OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Clostridium butyricum

Clostridium butyricum (Prazmowski 1880) és un bacteri en forma de bacil dret o lleugerament corbat, és gram positiu, amb una endòspora subterminal. És un anaeròbic extricte. Produeix àcid butíric. Aconsegueix l'energia que necessita via la fermentació utilitzant granulosa com a substrat. Es troba per tot arreu, en el sòl, els vegetals, els sediments marins, l'aigua dolça, el formatge, les matèries fecals i l'intestí dels humans i els altres animals.
Es considera no patogen.

## Font

* "L'arbre, Une vie." de David Suzuki et Wayne Grady.
# Més enllà del límit

Més enllà del límit (títol original: Over the Edge) és una pel·lícula dels Estats Units dirigida per Jonathan Kaplan el 1979. Ha estat doblada al català.

## Argument

En una petita ciutat en construcció, New Granada, marginal i aïllada, fruit de l'especulació immobiliària, que no té llocs d'oci o esbarjo, i situada enmig del desert de Colorado, una banda d'adolescents s'avorreix i saqueja la ciutat. En un determinat moment, un d'ells és abatut per un policia.

## Repartiment

* Michael Eric Kramer: Carl Willat
* Matt Dillon: Richie White
* Pamela Ludwig: Cory
* Harry Northrup: Ed Doberman
* Vincent Spano: Mark
* Tom Fergus: Claude
* Andy Romano: Fred Willat
* Ellen Geer: Sandra Willat
* Richard Jamiso: Cole
* Julia Pomeroy: Julia
* Tiger Thompson: Johnny
* Eric Lalich: Tip
* Kim Kliner: Abby
* Frank Mugavero
* Kristina Hanson: Lisa

## Distribució

* La pel·lícula, a causa del seu tema particularment sensible als Estats Units va tenir alguns problemes de distribució en la seva realització. Segons va declarar el mateix director en algunes de les seves entrevistes, la raó principal d'això va ser el temor que pugui desencadenar un fenomen de l'emulació per l'audiència juvenil

## Referències

* ↑ esadir.cat. Més enllà del límit. esadir.cat.
* ↑ «Over the edge». The New York Times.
* ↑ «ONDO CONDO - Over the Edge». New York Magazine, 1982.
# Regat

Regat (en francès Régat) és un municipi francès situat al departament de l'Arieja i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Guermange

Guermange (lorenès Guérmanje) és un municipi francès situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 90 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Guermange era de 90 persones. Hi havia 36 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 16 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 54 habitatges, 36 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 12 estaven desocupats. 53 eren cases i 1 era un apartament. Dels 36 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 6 tenien quatre cambres i 30 en tenien cinc o més. 29 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Guermange el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 8 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 8 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 8 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 52 persones, 31 eren actives i 21 eren inactives. De les 31 persones actives 29 estaven ocupades (15 homes i 14 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 21 persones inactives 6 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa d'informació i comunicació.
L'any 2000 a Guermange hi havia 7 explotacions agrícoles.

## Equipaments sanitaris i escolars

El 2009 hi havia una escola elemental integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Guermange a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Guermange a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Mégange

Mégange (fràncic lorenès Mengen) és un municipi francès situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 214 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Mégange era de 214 persones. Hi havia 66 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 25 parelles sense fills i 33 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 74 habitatges, 67 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 5 estaven desocupats. 67 eren cases i 7 eren apartaments. Dels 67 habitatges principals, 60 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien tres cambres, 11 en tenien quatre i 50 en tenien cinc o més. 57 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 46 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Mégange el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 8 |
| 12 | 55 a 59 | 8 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 8 | 45 a 49 | 12 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 8 |
| 8 | 20 a 24 | 8 |
| 20 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 155 persones, 106 eren actives i 49 eren inactives. De les 106 persones actives 88 estaven ocupades (57 homes i 31 dones) i 18 estaven aturades (9 homes i 9 dones). De les 49 persones inactives 9 estaven jubilades, 16 estaven estudiant i 24 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Mégange hi havia 68 unitats fiscals que integraven 189 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 19.008 €.

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de construcció.
L'any 2000 a Mégange hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Mégange a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Mégange a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Pan Feng

Pan Feng :
| Xinès tradicional: | Xinès tradicional: | 潘鳳 |
| Xinès simplificat: | Xinès simplificat: | 潘凤 |
| Mandarí |
| Mandarí | Wade-Giles: | P'an Feng |
    En aquest nom xinès, el cognom és Pan.
Pan Feng és un personatge de ficció en la novel·la històrica del Romanç dels Tres Regnes de Luo Guanzhong. En la novel·la ell és un general militar servint sota el comandament del senyor de la guerra Han Fu de la Província Ji (avui dia el sud de Hebei).

## Biografia de ficció

Al voltant del 190, una coalició de senyors de la guerra dirigida per Yuan Shao, van llançar una campanya contra el senyor de la guerra tirànic Dong Zhuo, que controlava el poder de l'estat a través de la manipulació del jove Emperador Xian. Han Fu era part de la coalició i Pan el va acompanyar. Pan era respectat pels seus companys i molt apreciat per Han Fu causa de la seva destresa en la batalla.
Durant la batalla del Pas Sishui contra el general de Dong Zhuo Hua Xiong, la coalició va perdre dos generals, Bao Zhong i Yu She, que van ser morts per Hua en duels. Ja que els cabdills eren reflexionant sobre el seu pròxim curs d'acció, Han Fu recomanà a Pa de desafiar a Hua, dient, "Tinc un valent guerrer en el meu exèrcit. Pan Feng és el seu nom, i ell pot matar a aquest Hua Xiong." Això no obstant, Pan no va ser rival per Hua i va ser matat pel seu oponent després d'unes quantes rondes de duel.

## Com un mem o tema d'Internet

Pan Feng és objecte d'un popular fenomen mem participatiu i xinès d'Internet originat a partir de la línia literàri "Tinc un guerrer valent en el meu exèrcit. Pan Feng és el seu nom, i ell pot matar a aquest Hua Xiong". Aquest mem és un fenomen cultural i ha donat lloc a un augment de la popularitat de Pan, competint així amb les figures més conegudes del període dels Tres Regnes. Aquesta popularitat s'ha atribuït a diverses causes, com ara el desig de burlar-se de les tradicions com a novetat, o als sentiments d'impotència i falta de reconeixement individual a la societat xinesa. Això ha donat lloc a múltiples biografies falses que detallen les suposades gestes de Pa Feng, que suposadament van ser massa grans com per a ser esmentades oficialment.

## Vegeu també

* Llista de personatges de ficció dels Tres Regnes

## Referències

* ↑ "潘凤为什么会受到广大网友的亲睐?"
* ↑ 吾有上将潘凤，可斩华雄。虽然只有一句话，却让他成为最红的三国人物。
* Luo Guanzhong. Romanç dels Tres Regnes, Capítol 5.
# Meng You

    En aquest nom xinès, el cognom és Meng (孟).
Meng You és un personatge de ficció de la novel·la històrica del segle xiv del Romanç dels Tres Regnes de Luo Guanzhong. N'era el germà menor del Rei Nanman Meng Huo i de Meng Jie. Durant la Campanya del Sud de Shu propiciada per Zhuge Liang, Meng You va lluitar contra aquesta. Després que Meng Huo en continuava perdent moltes batalles contra Shu, va demanar l'ajuda del Rei Duosi, que llavors usà la tàctica del deu d'aigua contra Zhuge Liang. Meng You acabà més tard prometent lleialtat a Zhuge Liang, juntament amb el seu germà.

## Informació personal fictícia

* Germans
** Meng Huo
** Meng Jie

## Vegeu també

* Llista de personatges de ficció relacionats amb els Tres Regnes

## Referències

* Luo Guanzhong. Romanç dels Tres Regnes, capítol 87.
# Valmunster

Valmunster (fràncic lorenès Walminschter) és un municipi francès situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 82 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Valmunster era de 82 persones. Hi havia 26 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 11 parelles sense fills i 11 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 31 habitatges, 28 eren l'habitatge principal de la família i 3 estaven desocupats. 31 eren cases i 1 era un apartament. Dels 28 habitatges principals, 24 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien tres cambres, 3 en tenien quatre i 23 en tenien cinc o més. 25 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Valmunster el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 12 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 8 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 8 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 8 |
| 8 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 57 persones, 29 eren actives i 28 eren inactives. De les 29 persones actives 27 estaven ocupades (13 homes i 14 dones) i 3 estaven aturades (3 homes). De les 28 persones inactives 12 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Valmunster hi havia 4 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 332 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Valmunster a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Valmunster a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Agulhas

Agulhas (en francès Aiguilles) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 952 | 890 | 886 | 960 | 983 | 938 | 833 | 750 | 745 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 717 | 634 | 713 | 660 | 671 | 604 | 558 | 407 | 515 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 512 | 547 | 515 | 304 | 301 | 314 | 324 | 284 | 300 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 250 | 249 | 275 | 310 | 377 | 441 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 2001-2008 | Dominique Alberto |
| 2008-2014 | Jacques Bosio |
| 2014- | Dominique Bucci-Alberto |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alts Alps
# Guilhèstra

Guilhèstra (en francès Guillestre) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1841 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2015 |
| 1.759 | 1.448 | 1.479 | 1.466 | 1.937 | 2.000 | 2.211 | 2.247 | 2.301 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Armand Jallut | divers droite |
| 2008-2020 | Bernard Leterrier | Los Verds puix EELV |
| 2020- | Christine Portevin | sense |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alts Alps
# Ditiari

Ditiari (en ucraïnès: Дігтярі, en rus: Дегтяри) és un assentament de tipus urbà al raion de Priluki, província de Txerníhiv, a Ucraïna. Es troba a la riba esquerra de l'Udai a la conca de drenatge del Dniéper. Ditiari pertany a l'assentament de la hromada de Sribne, un dels hromades d'Ucraïna.
Població: 1.160 (2022).
Fins al 18 de juliol del 2020, Ditiari pertanyia al Raion de Sribne. El raion va ser abolit el juliol del 2020 com a part de la reforma administrativa d'Ucraïna, que va reduir el nombre de raions de l'óblast de Txerníhiv a cinc. L'àrea del Raion de Sribne es va fusionar amb el Raion de Priluki.

## Economia
### Transport

Ditiari està connectat per una carretera amb Sribne, on hi ha accés a la carretera H07, que connecta Kíiv i Sumi. En sentit contrari, la mateixa carretera dona accés a Priluki i Piriatin.

## Cultura

Hi ha un monument històric a l'assentament, la casa pairal de Peter Galagan. Va ser construït al segle XIX, l'arquitecte va ser P. Dubrovski.

## Referències

* ↑ «Срибнянская громада» (en russian). Портал об'єднаних громад України.
* ↑ (en ucraïnès) , 18-07-2020 [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «Нові райони: карти + склад» (en ucraïnès). Міністерство розвитку громад та територій України.
* ↑ «Садиба в Дігтярях — ще один палац Галаганів, про який мало хто чув» (en ucraïnès). chernigiv-future.com.ua. [Consulta: 1r juny 2021].
# Geča

Geča és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país. El 2022, ténia una població d'unes 1862 persones.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1255.

## Referències

* ↑ «Geča (Okres Košice - okolie)» (en eslovac). Moja obec v štatistikách. [Consulta: 24 desembre 2023].
* ↑ «Geča». Arxivat de l'original el 18 April 2013. [Consulta: 24 desembre 2023].
# Pasteurella multocida

Pasteurella multocida és un membre del gènere Pasteurella, aquest microorganisme algunes vegades està com a sapròfit a la regió nasofaríngea, però quan es multiplica sense control sol causar diverses malalties.
Aquesta espècie conté serotipus, entre els més importants estan els tipus A, B, C, D, I i F.
Pasteurella multocida tipus A: és molt freqüent a Mèxic, causant de la còlera aviari, en grans explotacions d'aus. Pasteurella multocida tipus B: causant de Septicèmia hemorrágica. Pasteurella multocida tipus D: sapròfit a la regió nasofaríngea, però quan aquest s'associa a Bortedella causa rinitis atrófica, juntament amb les toxines que ells mateixos produeixen. Pasteurella multocida tipus I: és generalment saprófita, de vegades causant de lesions en el tracte respiratori.
# Estadi El Teniente

L'Estadi El Teniente, també conegut com a Estadi El Teniente Codelco per raons d'esponsorització, és un estadi poliesportiu situat a Rancagua, Xile. S'usa principalment per al futbol. La capacitat actual és de 14,087 persones, i fou construït el 1945 amb el nom d'Estadi Braden Copper Company (Estadio Braden Copper Co.). És el camp on l'equip de futbol O'Higgins hi juga com a local.
L'estadi va hostatjar set partits de la Copa del Món de futbol de 1962, entre la fase de grups i els quarts de final.
El 2013, fou renovat per tal d'hostatjar partits de la Copa Amèrica de futbol 2015, disputada a Xile. S'hi han de jugar dos partits de la fase de grups.

## Referències

* ↑ http://stadiumdb.com/stadiums/chi/estadio_el_teniente
* ↑ «Stadiums in Chile». Worldstadiums.com. Arxivat de l'original el 2 de desembre 2001. [Consulta: 21 setembre 2011].
# Viva Las Vegas

Viva Las Vegas és una pel·lícula musical americana dirigida per George Sidney el 1964 i doblada al català.

## Argument

Lucky Jackson, inscrit al Gran Premi automobilístic de Las Vegas (Nevada), coneix un competidor, el comte Elmo Mancini. Tots dos es troben al taller on preparen els seus vehicles respectius, amb la seductora Rusty Martin per la qual s'apassionen però de qui ignoren, en aquell moment, la identitat. Pensant que treballa en un night-club, la cercaran tota la nit als establiments de la ciutat, abans de trobar-la l'endemà.

## Repartiment

* Elvis Presley: Lucky Jackson
* Ann-Margret: Rusty Martin
* Cesare Danova: El comte Elmo Mancini
* William Demarest: M. Martin
* Nicky Blair: Curty Farnsworth
I, entre els actors que no surten als crèdits :
* Robert Williams: El mecànic Swanson
* Ivan Triesault: L'amo d'hotel
* Roy Engel: Baker
* Bob Nash: Big Gus Olson
* Barnaby Hala: El mecànic
* Francis Ravel: François
* Teri Garr: Una showgirl

## Referències

* ↑ Viva Las Vegas
* ↑ «Viva Las Vegas». The New York Times.
# La flor romanial

La flor romanial és una rondalla ambientada a l'illa de Mallorca. Surt recollida al tom II de l'Aplec de Rondaies Mallorquines recopilades per Antoni M. Alcover i editada per Francesc de Borja Moll.

## Argument

És la història d'un rei que té una malaltia difícil de curar. Per guarir-lo, només existeix una flor, la flor romanial, que no ha vist ningú mai. Llavors, el rei envia els seus tres fills a cercar aquesta flor, amb la promesa de donar la corona en morir a qui la trobi. Els tres germans queden en un punt i acorden veure's en aquell punt un any després. El germà petit, en Bernadet, que actua d'heroi, rep l'ajuda d'una àguila —que era maltractada pels altres dos germans— que l'ajuda a cercar la flor romanial. Quan ja l'han agafat, ja passat l'any, tornen al punt de partida, on es troba amb Joanot, el germà gran, el qual, tot gelós, l'enterra i li pren la flor. Joanot i l'altre germà tornen a palau i ofereixen la flor al pare, la qual el guareix en només tocar-li la ferida. Quan el rei estava a punt de nomenar successor el germà gran, un pastor passa per l'arena on enterraren en Bernadet, per on havia sortit un cabell de canya, que bufa el pastor i del qual sonen les paraules de Bernadet:
| « | Oh pastor, lo bon pastor, tu em toques i no em fas mal, m'enterraren dins l'arena per la flor romanial. | » |
Llavors, el pastor acudeix a palau a mostrar aquella canya, per on bufen tots els membres de la família, l'últim dels quals fou Joanot que, en fer sonar la canya, sortí:
| « | Oh germà, lo mal germà, tu em toques i em fas mal. M'enterrares dins l'arena per la flor romanial. | » |
Tot d'una, acudeixen allà on Bernadet està enterrat i el troben viu —un brot de la flor romanial que duia el feia immune a les agressions—, per la qual cosa el germà gran és desposseït de la corona, que passa a ser de Bernadet.

## Versions

Aquesta rondalla ha estat condensada en un poema de Gabriel Janer Manila i Feliu Gasull i musicat per Maria del Mar Bonet. i també pel grup de folk Ballugall baix el títol de Jota Romanial, al seu treball Al vol. També ha estat versionada en dibuixos animats per Roser Capdevila a Les tres bessones i fou gravada per Xesco Boix en el disc La flor romanial.

## Referències

* ↑ La Flor Romanial Arxivat 2016-11-05 a Wayback Machine., latroca.com
* ↑ La flor romanial a epèrgam
* ↑ «Text de La Flor Romanial». Arxivat de l'original el 2016-11-05. [Consulta: 4 novembre 2016].
* ↑ Gabriel Janer Manila a cervantesvirtual.com
* ↑ Bon viatge faci la cadernera Arxivat 2016-11-05 a Wayback Machine., de Maria del Mar Bonet
* ↑ Disc Al Vol. Ballugall i Francesc Damià Bota Tous. Composició: Joan Antoni Amengual Ripoll i Joan Llorenç Bota R. (Font: Ballugall). Escolteu a Spotify:
* ↑ Les Bessones celebren l'aniversari de l'Avorrida, laxarxa, 23 d'octubre de 2004
* ↑ La flor romanial Arxivat 2016-04-29 a Wayback Machine. a xesco.cat

## Enllaços externs

* Versió lírica de Janer Manila i Gasull
* Versió de l'editorial Moll
# Portada/efemèride desembre 26

Curtis Mayfield
« 25 de desembre · 26 de desembre · 27 de desembre »