OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fotofòbia (pel·lícula)

Fotofòbia (títol original en eslovac, Svetloplachosť; distribuït internacionalment en anglès, Photophobia) és un docudrama del 2023 escrit i dirigit per Ivan Ostrochovský i Pavol Pekarčík. Es va estrenar al 80è Festival Internacional de Cinema de Venècia a la secció independent Giornate degli Autori, en què va guanyar el premi Europa Cinemas Label. Coproduït entre Eslovàquia, República Txeca i Ucraïna, es va rodar a Ucraïna durant la invasió russa. El film se centra en la vida quotidiana d'una família ucraïnesa que viu als túnels de l'estació de metro de Khàrkiv per protegir-se dels bombardejos russos. S'ha subtitulat al català pel canal 33.
Fotofòbia va guanyar el Premi del Jurat Jove al millor documental al 22è Festival de Cinema i Fòrum Internacional sobre els Drets Humans. La pel·lícula va ser seleccionada com a candidata eslovaca a l'Oscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa a la 96a edició dels premis.

## Referències

* ↑ «'Humanist Vampire Seeking Consenting Suicidal Person', 'Through The Night' & 'Photophobia' Scoop Giornate Degli Autori Awards At Venice». Deadline, 08-09-2023.
* 1 2 «Venice: Ukraine Drama 'Photophobia' Wins Europa Cinemas Label Award». The Hollywood Reporter, 08-09-2023.
* ↑ «"Fotofòbia": Quan la llum del dia suposa un perill mortal». CCMA. [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ Economou, Vassilic. «The 22nd FIFDH announces its award winners». Cineuropa, 18-03-2024. [Consulta: 19 abril 2024].
* ↑ «Oscar Watch 2024: Slovakia Selects Photophobia as Oscar Contender - FilmNewEurope.com» (en anglès britànic). FilmNewEurope.com, 27-09-2023.
# GNU Assembler

El GNU Assembler, conegut comunament com a gas o com, és l'assemblador desenvolupat pel Projecte GNU. És el back-end predeterminat de GCC. S'utilitza per muntar el sistema operatiu GNU i el nucli Linux, i diversos altres programaris. És una part del paquet GNU Binutils.
L'executable s'anomena gas o as, el nom estàndard per a un assemblador Unix. GAS és multiplataforma i s'executa i s'assembla per a diverses arquitectures d'ordinadors diferents. GAS és programari lliure publicat sota la Llicència Pública General de GNU v3.

## Història

La primera versió de GAS es va publicar el 1986-1987. Va ser escrit per Dean Elsner i va donar suport a l'arquitectura VAX.

## Sintaxi general

GAS admet una sintaxi general que funciona per a totes les arquitectures suportades. La sintaxi general inclou directives d'assemblador i un mètode per comentar. La sintaxi predeterminada és la sintaxi AT&T.

### Directives

GAS utilitza directives d'assemblador (també conegudes com pseudoops), que són paraules clau que comencen amb un punt que es comporten de manera similar a les directives del preprocessador en el llenguatge de programació C. Tot i que la majoria de les directives d'assemblador disponibles són vàlides independentment de l'arquitectura de destinació, algunes directives depenen de la màquina.
Des de la versió 2.10, la sintaxi Intel es pot utilitzar mitjançant l'ús de la directiva.intel_syntax.

## Ús

Com que és el back-end d'una suite de compiladors popular, és a dir, GCC, el GNU Assembler s'utilitza molt àmpliament per compilar programari de codi obert modern. El GAS s'utilitza sovint com a assemblador en sistemes operatius Linux juntament amb un altre programari GNU. També es pot trobar una versió modificada de GAS al paquet d'eines de desenvolupament de macOS des d'OS X.

## Referències

* ↑ «The GNU Assembler - Assembler Directives» (en anglès). Arxivat de l'original el 2012-02-22. [Consulta: 13 abril 2008].
* ↑ «GNU Assembler News» (en anglès).
* ↑ «AT&T Syntax versus Intel Syntax» (en anglès). Arxivat de l'original el 20 juny 2011. [Consulta: 28 juliol 2014].
* ↑ Ram Narayan. «Linux assemblers: A comparison of GAS and NASM» (en anglès). IBM DeveloperWorks, 17-10-2007. Arxivat de l'original el 3 març 2009. [Consulta: 28 juliol 2014].
# Gamma

La gamma és la tercera lletra de l'alfabet grec. S'escriu en majúscula: Γ; en minúscula: γ. Té un valor numèric de 3.
* Matemàtiques:
** Funció gamma.
** Distribució gamma.
* Física:
** en minúscula: símbol del fotó.
** en minúscula, fotó d'ona molt curta, produït en les desintegracions radioactives dels àtoms.
** en majúscula, Manuel Castañs i J. A. Beñincón postulen la constant dinàmica Γ que relaciona la força amb el canvi del moment lineal.
** 1 gamma és una unitat de la densitat de flux magnètic. 1 gamma=10$^{−9}$ tesla o 1 nanotesla.
** en minúscula, representa el pes específic d'una substància.
* Rajos gamma
* Les ones Gamma cerebrals:
Són un tipus d'electroencefalografia que se situa al voltant dels 40 hertzs.
* Enginyeria:
** en majúscula: símbol del parell motor
* Fotografia:
** La correcció gamma en fotografia, televisió i pantalles d'ordinador. Gamma és l'exponent en una relació entre valors de video o píxels i la il·luminació que mostra. En fotografia és el pendent de la corba de la densitat de la pel·lícula fotografica (log(opacitat)) amb el log de l'exposició (corba de Hurter-Driffield), en la secció recta de la corba característica.
* En L'AFI representa el so d'una fricativa velar sonora
Viccionari
# Masillabune

Masillabune és un gènere de mamífer artiodàctil prehistòric de la família dels queropotàmids que visqué a Europa durant l'Eocè mitjà, entre fa 47 i fa 43 milions d'anys. Se'l coneix a partir de dos esquelets fòssils relativament complets trobats al jaciment de Messel i el jaciment de la Geiseltal.

## Referències

* ↑ Entrada «Masillabune» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Iscolau

Iscolau o Iscoles (en llatí Ischolaus o Ischolas, en grec antic Ἰσχόλαος, Ἰσχόλας) fou un militar espartà del segle iv aC.
Quan els tebans van envair el Peloponès l'any 369 aC estava estacionat a la vila d'Ion o Èon, al districte de l'Escirítida, amb un cos de νεοδαμώδεις ("neodamódeis" ilotes lliures, declarats ciutadans) i uns 400 exiliats de Tegea. Si hagués ocupat el pas d'entrada a l'Escirítida hauria aconseguit rebutjar els arcadis (aliats tebans) segons diu Xenofont, però va optar per quedar-se a la vila on va ser rodejat i mort amb gairebé tots els seus homes. Diodor de Sicília, que l'elogia retòricament, el compara amb Leònides a les Termòpiles i diu que quan va veure el gran nombre d'arcadis i sense esperances de poder-los vèncer, va enviar als soldats més joves a Esparta perquè podien ser útils en les futures batalles, mentre ell, amb els més veterans va defensar la ciutat resistint fins a la mort. També en parla Plutarc. Possiblement és el mateix Iscolau que menciona Poliè.

## Referències

* ↑ Ischolaus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 625-626
# Partit Conservador (Romania)

El Partit Conservador (en romanès Partidul Conservator, PC) fou un partit polític conservador de Romania. El juny de 2015, es va fusionar amb el Partit Liberal Reformista (PLR) per formar l'Aliança de Liberals i Demòcrates (ALDE).

## Història

El partit fou creat el 18 de desembre de 1991 amb el nom de Partit Humanista Romanès (romanès: Partidul Umanist Român). Durant dos anys fou membre de la Internacional Humanista. El 7 de maig de 2005 el partit va canviar el nom a Partit Conservador, perquè el partit havia sofert un canvi d'ideologia, passant del centre a la dreta política. El partit fou fundat per Dan Voiculescu, un home de negocis, fundador i antic propietari de la majoria de canals televisius a Romania.
Tant en les eleccions legislatives de 1992 com en les de 1996 el partit no va obtenir representació parlamentària. Per a les eleccions legislatives del 26 de novembre de 2000 formà una aliança electoral amb el PDSR, tot i que el seu nom no quedava reflectit al nom de l'aliança.
Amb la victòria del PDSR el 2000, el PUR també entrà al govern, tot i que tan sols arribà a ocupar el Ministeri d'Empreses Petites i Mitjanes, dirigit per Silvia Ciornei.
A les eleccions legislatives del 28 de novembre de 2004 el PUR tornà a per aliança electoral amb el PSD, però aquest cop amb el nom d'Unió Nacional PSD+PUR, aconseguiren 19 diputats i 11 senadors. Després de la complicada formació de govern, el PUR es va desdir del PSD per l'elecció dels presidents del Senat i de la Cambra dels Diputats, i va decidir fomar govern amb el PNL, el PD i la UDMR, tot i tractar el President Traian Băsescu d'"hipòcrita".
En el govern de Călin Popescu-Tăriceanu van tenir més Ministeris: un Ministeri d'Estat (dirigit per Gheorghe Copos i Bogdan Pascu), el Ministeri de Comerç i Economia (dirigit per Codruţ Şereş) i el Ministre Delegat de Control (dirigit per Sorin Vicol).
El 7 de maig de 2005, van canviar el nom del partit a Partit Conservador, per què segons ells el partit s'havia tornat més conservador, tot i que el partit té tendències esquerranes en diversos aspectes.
El 12 de febrer de 2006 va absorbir l'antic partit nacionalista Partit d'Unitat Nacional Romanesa (PUNR).
El 3 de desembre de 2006 el Partit Conservador va sortir del govern per desavinences amb els altres partits, i poc després es tornà a aliar amb el PSD.
Tant en les eleccions locals de l'1 de juny de 2008 com en les eleccions legislatives romaneses del 30 de novembre del mateix any el PSD va fer una aliança amb el Partit Conservador (PC), que els van tornar a portar al govern, tot i que un altre cop sense ministeris per al Partit Conservador.

## Líders
### Presidents

* Dan Voiculescu 1991-2007 del PUR i del PC
* Daniela Popa 2007-actualitat

## Referències

* ↑ «New political party in Romania», 26-06-2015. Arxivat de l'original el 2015-06-26. [Consulta: 2 març 2024].

## Enllaços externs

* Plana web oficial Arxivat 2006-08-25 a Wayback Machine.
# Roc de Santa

El Roc de Santa és un cim de 1.113,2 metres d'altitud que es troba en el terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, del Pallars Jussà.
Forma un petit serrat, que, encara que no és de gaire extensió, és perfectament visible des de qualsevol punt de Talarn cap al nord, especialment a tota la Conca de Dalt. És una de les formacions orogràfiques més característiques de la comarca.
És a llevant del poble de Claverol (Conca de Dalt) i a ponent del d'Hortoneda, més o menys a la mateixa distància de tots dos. La pista de muntanya, asfaltada, que uneix els dos pobles, hi fa pràcticament tota la volta, anant a cercar una collada que és a tocar mateix del Roc de Santa. Aquesta collada és, molt probablement, el Coll de Veu de la llegenda.
En el Roc de Santa es troba una balma amb una paret, que podria correspondre a un habitatge troglodític o, més probablement, a un ús ramader. Així mateix, hi ha el jaciment paleontològic de Roc de Santa.
A migdia del Roc de Santa s'estén la Costa d'Escoll-de-veu i la Plana.
Pep Coll, nascut a Pessonada, a poca distància del Roc de Santa, recull la llegenda del Castell de Colls de Veu. Es tracta de l'existència mítica d'un castell, anomenat de Colls de Veu, al cim del Roc de Santa, les restes del qual, quatre pedres mal comptades a la carena, són constatades pel mateix autor.
La llegenda fa referència a una minyona, filla de la vila de Perauba, casada al castell de Colls de Veu, que obtingué per dot una vaca cerdana amb un collar bigarrat. Un gran dot!

## Referències

* ↑ COLL, Pep. Viatge al Pirineu fantàstic. Barcelona: Columna Edicions, 2005.

## Bibliografia

* AYMAMÍ I DOMINGO, Gener i PALLARÈS-PERSONAT, Joan. "El trogloditisme al Pallars. Estat de la Qüestió". A: Collegats. Anuari del Centre d'Estudis del Pallars 1997, 7. Tremp: Centre d'Estudis del Pallars i Garsineu Edicions, 1997. ISBN 84-88294-64-6.
* CASANOVAS-CLADELLAS, M. Lourdes i SANTAFÈ-LLOPIS, J. V. "Síntesi dels jaciments terciaris continentals de l'entorn de Tremp, estudi especial de Sossís i de Roca de Santa", a XXXVI Assemblea Intercomarcal d'Estudiosos. Collegats, 5. Tremp: Centre d'Estudis del Pallars i Garsineu Edicions, 1991. ISBN 84-88294-04-2.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Rocks Cluster Distribution

Rocks Cluster Distribution (originalment NPACI Rocks) és una distribució de Linux destinada a clústers de computació d'alt rendiment (HPC). Va ser iniciat per National Partnership for Advanced Computational Infrastructure i el San Diego Supercomputer Center (SDSC) l'any 2000. Inicialment va ser finançat en part per una subvenció de la NSF (2000–07), però va ser finançat per la subvenció NSF de seguiment fins al 2011.

## Distribució

Rocks es basava inicialment en la distribució Red Hat Linux (RHL), però les versions modernes de Rocks es basaven en CentOS, amb un instal·lador Anaconda modificat que simplifica la instal·lació massiva en molts ordinadors. Rocks inclou moltes eines (com ara Message Passing Interface (MPI)) que no formen part de CentOS, però són components integrals que converteixen un grup d'ordinadors en un clúster.
Les instal·lacions es poden personalitzar amb paquets de programari addicionals en el moment de la instal·lació utilitzant CD especials subministrats per l'usuari (anomenats "Roll CD"). Els "Rolls" amplien el sistema integrant-se de manera perfecta i automàtica en els mecanismes de gestió i embalatge utilitzats pel programari base, simplificant molt la instal·lació i configuració d'un gran nombre d'ordinadors. S'han creat més d'una dotzena de rotllos, inclosos el rotllo Sun Grid Engine (SGE), el rotllo Còndor, el rotllo Lustre, el rotllo Java i el rotllo Ganglia.
A l'octubre de 2010, Rocks s'utilitzava per a organitzacions acadèmiques, governamentals i comercials, emprades en 1.376 clústers, a tots els continents excepte a l'Antàrtida. El clúster acadèmic més gran registrat, amb 8632 CPU, és GridKa, operat per l'Institut de Tecnologia de Karlsruhe a Karlsruhe, Alemanya. També hi ha una sèrie de clústers que van fins a menys de 10 CPU, que representen les primeres etapes de la construcció de sistemes més grans, a més de ser utilitzats per a cursos de disseny de clúster. Aquesta fàcil escalabilitat va ser un objectiu important en el desenvolupament de Rocks, tant per als investigadors implicats, com per a la NSF.

## Referències

* ↑ «About Rocks Cluster» (en anglès). Rocks Cluster Distribution. Arxivat de l'original el 2012-04-13. [Consulta: 10 octubre 2010].
* ↑ «Award Abstract #0438741 SCI: Delivering Cyberinfrastructure: From Vision to Reality» (en anglès). National Science Foundation, 01-07-2005. [Consulta: 5 agost 2007].
* ↑ «Award Abstract #0721623 SDCI: NMI: Improvement: The Rocks Cluster Toolkit and Extensions to Build User-Defined Cyberenvironments» (en anglès), 31-08-2007. [Consulta: 6 juny 2013].
* ↑ «Rocks Cluster Register» (en anglès), 10-10-2010. Arxivat de l'original el 24 octubre 2014. [Consulta: 10 octubre 2010].
* ↑ «GridKa - Grid Computing Centre Karlsruhe» (en anglès). Arxivat de l'original el 2011-07-19. [Consulta: 10 octubre 2010].
* ↑ «About Rocks Cluster» (en angès). Rocks Cluster Distribution. Arxivat de l'original el 2012-04-13. [Consulta: 10 octubre 2010].
# Domènec Latorre i Soler

Domènec Latorre i Soler (les Corts, Barcelona, 1893 - Camp de la Bota, 1939) fou un polític i activista catalanista, pare de la professora de català Roser Latorre i Gaia.
Els seus pares eren immigrants aragonesos de Graus, i fou un actiu i entusiasta nacionalista català. De molt jove ingressà a la Unió Catalanista, i posteriorment fundà el grup nacionalista Pàtria Nova, del qual fou el principal dirigent. Bon amic de Vicenç Albert Ballester, amb ell va col·laborar en les publicacions nacionalistes L'Intransigent i Subversió Nacionalista (1918), on va publicar articles i caricatures. Fou detingut en diverses manifestacions nacionalistes entre 1916 i 1920, algunes en suport dels Voluntaris Catalans en la Primera Guerra Mundial.
Com a militant nacionalista, també fou soci del CADCI, alhora que se'l considera un dels fundadors de la Joventut Nacionalista La Falç. També participà en la difusió de l'obra de l'Associació Protectora de l'Ensenyança Catalana. Va mantenir també relació amb Pere Seras i Isern i d'altres catalans d'Amèrica.
Durant la Segona República Espanyola i la guerra civil espanyola treballà com a funcionari de l'Ajuntament de Barcelona sense tenir cap militància ni acció destacada. Tot i així, el 1939 fou denunciat per companys de feina i detingut al seu lloc de treball per les tropes franquistes. El nou alcalde de Barcelona, Miquel Mateu i Pla, no va fer cap intent per salvar-lo. Fou jutjat en un consell de guerra (els tristament famosos sumaríssims d'urgència) i condemnat a mort, sota l'acusació d'independentista, fent servir com a prova, entre d'altres, el diari personal de la seva filla Montserrat. Malgrat les gestions que van fer per salvar-lo Ferran Valls i Taberner, Josep Pla i Carles Sentís, fou executat el maig del 1939 al camp de la Bota, amb Daniel Cochs i Lluís Escaler i Espunyes.

## Referències

* ↑ Esculies Serrat, Joan «Domènec Latorre i les seves entitats del nacionalisme radical català: L’Avençada, La Barricada i Pàtria Nova (1918-1939)». Recerques: història, economia, cultura, 2013, pàg. 91–121. ISSN: 2385-4588.
* ↑ Biografia de Pere Seras Arxivat 2010-10-01 a Wayback Machine. a unitat.cat

## Bibliografia

* Josep Benet i Morell Domènec Latorre, afusellat per catalanista (2003) Edicions 62

## Enllaços externs

* «Domènec Latorre i Soler». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Fotografia de Domènec Latorre Arxivat 2010-02-18 a Wayback Machine.
# Biblioteca d'estiu

La Biblioteca d'Estiu és una iniciativa que ofereix activitats culturals i lúdiques a l'estiu, sovint en format d'escoles d'estiu o tallers. Són espais de formació, trobada i entreteniment, pensats per fomentar l'aprenentatge i el gaudi durant les vacances. També se l'anomena biblioteca a l'aire lliure, biblioteca de platja (biblioplatja), biblioteca de terrassa (biblioterrassa), biblioteca de plaça (biblioplaça), biblioteca de parc (biblioparc) o, biblioteca de piscina (bibliopiscina). Cadascuna de les denominacions suposa una especialització pel que fa als usuaris i a la localització.

## Característiques

Hi ha un sèrie de característiques que defineixen i delimiten la biblioteca d'estiu:
* És estacional, fonamentalment al mesos d'estiu.
* Es realitza, en quasi tots els casos, en espais oberts.
* Ofereix tots o part dels serveis propis d'una biblioteca pública, tot i que l'eix fonamental és el préstec de sala.
* Té un fons bibliogràfic limitat, amb un predomini de diaris i revistes, per una banda, i col·leccions infantils i juvenils, per l'altra.
* Té una delimitació d'espai i unes normes específiques, tot depén d'on es trobi localitzada.
L'objectiu principal de les biblioteques d'estiu (a part d'altres que veurem a continuació) és oferir un espai informal als residents i usuaris de la localitat on se situa, perquè puguin gaudir de la lectura, dins d'un espai alternatiu i complementari pel que fa a les biblioteques públiques, ja que aquesta, possiblement està allunyada dels punts cèntrics de la població durant l'època.
Les activitats que normalment organitzen les biblioteques d'estiu, són activitats complementàries com ara; la narració d'històries per a tota mena de públic, animacions de carrer, tallers per als més petits i per als joves, concerts de música, etc.

## Objectius

A part d'altres objectius que les biblioteques d'estiu colen aconseguir, aquests són els principals:
* Mostrar la biblioteca a nous usuaris, perquè puguin accedir-hi.
* Fomentar l'hàbit lector en família.
* Equiparar la lectura i l'oci.
* Promocionar els serveis bibliotecaris estables de la localitat.

## Referències

* 1 2 Carrascosa, Mercedes. «Lecturas refrescantes en verano: la bibliopiscina» (en castellà). biblogtecarios.es, 10-07-2015. [Consulta: 5 novembre 2021].
* ↑ Moller, Sofía. «Bibliotecas veraniegas» (en castellà). biblogtecarios.es, 12-07-2013. [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ Riaza, Maribel. Innovación en bibliotecas (en castellà). Editorial UOC, 2014-11-06. ISBN 978-84-9064-256-6.
* ↑ Blanco, Irene. «Bibliopiscinas y biblioplayas: refrescantes servicios de extensión cultural» (en castellà). biblogtecarios.es, 08-07-2011. [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ García, Sandra Sánchez; Jiménez, Santiago Yubero. Las bibliotecas en la formación del hábito lector (en castellà). Ediciones de la Universidad de Castilla La Mancha, 2015-04-29, p. 103. ISBN 978-84-9044-133-6.

## Vegeu també

* Biblioteca
* Biblioteca pública
# Malao

Malao (Μαλάω) fou el nom d'un port de la costa de l'oceà Índic que correspon probablement a la moderna Berbera. Fou centre de comerç de l'encens, goma, mirra, esclaus i vori.
Estava situat prop de l'actual estret de Bab el-Màndeb i fou esmentat en el Periple de la Mar Eritrea.

## Referències

* ↑ Peter Bridges. Safirka: An American Envoy. Kent State University Press, 2000, p. 113–. ISBN 978-0-87338-658-6.
# Jambi (ciutat)

Jambi és una ciutat d'Indonèsia, capital de la província de Jambi, a l'illa de Sumatra. La ciutat té un port fluvial al Batang Hari. És un centre de producció d'oli i goma. El 2021 tenia 621.365 habitants.
Està a 26 km de les ruïnes de Muaro Jambi, una ciutat important de l'antic regne de Srivijaya.

## Divisió administrativa

Està dividit en 11 districtes i 62 barris urbans.
* Kota Baru
* Alam Barjo
* Jambi Selatan
* Paal Merah
* Jelutung
* Pasar Jambi
* Telanaipura
* Danau Sipin
* Danau Teluk
* Pelayangan
* Jambi Timur

## Referències

* ↑ «Jambi». A: Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia.
* ↑ Kota Jambi dalam angka, 2022, p. 54.
* ↑ Kota Jambi dalam angka, 2022, p. 6, 21.

## Bibliografia

* Kota Jambi dalam angka - Jambi Municipality in Figures (en indonesi, anglès). Jambi: BPS Statistics of Jambi Municipality, 2022, p. xxxiv-290.
# Cerro del Toro

El Cerro del Toro és un turó que es troba al sud-oest del departament de Maldonado, a l'Uruguai. Pertany a la localitat de Piriápolis i té una alçada de 195 msnm. És la segona elevació més propera a la ciutat després del Cerro San Antonio.
De la mateixa forma que el Cerro Pan de Azúcar, el Cerro del Toro forma part de la Sierra de las Ánimas.

## Font

A uns 100 metres d'alçada hi ha una font amb un brau de bronze, coneguda en castellà com Fuente del Toro, la qual va ser portada des de París pel fundador de la ciutat, Francisco Piria. Pesa aproximadament 3.000 kg. De la font surt aigua mineral natural, en un gran bosc on creixen arbres i espècies autòctones i estrangeres.

## Cim

Al cim es troba, segons alguns geòlegs, un volcà que es va extingir. Per a alguns historiadors, el cim del turó servia de cementiri de l'antic poble charrúa, la població indígena local abans de l'arribada dels colonitzadors europeus. Des del cim hi ha una vista del balneari de Piriápolis.

## Referències

* ↑ Enciclopedia Geográfica del Uruguay (castellà)
* ↑ Cerro San Antonio a puntaweb.com (castellà)

## Enllaços externs

* Fuente del Toro Arxivat 2010-12-28 a Wayback Machine. (castellà)
* Cerro del Toro a puntaweb.com (castellà)