OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Association Sportive Nancy-Lorraine

L'AS Nancy-Lorraine és un club de futbol francès de la ciutat de Nancy.

## Història

El Nancy-Lorraine es fundà l'any 1967. Amb anterioritat existiren a la ciutat els següents clubs:
* 1901: Es funda l'Stade Universitaire Lorrain.
* 1910: Es funda l'US Frontière.
* 1928: L'USF es reanomena Association Sportive Lorraine.
* 1935: El SUL es reanomena Football Club de Nancy, desaparegut el 1965.
* 1967: A partir del club ASL es crea el nou AS Nancy-Lorraine.
L'any 1978 el club va guanyar el seu primer títol, la Copa de França guanyant el Niça a la final per 1-0. A la temporada 2004/05 va quedar líder de la Ligue 2 ascendint a la Ligue 1. Durant la temporada 2007/08 va estar sempre entre els tres primers, però va empatar l'últim partit cedint el tercer lloc al Marsella, i d'aquesta manera el Nancy es va quedar sense Lliga de Campions de la UEFA quan la tenia molt a prop. Des de llavors ha estat un equip de la zona mitjana de la lliga francesa, descendint la temporada 2012-2013 a Ligue 2.

## Palmarès

* 1 Copa francesa de futbol: 1978
* 1 Copa de la Lliga francesa de futbol: 2006
* 5 Lliga francesa de segona divisió: 1975, 1990, 1998, 2005, 2016

## Jugadors destacats

| Raul Castronovo Eduardo Flores Roger Lemerre Éric Di Meco Philippe Jeannol Bruno Martini | Jean Michel Moutier Michel Platini Eric Rabesandratana Olivier Rouyer Tony Vairelles Antal Nagy | Albert Guðmundsson Tony Cascarino Laurent Pokou Mustapha Hadji Wilson Oruma Manuel da Costa | Ali Boumnijel Carlos Curbelo Ruben Umpierrez Aleksandr Zavarov Clément Lenglet |

## Entrenadors

* René Pleimelding (1967-1970)
* Antoine Redin (1970-1979)
* Georges Huart (1979-1982)
* Hervé Collot (1982-1984)
* Arsène Wenger (1984-1987)
* Robert Dewilder (1987-1990)
* Aimé Jacquet (1990-1991)
* Marcel Husson (1991)
* Olivier Rouyer (1991-1994)
* László Bölöni (1994-2000)
* Francis Smerecki (2000-2002)
* Moussa Bezaz (2002)
* Pablo Correa (2002-)

## Enllaços externs

* (francès) Web oficial del club
* (francès) Fòrum oficial Arxivat 2007-07-04 a Wayback Machine.
* (francès) Nancyfoot Arxivat 2007-03-10 a Wayback Machine.
* (francès) Història del ASNL
# Cantó de Dole-Nord-Est

El cantó de Dole-Nord-Est és un cantó francès del departament del Jura, situat al districte de Dole. Té sis municipis i part del de Dole.

## Municipis

* Biarne
* Champvans
* Dole (part)
* Foucherans
* Monnières
* Sampans
* Villette-lès-Dole

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | André Barthélemy | PCF |
| 1951-1964 | Maurice Delcey | Divers droite |
| 1964-1973 | Jacques Duhamel | CDP |
| 1973-1985 | Jean-Pierre Santa Cruz | PS |
| 1985-1998 | Pierre Talagrand | UDF |
| 1998-2004 | Dominique Voynet | Verts |
| 2004- | Patrick Viverge | PS, després PG |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó de Dole-Sud-Oest

El cantó de Dole-Sud-Oest és un cantó francès del departament del Jura, situat al districte de Dole. Té 7 municipis i part del de Dole.

## Municipis

* Abergement-la-Ronce
* Choisey
* Crissey
* Damparis
* Dole (part)
* Gevry
* Nevy-lès-Dole
* Parcey

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1976 | Jacques Duhamel | CDP |
| 1976-1994 | Maurice Faivre-Picon | PCF |
| 1994- | Michel Giniès | PCF |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Districte d'Elgandal

El districte d'Elgandal fou un antic districte de la divisió de Warangal, a l'Estat de Hyderabad, avui a Andhra Pradesh. La superfície era de 15276 km² i la població de 939.539 habitants el 1881, d'1.094.601 el 1891 i d'1.035.582 el 1901, repartits en 1.523 pobles. Les principals ciutats eren Jagtial, Koratla, Manthani, Karimnagar (capital) i Vemalwada. Estava format per 9 talukes (Karimnagar, Lakhsetipet, Chinnur, Sultanabad, Mahadeopur, Jamikunta, Siddipet, Sirsilla i Jagtial) i diversos jagirs amb 3375 km²): El 1905 se li va afegir la taluka de Parkal (abans part del districte de Warangal) i les de Chinnur i Lakhsetipet es van transferir al districte d'Adilabad, i la de Siddipet al districte de Medak. El nou districte que va sorgir va agafar el nom de la seva capital Karimnagar (districte de Karimnagar) amb quatre subdivisions cadascuna dividida en talukes:
* Primera Subdivisió (sota un talukadr segon)
** Jamikunta
** Parkal
* Segona Subdivisió (sota un talukadr segon)
** Sultanabad
** Mahadeopur
* Tercera subdivisió (sota un talukadr tercer)
** Sirsilla
** Jagtial
* Quarta subdivisió (sota un talukadr tercer)
** Karimnagar
El talukdar primer exercia la supervisió sobre tots els talukdars. Cada taluka estava governada per un tahsildar.

## Història

Quan els musulmans van conquerir Telingana i es va enfonsar el regne de Warangal, la regió fou governada successivament pels bahmànides i els Kutubxàhides de Golconda. El 1687 fou annexionada a l'Imperi Mogol per Aurangzeb, del que va esdevenir independent el 1724 sota Asaf Jah I que va fundar l'Estat de Hyderabad.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Tossal Roig (Agramunt)

El Tossal Roig és una muntanya de 356 metres que es troba entre els municipis d'Agramunt i Puigverd d'Agramunt, a la comarca catalana de l'Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Chhota Udaipur

Chhota Udaipur (o Chota Udepur, també anomenat Hampf i Mohan) fou un estat tributari protegit a l'agència de Rewa Kantha, regió de Gujarat, presidència de Bombai.
Limitava al nord amb l'estat de Baria, a l'est amb Ali Rajpur, al sud amb petits estats del grup Sankheri Mewas, i a l'oest amb territori del Gaikwar de Baroda. La superfície era de 2261 km² i la població de 71.218 habitants (1881) el 86% dels quals eren bhils o kolis. El riu principal era el Orsing que partia l'estat en dues parts; al sud hi havia el riu Narbada que marcava el límit durant uns quilòmetres.
La familia governant eren rajputs chauhans que havien estat expulsats dels seus antics territoris al Gujarat (1244). Els chauhans llavors van sotmete Champaner on van restar com a sobirans fins vers el 1484 quan Muhammad Begar va conquerir la fortalesa; una branca de la família es va retirar a les zones de selva a l'est de Champaner i van fundar l'estat de Baria, i una altra branca va fugir a Chhota Udaipur (Hampf) on es va crear un principat. Totes dues descendien de Patai Rawal el darrer raja de Champaner; Maharaj Prithvirajsinghji I, el seu net, va dominar la regió d'Hampf (Chhota Udaipur) i va conservar 700 pobles de la zona cedint altres 500 pobles al seu germà Rajkumar Dungarsinghji I que fou el primer raja de Baria.
Després de tenir la capital a Hampf, es va traslladar a Mohan i finalment a Chhota Udaipur que va donar nom a l'estat. Al segle XVIII va esdevenir tributari del Gaikwar de Baroda.
El 1858 el sobirà va refusar col·laborar amb el cap rebel Tantia Topi i va posar la seva capital en estat de defensa; Tanta Topia fou derrotat pel general Parke.
El títol del sobirà era maharawal. Seguia les regles de primogenitura i havia rebut sanad permetent l'adopció; la salutació hereditària era de 9 canonades. La seva força militar era de 320 homes. Pagava 1014 lliures a l'any com a tribut al Gaikwar de Baroda. Per un temps la capital va estar a Mohan, un lloc en millor posició per dominar els passos de muntanya, on van construir un fort, i per un temps l'estat fou conegut com a Mohan. Eren feudataris britànics des del 1822.
La capital, Chhota Udaipur, es troba a la carretera entre Baora i Mhow a uns 80 km a l'est de Baroda.

## Llista de maharawals

* Maharaj Prithvirajsinghji I,, després de 1484
* Maharaj Bastarsinghji
* Maharaj Lagdhirsinghji I
* Maharaj Raisingji II Lagdhirsinghji
* Maharaj Trambakji
* Raj Rajeshwar Shreeman Thakor Saheb Maharawal UDAYSINGHJI TRAMBAKJI ?-1743
* Maharawal PRATAPSINHJI TRAMBAKJI 1743-1762
* Maharawal ARSISINHJI 1762-1771
* Maharawal HAMIRSINHJI II 1771-1777
* Maharawal BHIMSINHJI 1777-1822
* Maharawal GUMANSINHJI 1822-1851
* Maharawal JITSINHJI 1851-1881
* Maharawal Shri MOTISINHJI JITSINHJI 1881-1895
* Maharawal Shri FATEHSINHJI MOTISINHJI Sahib 1895-1923
* Maharawal Shri NATWARSINHJI FATEHSINHJI Sahib 1923-1946
* Maharawal Shri VIRENDRASINHJI NATWARSINHJI Sahib 1946-1948

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Genealogia per H. Soszynski
# Apolo 3

Apolo 3 és un grup de Colònia (Alemanya), format pels dos cantants Henry i Marvin de 12 i 13 anys respectivament, i el guitarrista Dario de 12 anys. Aquests tres nois entren al món de la fama gràcies a la seva col·laboració a la pel·lícula Vorstadtkrokodile amb la cançó Superhelden (superherois).

## Discografia
### Àlbums

* 2009: Apollo 3
* 2010: 2010
* 2013: Feier dein Leben

### Singles

* Superhelden (2009)
* Starschuss (2009)

## Enllaços externs

* Pàgina Oficial Arxivat 2010-03-16 a Wayback Machine.
# Riu Segadell

El Riu Segadell és un riu dels termes municipals de Pardines i Ribes de Freser, a la comarca catalana del Ripollès.
Constitueix l'eix vertebrador de la Vall del Segadell. Es forma en el terme de Pardines, entre la Collada Verda i els Plans de Pòrtoles, i en uns 8 quilòmetres de recorregut va a desembocar en el Freser a Ribes de Freser.
Afluents per l'esquerra del Riu Segadell:
* Clot de Pòrtoles, prové del Coll de Pal i La Pedra dels Tres Bisbats (1899 m)
* Torrent de Burgil, prové del Puig de Coma d'Olla (1937 m)
* Torrent de Vilaró, prové del Turó de la Portella d'Ogassa (1902 m)
* Torrent de Bancerola, prové del Taga (2040 m)
* Torrent del Bosc Fosc, prové del Taga (2040 m), tots ells en el terme de Pardines
* Torrent de Conivella, en el terme de Ribes de Freser.
Afluents per la dreta del Riu Segadell:
* Clot Fondo, prové de les Mines de la Collada Verda
* Torrent de la Boixatera o de Donapà, prové de la Serra de Mont-roig
* Clot de la Mosquetosa, prové del Puig de Mont-roig i les Collades de Meianell
* Torrent del Vell Infern/Rec dels Clotells, prové del Pla de la Caritat
* Torrent de la Pietat, prové del Puig Cerverís (2206,8 m)
* Torrent de Reguedell/Clot de Can Nofre, prové del Puig Cerverís (2206,8 m), en el terme de Pardines
* Torrent de les Llongues, prové del Puig Cornador (1793 m) i el Pla de les Basses de Dalt
* Torrent de Ribesaltes (o de Picons)/Torrent de la Bassa, prové del Pla de les Basses de Baix en el terme de Ribes de Freser
Resten per anomenar de l'ordre de 2 torrents sobre els quals no hem sabut trobar fins ara la toponímia:
* El torrent que baixa del Pla de les Aranyes.
* El torrent que baixa pel Pla de la Garganta i Església Vella i Horts de Joanet.

## Referències

* ↑ GEC
# Associazione Calcio Rinascita Messina

L'Associazione Calcio Rinascita Messina és un club de futbol d'Itàlia, de la ciutat de Messina a Sicília.

## Història

El club va ser fundat l'any 1900 amb el nom de Messina Football Club. El 1924 desaparegué i la majoria de jugadors ingressaren a l'Unione Sportiva Messinese. Quatre anys més tard adoptà el nom Associazione Calcio Messina. El 1932 ascendí a la Sèrie B per primer cop. El 1947 es fusionà amb l'US Giostra, donant vida al club Associazioni Calcio Riunite Messina. L'any 1963 ascendí per primer cop a la Sèrie A. El 1993 es funda l'Associazione Sportiva Messina Calcio. El 1997 es fusiona amb l'US Peloro naixent el Football Club Messina Peloro. Problemes econòmics provoquen la seva desaparició el 2009 i neix l'actual Associazione Calcio Rinascita Messina.

## Palmarès

Sense títols

## Enllaços externs

* Pàgina oficial (italià)
# Cantó de Les Bouchoux

El cantó de Les Bouchoux és un cantó francès del departament del Jura, situat al districte de Saint-Claude. Té 11 municipis i el cap és Les Bouchoux.

## Municipis

* Bellecombe
* Les Bouchoux
* Choux
* Coiserette
* Coyrière
* Larrivoire
* Les Moussières
* La Pesse
* Rogna
* Viry
* Vulvoz

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1955 | M. Vuaillat | SFIO |
| 1955-1973 | M. Grosfilley | MRP, després CD, després divers droite |
| 1973-2004 | Marcel Odobel | Divers droite, després RPR |
| 2004-2011 | Christian David | UMP |
| 2011- | Jean-Daniel Maire | Divers gauche |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó d'Orgelet

El cantó d'Orgelet és un cantó francès del departament del Jura, situat al districte de Lons-le-Saunier. Té 23 municipis i el cap és Orgelet.

## Municipis

* Alièze
* Arthenas
* Beffia
* Chambéria
* Chavéria
* Cressia
* Dompierre-sur-Mont
* Écrille
* Essia
* Marnézia
* Mérona
* Moutonne
* Nancuise
* Onoz
* Orgelet
* Pimorin
* Plaisia
* Présilly
* Reithouse
* Rothonay
* Sarrogna
* La Tour-du-Meix
* Varessia

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1951 | Luc Dotte | PCF |
| 1951-1976 | Pierre Futin | radical-RGR, després RI, després UDF |
| 1976-1982 | J. Michel | PS |
| 1982-2008 | Gérard Perrier | Divers droite |
| 2008- | Michel Balland | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Chintalnar

Chintalnar fou un estat tributari protegit del tiupus zamindari, feudatari de l'estat de Bastar i dependent del districte de Chanda a les Províncies Centrals. La superfície és de 1.243 km² i la població el 1881 de 4.374 habitants amb 48 pobles. El riu principal era el Chintalnala, afluent del Talper. La capital era a Jigargunda.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Mario Sicca

Mario Sicca (Nàpols, 12 de setembre de 1930 - 20 de novembre de 2023) va ser un guitarrista italià; va ser professor universitari de guitarra clàssica.
Sicca va començar els seus estudis musicals a Nàpols, que va continuar a Milà. Va estudiar amb Karl Scheit a l'Acadèmia de Música de Viena i va aprovar l'examen d'accés al concert amb distinció.
Juntament amb la pianista i clavecinista Rita-Maria Fleres, va actuar en el "Duo Italiano", conegut sobretot com a intèrpret de música barroca i rococó i va gravar diversos discos. El 1965 va rebre una crida a l'Acadèmia de Música de Basilea per treballar com a professor universitari a la Universitat Estatal de Música de Karlsruhe a partir de 1968. El 1981 es va traslladar a la Universitat de Música i Arts Escèniques de Stuttgart com a professor de guitarra clàssica. Entre els seus alumnes hi ha Andreas Martin, Michael Rodach, İhsan Turnagöl i Irina Kircher.

## Escrits

* Mario Sicca: Vibrato com a enriquiment natural del so. A: Nova giulianiad. 1, 2, 1984, ISSN 0254-9565, p. 86 ss.
* Mario Sicca: El llarg camí cap a la llibertat. Un autoretrat musical en forma de curs. A: Guitar & Lute Volum 8, 1986, Número 5, pàgs. 32–38.
* com a editor amb Rita Maria Fleres: Rudolf Straube, Tre Sonata per chitarra, clavicembalo e violoncello. Zerboni, Milà.

## Referències

* ↑ «Benutzer:Siccas Guitars – Stadtwiki Karlsruhe». [Consulta: 25 octubre 2024].
* ↑ Gedenkseite für Prof. Dr. Mario Sicca. Trauerhilfe Stier, abgerufen am 28. November 2023.
* ↑ Stefan Hackl: Die Gitarre in Österreich: Von Abate Costa bis Zykan. Innsbruck 2011, S. 176.
* ↑ Kurzbiographie (Siccas Guitars)

## Bibliografia

* Joerg Sommermeyer en conversa amb el guitarrista Mario Sicca (Freiburg, 20 d'abril de 1985). A: nova giulianiad 6/85, p. 80 ss.
# La Coromina (Sant Quirze de Besora)

La Coromina és una masia de Sant Quirze de Besora (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Gran edifici de forma quadrada, de tipus senyorívol, amb tres plantes. A la banda sud, la façana s'obre a través d'una galeria coberta amb arcades a cada planta. Els baixos es cobreixen amb voltes. La resta de forjats són amb cabirons de fusta i la coberta, a quatre vessants en forma de piràmide, és a base de cavalls i teula àrab. Les galeries han estat modernament reforçades amb bigues de ferro i formigó. La pairalia es troba vorejada d'edificacions annexes, incloent una capella del segle xix.

## Història

La pairalia potser començà a assolir importància al segle xvii, anant en progressió contínua fins al segle xix, en que arribà a la seva màxima expansió, segons es desprèn de les construccions annexes que demostren la seva riquesa. Actualment és habitada, i explota l'activitat de granja agrícola i de bestiar boví. Ha estat restaurada i l'edifici principal consolidat.

## Referències

* ↑ GEC
* 1 2 «Masia de la Coromina». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 agost 2017].
# Cantó de Lons-le-Saunier-Nord

El cantó de Lons-le-Saunier-Nord és un cantó francès del departament del Jura, situat al districte de Lons-le-Saunier. Té 7 municipis i part del de Lons-le-Saunier.

## Municipis

* Chille
* Condamine
* Courlans
* Courlaoux
* L'Étoile
* Lons-le-Saunier (part)
* Montmorot
* Saint-Didier
* Villeneuve-sous-Pymont

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1967 | Paul Seguin | radical, després RGR |
| 1967-1998 | René Feit | RI, després UDF |
| 1998-2011 | Jean-Claude Servillat | UMP |
| 2011- | Marc-Henri Duvernet | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Cantó d'Imphy

El cantó d'Imphy és un cantó francès del departament del Nièvre, situat al districte de Nevers. Té sis municipis i el cap és Imphy.

## Municipis

* Chevenon
* Gimouille
* Imphy
* Magny-Cours
* Saincaize-Meauce
* Sauvigny-les-Bois

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1985-1992 | Lucien Perrot | PCF |
| 1992- | Georges Eymery | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 8.721 | 9.455 | 8.974 | 9.240 | 9.191 | 8.659 | 8.229 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Districte de Bathinda

El districte de Bathinda és una divisió administrativa del Panjab, al sud de l'estat, dins la divisió fiscal de Faridkot. La capital és Bathinda o Bhatinda (Bhattinda). El nom escrit Bathinda fou adoptat oficialment per les autoritats índies per ser la forma local.
Després de 1754 va ser conquerida per Ala Singh, maharajà de Patiala, seguint la història de l'estat en endavant. El 1948 els estats de la regió oriental del Panjab i Patiala es van unir en l'entitat coneguda com a PEPSU (Patiala and East Punjab States Union = Unió d'Estats de Patiala i Panjab Oriental) que va quedar unida al Panjab el 1956, quan Bathinda va esdevenir districte. La població (2001) era d'1.183.295 habitants; la seva superfície és de 3367 km² i està format per 285 pobles (dels quals 4 deshabitats).
Administrativament el formen 3 tehsils:
* Bathinda
* Rampuraphul
* Talwandisabo
I 8 blocs de desenvolupament:
* Bathinda
* Sangat
* Nathana
* Rampura
* Phul
* Maur
* Bhagta Bhaika
* Talwandisabo
Les comunitats urbanes són una (Bhisiana), les corporacions municipals una (Bathinda) i els consells municipals set (Sangat, Raman Mandi, Maur, Kotfatta, Rampura, Bhuchomandi i Goniana)

## Referències

Portal oficial del districte Arxivat 2011-01-10 a Wayback Machine.
# Casanova de Plabassí

La Casanova de Plabassí o Casa Nova del Pla Besi és una masia d'Oristà (Lluçanès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta rectangular i teulat a doble vessant. Edifici compost de planta baixa, pis i golfes.
Els murs són fets de pedres irregulars cobertes per un arrebossat en mal estat. Adossat a la dreta de la façana hi havia un cos avui enrunat.
Tant la porta com les finestres tenen llinda de pedra picada i a la de la porta principal es conserva la data de 1790.

## Història

Plabessí apareix documentat en la llista de masos feta a mitjan segle xix i que es conserva a l'arxiu parroquial de la Torre.

## Referències

* ↑ GEC
* 1 2 3 4 «Casa Nova del Pla Besi». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 setembre 2017].
# Cantó de Dornes

El cantó de Dornes és un cantó francès del departament del Nièvre, situat al districte de Nevers. Té 9 municipis i el cap és Dornes.

## Municipis

* Cossaye
* Dornes
* Lamenay-sur-Loire
* Lucenay-lès-Aix
* Neuville-lès-Decize
* Saint-Parize-en-Viry
* Toury-Lurcy
* Toury-sur-Jour
* Tresnay

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | M. Palazzi | Divers droite |
| 1949-1958 | M. Château | Divers droite |
| 1958-1970 | Henri Boucomont | Divers droite |
| 1970-1994 | Hubert Gontard | Divers droite |
| 1994- | Guy Hourcabie | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 5.334 | 5.625 | 5.137 | 4.792 | 4.611 | 4.234 | 4.381 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Mediahuis

Mediahuis és un conglomerat mediàtic belga fundat el 2013 per la fusió de Corelio i Concentra. Amb seu a Anvers, opera a Bèlgica, els Països Baixos, Irlanda, Luxemburg i Alemanya. És editor de diaris nacionals i regionals com De Standaard, Het Nieuwsblad, Irish Independent i De Telegraaf, així com de revistes, plataformes digitals i emissores de ràdio com Nostalgie i Radio Veronica. El 2022, Mediahuis va registrar ingressos de 1.223 milions d’euros i comptava amb 4.597 empleats. Amb 1,8 milions de subscriptors, el 43% dels quals en format digital, Mediahuis és una de les empreses mediàtiques més grans de la Benelux i Irlanda.

## Referències

* ↑ «Corelio en Concentra bundelen de krachten» (en neerlandès). Het Nieuwsblad, 26-06-2013. Arxivat de l'original el 2023-04-24.
* ↑ Jaarverslag 2022, Mediahuis, 8 mei 2023.
* ↑ Redactie NRC stemt in met overname door Mediahuis NU.NL, 6 februari 2015, geraadpleegd op 15 februari 2015
* ↑ Marktverhoudingen Dagbladenmarkt, Mediamonitor, Commissariaat voor de Media. Geraadpleegd 3 april 2018.
# Districte de Chapai Nawabganj

El districte de Nawabganj o Chapai Nawabganj (চাঁপাই নবাবগঞ্জ জেলা) és una divisió administrativa de Bangladesh a la divisió de Rajshahi. La capital és Nawabganj o Chapai Nawabganj, abans Baragharia Nawabganj. Té una superfície de 1.744,33 km² i una població de
Els rius principals són el Ganges, Mahananda, Pagla, Moraganga i Punarbhaba. Les principals depressions són Beel Bhatia, Beel Choral, Beel Hogla, Beel Singra, Sukrabari Damos, Maricha Dara, Beel Putimari, Beel Anal i Kumiradaha

## Administració

El districte està format per 5 upaziles, amb 3 municipalitats, 33 wards, 134 mahalles, 45 union parishads, 830 mouzes i 1136 pobles. Les upaziles són:
* Bholahat ভোলাহাট উপজেলা
* Gomastapur গোমস্তাপুর উপজেলা
* Nachole Upazila নাচোল উপজেলা
* Nawabganj নবাবগঞ্জ উপজেলা
* Shibganj শিবগঞ্জ উপজেলা
Les tres municipalitats són:
* Nawabganj Sadar, নবাবগঞ্জ সদর
* Shibganj, শিবগঞ্জ
* Rohanpur, রহনপুর
Fou un dels territoris afectats per la revolta del índigo o blauet dirigida per Dewanatullah Chowdhury el 1830-1835. Era una thana del districte de Malda, però el 1947 amb la partició, Malda va quedar a l'Índia i la jurisdicció fou traspassada al Pakistan Oriental, i va passar a ser una subdivisió del districte de Rajshahi. El 1949 fou teatre de la revolta de camperols organitzada per Ila Mitra. El 1984 es va formar el districte separat.

## Llocs interessants

* Mesquita Choto Sona
* Mesquita Darashbari (1479)
* Palau Rajbari
* Baragharia Kacharibari (Oficina de Recaptació)
* Mesquita de Chapai
* Stupa budista de Naoda
* Monestir de Jora Math
* Palau Nachole

## Referències

* Lloc web de Nawabganj Arxivat 2010-06-06 a Wayback Machine.
* Banglapedia per l'Asiatic Society Bangladesh Arxivat 2012-02-14 a Wayback Machine.