercs, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Domèvre-en-Haye

El cantó de Domèvre-en-Haye és un cantó francès del departament de Meurthe i Mosel·la, situat al districte de Toul. Té 27 municipis i el cap és Domèvre-en-Haye.

## Municipis

* Andilly
* Ansauville
* Avrainville
* Beaumont
* Bernécourt
* Domèvre-en-Haye
* Francheville
* Gézoncourt
* Griscourt
* Grosrouvres
* Hamonville
* Jaillon
* Liverdun
* Mamey
* Mandres-aux-Quatre-Tours
* Manoncourt-en-Woëvre
* Manonville
* Martincourt
* Minorville
* Noviant-aux-Prés
* Rogéville
* Rosières-en-Haye
* Royaumeix
* Tremblecourt
* Velaine-en-Haye
* Villers-en-Haye
* Villey-Saint-Étienne

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1982 | Maurice Grégoire | Divers droite |
| 1982-1994 | Armand Rémy | UDF |
| 1994- | Jean Loctin | UDF, després divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 7.929 | 8.825 | 10.028 | 11.887 | 12.838 | 13.233 | 13.498 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Cantó de Liévin-Sud

El cantó de Liévin-Sud és un cantó francès del departament del Pas de Calais, situat al districte de Lens. Té 2 municipis i part del de Liévin.

## Municipis

* Angres
* Éleu-dit-Leauwette
* Liévin (part)

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1982-2004 | Danielle Darras | PS |
| 2004- | Laurent Duporge | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| - | - | - | - | - | 25.576 | 24.528 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# El Puig (Esparreguera)

El Puig és una muntanya de 274 metres que es troba al municipi d'Esparreguera, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aegon Classic 2010

El torneig de Birmingham 2010, oficialment conegut com a AEGON Classic 2010, és un esdeveniment de tennis femení sobre gespa que pertany als International tournaments de la WTA. La 29a edició del torneig es va celebrar entre el 7 i el 13 de juny de 2010 al Edgbaston Priory Club a Birmingham, Anglaterra.

## Quadre individual femení

| 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1/WC | N. Li | 4 | 6 | 7 |
| 13 | A. Kerber | 6 | 3 | 5 | 1/WC | N. Li | 6 | 6 | |
| Q | K. Kanepi | 6 | 6 | | Q | K. Kanepi | 4 | 2 | |
| | M. Larcher de Brito | 2 | 2 | | | | | | | 1/WC | N. Li | 6 | 3 | 6 |
| 4 | A. Rezaï | 7 | 6 | | | | | | | 4 | A. Rezaï | 1 | 6 | 3 |
| Q | M. Lučić | 5 | 3 | | 4 | A. Rezaï | 7 | 7 | | | | | | |
| PR | M. Erakovic | 6⁵ | 3 | | 5 | S. Errani | 6² | 5 | | | | | | |
| 5 | S. Errani | 7 | 6 | | | | | | | | | | | | 1/WC | N. Li | 7 | 6 |
| | A. Txakvetadze | 6 | 5 | 1 | | | | | | | | | | | 2 | M. Xaràpova | 5 | 1 |
| Q | A. Riske | 4 | 7 | 6 | Q | A. Riske | 6⁵ | 6 | 6 | | | | | |
| 14 | T. Tanasugarn | 4 | 4 | | 3 | Y. Wickmayer | 7 | 4 | 3 | | | | | |
| 3 | Y. Wickmayer | 6 | 6 | | | | | | | Q | A. Riske | 2 | 6 | 1 |
| Q | S. Karatantcheva | 6 | 6$^3$ | 6 | | | | | | 2 | M. Xaràpova | 6 | 4 | 6 |
| 10 | M. Rybáriková | 2 | 7 | 2 | Q | S. Karatantcheva | 2 | 4 | | | | | | |
| | A. Kudriàvtseva | 3 | 1 | | 2 | M. Xaràpova | 6 | 6 | |
| 2 | M. Xaràpova | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre doble femení

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Liezel Huber Bethanie Mattek-Sands | 6 | 6 | |
| | Marie-Ève Pelletier İpek Şenoğlu | 1 | 1 | | 1 | Liezel Huber Bethanie Mattek-Sands | 6 | 6 |
| 3 | Hsieh Su-wei Al·la Kudriàvtseva | 6 | 2 | [8] | | Vania King Iaroslava Xvédova | 4 | 0 |
| | Vania King Iaroslava Xvédova | 2 | 6 | [10] | | | | | 1 | Liezel Huber Bethanie Mattek-Sands | 3 | 2 | r |
| | Natalie Grandin Abigail Spears | 7 | 3 | [10] | | | | | 2 | Cara Black Lisa Raymond | 6 | 3 | |
| 4 | Chuang Chia-jung Olga Govortsova | 5 | 6 | [6] | | Natalie Grandin Abigail Spears | 4 | 4 |
| | Anastassia Rodiónova Arina Rodiónova | 3 | 2 | | 2 | Cara Black Lisa Raymond | 6 | 6 |
| 2 | Cara Black Lisa Raymond | 6 | 6 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2010-08-06 a Wayback Machine. (anglès)
* Quadre individual femení Arxivat 2010-07-04 a Wayback Machine. PDF
* Quadre doble femení Arxivat 2010-07-04 a Wayback Machine. PDF
Birmingham :
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
Sony Ericsson WTA Tour 2010
< 2009
2011 > :
WTA Tour Championships, Doha  · WTA Tournament of Champions, Bali :
# La deixa del geni grec

La deixa del geni grec és un extens poema de Miquel Costa i Llobera, que relata les aventures d'uns navegants grecs i el seu encontre amb la mítica sibil·la Nuredduna a una Mallorca encara talaiòtica. El 1902, el poema va rebre un premi als Jocs Florals de Barcelona.
El poema La deixa del geni grec va ser escrit entre l'any 1900 i el 1901, a Pollença, pel poeta Miquel Costa i Llobera, inspirat en les lectures de Leconte de Lisle, André Chénier, i Homer (sobretot, l'Odissea).

## Argument

En aquest llarg poema liriconarratiu es narren les desventures d'una desena de navegants grecs, desembarcats fa mil·lennis a Mallorca, a Bocchoris (prop del Port de Pollença). Amb ells viatja un jove rapsode, Melesigeni, alter ego del poeta Homer.
Aleshores, es conta com els grecs seran fets presoners per una tribu de foners balears nadius de l'illa. A punt de ser sacrificats als talaiots, prop de les coves d'Artà, la sacerdotessa mallorquina Nuredduna, encisada pel cant del jove rapsode Melesigeni, l'intenta salvar de la mort. Així, mentre té lloc el sacrifici als altars del talaiot, Melesigeni és tancat a les coves i alliberat d'una mort segura. Més tard, aconseguirà escapar-se de la vigilància de la tribu. Amb l'apremi de la fugida, emperò, Melesigeni s'oblidarà i deixarà dins la cova la seva lira de rapsode.
Serà aquesta la deixa i herència del geni grec, un classicisme que fecundarà la cultura popular i donarà lloc a la poesia culta.

## Mètrica i versos

El poema liriconarratiu consta de tres parts i té un total de 642 versos alexandrins, aparionats o formant estrofa. És el segon poema més llarg dins l'opus de Costa i Llobera. La seva rima és consonant.

## Llegat i repercussió

El novembre del 1971, l'Ajuntament de Palma va decidir rendir homenatge al poeta Costa i Llobera, amb motiu del cinquantenari de la seva mort. La corporació municipal va encarregar a l'artista mallorquina Remigia Caubet la creació d'una escultura i monument, personificada en Nuredduna.
L'obra Nuredduna (1947) és una òpera en llengua catalana inspirada en "La deixa del geni grec", amb música d'Antoni Massana i Bertran i llibret de Miquel Forteza i Pinya.
L'asteroide (16852) Nuredduna pertanyent al cinturó d'asteroides, regió del sistema solar que es troba entre les òrbites de Mart i Júpiter, deu el seu nom a la figura mitològica creada pel poeta Costa i Llobera.

## Referències

* ↑ Cifre Forteza, Bernat. Costa i Llobera i el món clàssic (1854-1922). Lleonard Muntaner Editor, p. 222.
* ↑ «La deixa». El País, 16-04-2009.
* ↑ Cifre Forteza, Bernat. Costa i Llobera i el món clàssic (1854-1922). Lleonard Muntaner Editor, p. 221.
* ↑ Diario Última Hora - Nuredduna, más bella que una diosa
# Els Orris

Els Orris és una muntanya de 2.167 metres que es troba al municipi de Bagà, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Gerbéviller

El cantó de Gerbéviller és un cantó francès del departament de Meurthe i Mosel·la, situat al districte de Lunéville. Té 19 municipis i el cap és Gerbéviller.

## Municipis

* Essey-la-Côte
* Fraimbois
* Franconville
* Gerbéviller
* Giriviller
* Haudonville
* Lamath
* Magnières
* Mattexey
* Mont-sur-Meurthe
* Moriviller
* Moyen
* Rehainviller
* Remenoville
* Seranville
* Vallois
* Vathiménil
* Vennezey
* Xermaménil

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1970 | Robert Gravier | CR, després RI |
| 1970-1994 | Jacques Vallin | Divers droite, després RPR, després UDF |
| 1994- | Yves Willer | Divers gauche |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 4.266 | 4.686 | 4.671 | 5.765 | 6.002 | 6.005 | 6.549 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Les Penyes Roges (Begues)

Les Penyes Roges és una muntanya de 440 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Can Ramis (les Franqueses del Vallès)

Can Ramis és una masia del municipi de les Franqueses del Vallès (Vallès Oriental) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular, orientada cara a migdia. El carener és paral·lel a la façana, coberta a doble vessant. En el centre de la façana hi ha un portal adovellat d'arc de mig punt, al seu damunt una obertura d'espitllera i una finestra d'arc conopial d'estil gòtic amb calats vegetals i rosetes a la imposta de l'arc. Al seu costat una altra finestra senzilla, també d'estil gòtic. Al davant de la façana principal es forma un barri tancat al qual es té accés per la banda est. En aquesta cara hi ha una finestra que cal situar-la al segle xvii o XVIII.

## Història

Els propietaris de la casa conserven documentació suficient per establir l'arbre genealògic des del s. XIV fins als nostres dies. Entre ambdues dates s'ha mantingut sempre el non de Ramis. El primer personatge documentat és Bernat Saparera, del qui no es conserva cap datació precisa. L'any 1839 apareix Blanca Carbó i l'any 1410 apareix Pere Ramis, aquest serà el primer de la família Marata. Tenim una successió de noms a partir del 1410: Anton Ramis (1488), Joan Ramis. (1504), Anton Ramis. -aquest surt esmentat en el fogatge de 1553- (1541), Bernat Ramis (1580), etc. La casa segurament es va aixecar o reformar el s. XVI tal com ho indica la tipologia de les finestres de la façana. L'any 1980 es va reformar.

## Referències

* 1 2 «Can Ramis». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 setembre 2015].
# Les Muntanyetes

Les Muntanyetes és una muntanya de 1.374 metres que es troba entre els municipis de Sant Jaume de Frontanyà i de la Pobla de Lillet, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de Lunéville-Nord

El cantó de Lunéville-Nord és un cantó francès del departament de Meurthe i Mosel·la, situat al districte de Lunéville. Té 19 municipis i el cap és Lunéville.

## Municipis

* Anthelupt
* Bauzemont
* Bienville-la-Petite
* Bonviller
* Courbesseaux
* Crévic
* Deuxville
* Drouville
* Einville-au-Jard
* Flainval
* Hoëville
* Hudiviller
* Lunéville (part)
* Maixe
* Raville-sur-Sânon
* Serres
* Sommerviller
* Valhey
* Vitrimont

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | M. Mancel | PRL |
| 1949-1979 | Jean Bichat | MRP, després RI, després UDF |
| 1979-1992 | René Haby | UDF |
| 1992-199. | André Morel | UDF |
| 199.-2004 | Alain Verdenal | Divers droite |
| 2004-2011 | Philippe Fleurentin | PS, després Divers gauche |
| 2011- | Grégory Grandjean | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó d'Amiens-4 (Est)

El cantó d'Amiens-4 (Est) és un cantó francès del departament del Somme, situat al districte d'Amiens. Té 2 municipis i part del d'Amiens.

## Municipis

* Amiens (part)
* Camon
* Longueau

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-2004 | Liliane Brunet | PCF |
| 2004- | Jean-Louis Piot | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Montmany (Cervelló)

El Montmany és una muntanya de 498 metres que es troba al municipi de Cervelló, a la comarca del Baix Llobregat.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 283125001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya