OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Seida (Tulkarem)

Seida (àrab: صيدا, Ṣaydā) és una vila palestina de la governació de Tulkarem, a Cisjordània, 20 kilòmetres al nord-est de Tulkarem. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques, tenia 3.436 habitants el 2016.

## Referències

* ↑ Projected Mid -Year Population for Tulkarm Governorate by Locality 2004- 2006 Arxivat 2014-01-14 at Archive.is Palestinian Central Bureau of Statistics.

## Bibliografia

* Barron, J. B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882. (p. 155)
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2. (p. 130)
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881. (p. 190)

## Enllaços externs

* Welcome To Seida
* Survey of Western Palestine, Map 11: IAA, Wikimedia commons
# Ocells del llac Estimfal

Els ocells del llac Estimfal o aus estimfàlides, segons la mitologia grega, eren uns ocells consagrats al déu Ares que causaven grans danys: atacaven els homes amb els seus becs de bronze i les seves plomes de metall que usaven com a arma, a qui devoraven després de morts; arruïnaven les collites amb els seus excrements tòxics i impedien que els altres animals prosperessin.
Segons la llegenda, s'havien refugiat a un llac cobert de vegetació anomenat Estimfali, situat a prop de la ciutat d'Estimfal, a l'Arcàdia, per por de ser presa dels llops.
Un dels dotze treballs d'Hèracles va ser fer-los fora, però havien procreat en un nombre massa elevat per matar-los d'un en un. Per això la deessa Atena va donar-li un cascavell de bronze màgic que feia un soroll espaordidor i Hèracles el va fer sonar fins que les aus van marxar del llac, matant-ne algunes en la seva fugida. La història vol subratllar que l'heroi a més a més de força tenia enginy.
Els ocells aleshores es van instal·lar a Euxí, on els van trobar els argonautes.

## Referències

* Pàmias i Massana, Jordi. Històries. Editorial Alpha, 2008, pàg. 145. ISBN 9788498591125 [Consulta: 28 desembre 2015].
# Al-Mughayyir (Jenin)

Al-Mughayyir (àrab: المُغير, al-Muḡayyir) és una vila palestina de la governació de Jenin a Cisjordània al nord de la vall del Jordà, a 12 kilòmetres al sud-oest de Jenin. Segons el cens de l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques (PCBS), Al-Mughayyir tenia 2.240 habitants en 2007, exclusivament musulmans.

## Història

En 1882 el Survey of Western Palestine del Fons per a l'Exploració de Palestina descriu el poble com «un petit lloc al cim del turó rocós. El subministrament d'aigua és per mitjà de cisternes d'aigua de pluja. Les cases són de pedra i fang.» En el cens de Palestina de 1922 elaborat per les autoritats del Mandat Britànic de Palestina, Mughair tenia 94 musulmans, incrementats en el cens 1931 a 156 musulmans, en un total de 31 llars.
En 1945 la població era de 220 musulmans, amb un total de 18,049 dúnams de terra, segons una enquesta oficial de terra i població. D'aquests, 711 dúnams eren usats com a plantacions i terra de rec, 5,487 dúnams per a cereals, mentre que 6 dúnams eren sòl edificat.
Com a conseqüència de la guerra araboisraeliana de 1948, i després dels acords d'armistici araboisraelians de 1949, Al-Mughayyir van passar a pertànyer a Jordània i després de la guerra dels Sis Dies de 1967, ha estat sota domini israelià.

## Referències

* ↑ «Table 26 (Cont.): Localities in the West Bank by Selected Indicators, 2007» (en arabic) p. 106. Palestinian Central Bureau of Statistics, 2007.
* ↑ Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 82
* ↑ Barron, 1923, Table V, Sub-district of Jenin, p. 29
* ↑ Mills, 1932, p. 69
* ↑ Department of Statistics, 1945, p. 16
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 55
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 99
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 149

## Bibliografia

* Barron, J. B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H. H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882.
* Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Government of Palestine, 1945.
* Hadawi, S.. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.

## Enllaços externs

* Welcome To al-Mughaiyir
* Survey of Western Palestine, Map 9: IAA, Wikimedia commons
# Azzun Atma

Azzun Atma (àrab: عزون عتمة, ʾAzzūn ʾAtma) és una vila palestina de la governació de Qalqilya, a Cisjordània, situada a 5 kilòmetres al sud-oest de Qalqilya. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 2.205 habitants el 2016. En 1997 el 3.9% de la població d'Azzun Atma eren refugiats palestins. Les instal·lacions sanitàries d'Azzun Atma eren designades com a MOH nivell 2.

## Història

S'hi ha trobat ceràmica de l'Edat de Ferro, persa, hel·lenística, romana d'Orient/omeia, croada/aiúbida i mameluc. Les pedres antigues han estat reusades en les cases, i la mesquita potser era una antiga església.

### Època otomana

El lloc apareix en els registres fiscals otomans de 1596 com a 'Azzun, com a part de la nàhiya de Jabal Qubal del liwà de Nablus. Tenia una població de 29 llars i 2 solters, tots musulmans. Els vilatans pagaven impostos sobre blat, civada, collites d'estiu, olives, cabres i ruscs.
Quan l'explorador francès Victor Guérin visità el lloc en 1870 el va descriure com una gran vila àrab, aleshores deserta. Molt petit, encara hi havia cases quadrades dempeus, i vora la mesquita hi havia antigues columnes i pedres antigues d'alters edificacions. Entre les ruïnes hi havia figueres i belles mimoses. En el Survey of Western Palestine del Fons per a l'Exploració de Palestina (1882), també fou descrita com a «vila en ruïnes.»

## Vegeu també

* Sanniriya

## Referències

* ↑ 2007-2016 PCBS census Arxivat 2012-11-13 a Wayback Machine.. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107.
* ↑ Palestinian Population by Locality and Refugee Status Palestinian Central Bureau of Statistics
* ↑ Health care Facilities West Bank
* ↑ Finkelstein et al., 1997, p. 290
* ↑ Dauphin, 1998, p. 808
* ↑ Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 135
* ↑ Guérin, 1875, pp. 143-144
* ↑ Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 305

## Bibliografia

* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.
* Dauphin, Claudine. La Palestine byzantine, Peuplement et Populations (en francès). III : Catalogue. Oxford: Archeopress, 1998. ISBN 0-860549-05-4.
* Finkelstein, I.; Lederman, Zvi. Highlands of many cultures. Tel-Aviv: Institute of Archaeology of Tel Aviv University Publications Section, 1997. ISBN 965-440-007-3.
* Guérin, V. Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine (en francès). 2: Samarie, pt. 2. París: L'Imprimerie Nationale, 1875.
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.

## Enllaços externs

* ‘Azzun ‘Atma Village
# Avola

Avola (italià) o Àvula (en sicilià) és un municipi italià, situat a la regió de Sicília i a la província de Siracusa. L'any 2006 tenia 31.695 habitants. Limita amb els municipis de Noto i Siracusa.

## Personatges il·lustres

* Giuseppe Di Giacomo

## Galeria d'imatges

* Església mare
* Església de Santa Venera
# Bèugas

Bèugas (en francès Beaugas) és un municipi francès situat al departament d'Òlt i Garona i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| ... | 881 | 946 | 1 069 | 1 070 | 1 048 | 980 | 944 | 935 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 868 | 843 | 784 | 768 | 734 | 673 | 682 | 659 | 630 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 624 | 623 | 632 | 513 | 571 | 523 | 568 | 472 | 441 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 414 | 368 | 316 | 347 | 340 | 349 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1989- | Guy Garrouty | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana no proposa cap nom. Adaptació a la grafia occitana.
# Panteó de la família Jordana

El Panteó de la família Jordana és una obra historicista de Cervera (Segarra) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Situat al cementiri municipal de Cervera. Edifici de planta quadrangular, amb altar a l'interior. La porta d'entrada no està situada al pla de terra, sinó lleugerament elevada mitjançant tres graons. Els angles de l'edifici presenten sengles contraforts decorats amb traceria i rematats per pinacles, culminats al seu torn per una creu. La façana principal està dominada per la portada, d'arc ogival amb traceria al timpà i decoració vegetal, reminiscència del gòtic florit o flamíger. La part posterior presenta només una finestra d'arc apuntat decorada amb traceria que contribueix a il·luminar l'interior.

## Referències

* ↑ «Panteó de la família Jordana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 26 maig 2021].
# Borda de Bartolomeu

La Borda de Bartolomeu és una borda del terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme de Claverol, pertanyent a l'antic enclavament dels Masos de Baiarri, al nord del municipi. Està situada a llevant dels Masos de Baiarri, al final oriental del pla on es trobaven els masos que componien aquesta caseria. Al seu sud-oest hi havia Borda de Pes, al nord, la del Pubill i, un xic més lluny, al nord-oest, la de Patis.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantó de La Bastia Nòva

El cantó de La Bastia Nòva és un cantó francès del departament dels Alts Alps, situat al districte de Gap. Té 8 municipis i el cap és La Bastia Nòva.

## Municipis

* Avançon
* La Bastia Nòva
* La Bastia Vielha
* Montgardin
* Rambaud
* La Rocheta
* Sant Estiene-lo-Laus
* Vauserres

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1985 | Jean Aubin | MRP, després UDF-CDS |
| 1985-1998 | Jean-Marie Achard | UDF-FD |
| 1998- | Joël Bonnaffoux | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.809 | 1.879 | 1.949 | 2.449 | 3.150 | 3.704 | 4.265 |
# ATP Studena Croatia Open Umag 2011

El Torneig d'Umag 2011, oficialment conegut com a Studena Croatia Open Umag 2011, és una competició tennística jugada sobre terra batuda que està inclosa dins de les sèries 250 de l'ATP. La 21a edició del torneig es va celebrar entre el 21 i el 27 de juliol de 2011 a l'International Tennis Center d'Umag (Croàcia).
El tennista ucraïnès Aleksandr Dolhopòlov va guanyar el primer títol individual de la seva carrera, mentre el croat Marin Čilić va perdre ambdues finals.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | J.I. Chela | 4 | 6 | 5 |
| | P. Starace | 6 | 4 | 7 | | P. Starace | 6 | 3 | 1 |
| | O. Rochus | 4 | 1 | | 6 | F. Fognini | 3 | 6 | 6 |
| 6 | F. Fognini | 6 | 6 | | | | | | | 6 | F. Fognini | 2 | 2 |
| 4 | M. Čilić | 4 | 6 | 6 | | | | | | 4 | M. Čilić | 6 | 6 |
| | R. Haase | 6 | 4 | 3 | 4 | M. Čilić | 6 | 6 | | | | | |
| | D. Junqueira | 5 | 1 | | 7 | A. Seppi | 1 | 3 | | | | | |
| 7 | A. Seppi | 7 | 6 | | | | | | | | | | | 4 | M. Čilić | 4 | 6 | 3 |
| 5 | T. Robredo | | | | | | | | | | | | | 2 | A. Dolhopòlov | 6 | 3 | 6 |
| | C. Berlocq | w/o | | | | C. Berlocq | 1 | 6⁵ | | | | | |
| | J.C. Ferrero | 1 | 6 | 6 | | J.C. Ferrero | 6 | 7 | | | | | |
| 3 | I. Ljubičić | 6 | 3 | 4 | | | | | | | J.C. Ferrero | 4 | 4 |
| | A. Ramos | 6 | 6 | | | | | | | 2 | A. Dolhopòlov | 6 | 6 |
| Q | G. Naso | 1 | 3 | | | A. Ramos | 3 | 5 | | | | | |
| | F. Volandri | 1 | 2 | | 2 | A. Dolhopòlov | 6 | 7 | |
| 2 | A. Dolhopòlov | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre doble masculí

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| | Leoš Friedl David Škoch | 3 | 0 | |
| | Marin Čilić Lovro Zovko | 6 | 6 | | | Marin Čilić Lovro Zovko | 7 | 2 | [10] |
| 4 | Dustin Brown Michael Kohlmann | 1 | 2 | | | Blaž Kavčič Jaroslav Pospíšil | 6² | 6 | [4] |
| | Blaž Kavčič Jaroslav Pospíšil | 6 | 6 | | | | | | | Marin Čilić Lovro Zovko | 3 | 7 | [7] |
| | Simone Bolelli Fabio Fognini | 6 | 2 | [17] | | | | | | Simone Bolelli Fabio Fognini | 6 | 5 | [10] |
| | Ivan Dodig Antonio Veić | 4 | 6 | [15] | | Simone Bolelli Fabio Fognini | 7 | 1 | [10] |
| | Franco Ferreiro André Sá | 2 | 4 | | 2 | Daniele Bracciali Santiago González | 6² | 6 | [7] |
| 2 | Daniele Bracciali Santiago González | 6 | 6 | | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2017-05-16 a Wayback Machine. (croat) (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre doble masculí PDF
Umag :
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
ATP World Tour 2011
< 2010
2012 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# A Baixa Limia

A Baixa Limia és una comarca de Galícia situada al sud de la província d'Ourense. Limita amb les comarques de Terra de Celanova al nord i amb A Limia a l'est, i amb els districtes portuguesos de Viana do Castelo a l'oest i amb el de Braga al sud. Rep el seu nom del riu Limia.

## Municipis

En formen part els municipis de:
* Bande
* Entrimo
* Lobeira
* Lobios
* Muíños

## Evolució demogràfica

| Any | 1857 | 1860 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 |
| Població | 19.742 | 19.905 | 19.772 | 20.392 | 20.930 | 21.703 | 21.232 | 21.462 |
| Any | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2009 |
| Població | 22.986 | 22.183 | 20.204 | 17.822 | 16.906 | 11.001 | 10.095 | 8.579 |
Font: INE
# A Barbanza

A Barbanza és una comarca de Galícia situada a la costa occidental de la província de la Corunya.

## Geografia

Ocupa la zona meridional de la península d'A Barbanza. Limita amb la comarca de Noia i la comarca d'O Sar al nord, i amb la ria d'Arousa al sud.

## Municipis

En formen part els municipis de:
* Boiro
* A Pobra do Caramiñal
* Rianxo
* Ribeira
# A Collection of Great Dance Songs

A Collection of Great Dance Songs és un disc recopilatori del grup britànic de rock progressiu Pink Floyd que va aparèixer el 1981. Aquest és el tercer disc recopilatori oficial del grup d'un total de cinc i segons els crítics el pitjor d'aquests.
El disc va aparèixer contra l'opinió de Roger Waters. La majoria de cançons foren remesclades per David Gilmour com Shine On Your Crazy Diamond, Another Brick in the Wall, la introducció de Wish you Were Here i Money tornada a enregistrar per complet.
El resultat fou un cert canvi en la sonoritat del grup que no va agradar a molts dels fans ni als crítics musicals.

## Llista de temes

* "One of These Days" (David Gilmour / Roger Waters / Rick Wright / Nick Mason (de Meddle)
** Veu: Nick Mason
* "Money" (Tornada a enregistrar per David Gilmour) (Roger Waters) (de Dark Side of the Moon)
** Veu: David Gilmour
* "Sheep" (Roger Waters) (d'Animals)
** Veu: Roger Waters
* "Shine On You Crazy Diamond" (Versió més curta) (David Gilmour / Roger Waters / Rick Wright) (de Wish You Were Here)
** Veu: David Gilmour et Roger Waters
* "Wish You Were Here" (David Gilmour / Roger Waters) (de Wish You Were Here)
** Veu: David Gilmour
* "Another Brick in the Wall part 2 (versió del single)" (Roger Waters) (de The Wall)
** Veu: Roger Waters, David Gilmour i The Islington Green School
# A Mariña Occidental

A Mariña Occidental és una comarca de Galícia situada al nord de la província de Lugo, a la franja occidental d'A Mariña.

## Geografia

Limita amb el mar Cantàbric al nord, amb A Mariña Central a l'est, amb Ortegal a l'oest, i amb la Terra Chá al sud.

## Municipis

En formen part els municipis de:
* Cervo
* Ourol
* O Vicedo
* Viveiro
* Xove
# A Spannata

A Spannata era una revista literària en llengua corsa. Ha publicat un grapat de nombres el 1981, malgrat les dificultats de finançament. L'objectiu de la revista era promoure la parla de la Còrsega del Sud. La directora de la revista fou Matalena Rotily-Forcioli, i el cap de redacció, Ghjacumu Biancarelli. Entre els principals col·laboradors s'hi trobaren Ghjuvanni Ambrogi, Paulu Bungelmi, Marcu Ceccarelli, Rinatu Coti, Petru Foata, Ghjaseppu Paganelli i Iviu Pajanacci.
Els redactors d'A Spannata posaren l'accent en afirmar que el cors és na llengua força vairada i rica. La divisa de la revista era Diversità faci ricchezza.

## Enllaços externs

* Número 1 Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
* Número 2 Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
* Número 3 Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
* Número 4 Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
* Número 5 Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine.
# A Ticket for Everyone: Busted Live

A Ticket for Everyone és un àlbum en directe per la banda de pop rock britànica Busted. Conté dotze pistes grabades durant el concert a Manchester del seu tur anomenat Present for Everyone, a més de la versió d'estudi de "Thunderbirds Are Go!", que va ser lliurat com un únic single el Juliol de 2004.
L'àlbum va ser Platinum al Regne Unit.

## Llista de pistes

* "Air Hostess" (6:31)
* "That Thing You Do" (3:48)
* "What I Go to School For" (3:32)
* "She Wants to Be Me" (3:36)
* "3am" (3:54)
* "Who's David?" (3:55)
* "Thunderbirds Are Go!" (3:15)
* "Teenage Kicks" (2:54)
* "You Said No" (3:17)
* "Year 3000" (3:55)
* "Sleeping with the Light On" (4:13)
* "Crashed the Wedding" (3:54)
* "Thunderbirds Are Go! (Studio Version)" (3:11)

## Llista de pistes del DVD

1. Air Hostess
2. That Thing You Do 3. What I Go to School For 4. She Wants to Be Me 5. 3AM 6. Why 7. Britney 8. Who's David? 9. Teenage Kicks 10. Better Than This 11. Where is the Love? 12. Fake 13. Nerdy 14. You Said No 15. Year 3000 16. Sleeping with the Light On 17. Crashed the Wedding
# A Year and a Half in the Life of Metallica

A Year and a Half in the Life of Metallica és un documental en dues parts sobre el procés de creació de l'àlbum Metallica i de la gira posterior. Fou produït per Juliana Roberts i dirigit per Adam Dubin. Fou llançat en un pack de doble VHS, i posteriorment en un DVD però només per la regió 1.

## Contingut
### Part 1

El vídeo té una durada de 90 minuts i mostra com Metallica i el seu productor Bob Rock van treballar conjuntament per a producció de l'àlbum Metallica. També inclou un com-s'ha-fet del videoclip «Enter Sandman» i una audició per a seguidors convidats a escoltar tot el disc complet.
El vídeo presenta tres dels videoclips que van realitzar per aquest treball:
* «Enter Sandman»
* «The Unforgiven»
* «Nothing Else Matters»

### Part 2

La segona part té una duració de aproximada de dues hores i mitja i segueix a Metallica a l'inici de la gira Wherever We May Roam Tour per Europa i després a la gira Guns N' Roses/Metallica Stadium Tour de l'any 1992. S'hi poden veure actuacions a Donington (17 d'agost de 1991), als MTV Video Music Awards (5 de setembre), Moscou (28 de setembre), Day on the Green d'Oakland (12 d'octubre), Concert d'homenatge a Freddie Mercury (20 d'abril de 1992) i a Phoenix (25 d'agost).
A banda del documental també hi ha dos videoclips:
* «Wherever I May Roam»
* «Sad but True»

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de Metallica
# Abadia de Weingarten

L'Abadia de Weingarten és una antiga abadia benedictina, dedicada a Sant Martí i situada en un turó (Martinsberg) de la ciutat de Weingarten, ciutat que fins a 1865 s'anomenà Altdorf però a partir d'aquesta data prengué el nom de l'abadia. Fou fundada el 1056 per Güelf I de Baviera i tingué sempre una relació amb l'Antiga Casa de Welf; fou secularitzada el 1803. El 1922 va ser tornada a ocupar per la congregació de Beuron, però el 2010 va ser definitivament clausurada i els monjos van abandonar el monestir.
# Abadzékhskaia

Abadzékhskaia - Абадзехская (rus) és una stanitsa, un poble, de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora dreta del riu Bélaia, prop de la desembocadura de l'afluent Fiunta, a 28 km al sud de Maikop i a 14 km al sud de Tulski.
Pertanyen a aquest municipi els khútors de Vessioli, les stanitses de Novosvobódnaia i Sevastopólskaia i el possiólok de Pervomaiski.

## Història

L'stanitsa fou fundada el 1862 per cosacs del Kuban en terres capturades als abadzekhi, una de les subètnies adigueses. Formava part de la línia avançada d'operacions militars russes en la Guerra del Caucas. Abans de la formació de l'autonomia adiguesa, l'stanitsa formava part de la regió Maikopski de la província de Kuban.