OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Campionat d'Europa de Futbol sub-16 de la UEFA 2001

La fase final del campionat d'Europa sub-16 2001 es disputa a Anglaterra entre el 22 d'abril i el 6 de maig. Els jugadors nascuts a partir de l'1 de gener de 1984 poden participar en aquesta competició.

## Fase Final
### Fase de grups
#### Grup A

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Espanya | 3 | 2 | 0 | 1 | 8 | 2 | 6 | 6 |
| Alemanya | 3 | 2 | 0 | 1 | 11 | 4 | 7 | 6 |
| Bèlgica | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 6 | -2 | 6 |
| Romania | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 13 | -11 | 0 |
| 22 d'abril | Romania | 0 - 3 | Espanya |
| | Alemanya | 1 - 2 | Bèlgica |
| 24 d'abril | Romania | 2 - 8 | Alemanya |
| | Espanya | 5 - 0 | Bèlgica |
| 26 d'abril | Bèlgica | 2 - 0 | Romania |
| | Espanya | 0 - 2 | Alemanya |

#### Grup B

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Turquia | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 6 |
| Rússia | 3 | 1 | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 | 5 |
| Països Baixos | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 4 |
| Polònia | 3 | 0 | 1 | 2 | 1 | 4 | -3 | 1 |
| 23 d'abril | Països Baixos | 0 - 1 | Turquia |
| | Polònia | 0 - 0 | Rússia |
| 25 d'abril | Països Baixos | 2 - 0 | Polònia |
| | Turquia | 0 - 1 | Rússia |
| 27 d'abril | Rússia | 0 - 0 | Països Baixos |
| | Turquia | 2 - 1 | Polònia |

#### Grup C

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| Anglaterra | 3 | 2 | 0 | 1 | 4 | 3 | 1 | 6 |
| Itàlia | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 6 | 1 | 4 |
| Suïssa | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 4 | -1 | 4 |
| Hongria | 3 | 1 | 0 | 2 | 5 | 6 | -1 | 3 |
| 22 d'abril | Anglaterra | 1 - 3 | Itàlia |
| | Suïssa | 2 - 1 | Hongria |
| 24 d'abril | Anglaterra | 2 - 0 | Suïssa |
| | Itàlia | 3 - 4 | Hongria |
| 26 d'abril | Hongria | 0 - 1 | Anglaterra |
| | Itàlia | 1 - 1 | Suïssa |

#### Grup D

| Equips | PJ | G | E | P | GF | GC | DG | Pts |
| França | 3 | 3 | 0 | 0 | 11 | 0 | 11 | 9 |
| Croàcia | 3 | 2 | 0 | 1 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| Escòcia | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 5 | -2 | 3 |
| Finlàndia | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 10 | -9 | 0 |
| 23 d'abril | França | 3 - 0 | Escòcia |
| | Croàcia | 2 - 0 | Finlàndia |
| 25 d'abril | França | 3 - 0 | Croàcia |
| | Escòcia | 3 - 1 | Finlàndia |
| 27 d'abril | Finlàndia | 0 - 5 | França |
| | Escòcia | 0 - 1 | Croàcia |

### Quarts de final

| 29 d'abril | Espanya | 1 - 1 (4 - 3) (penals) | Itàlia |
| | Anglaterra | 1 - 1 (5 - 3) (penals) | Alemanya |
| 30 d'abril | Turquia | 0 - 2 | Croàcia |
| | França | 2 - 0 | Rússia |

### Semi-finals

| 3 de maig | Espanya | 3 - 0 | Croàcia |
| | Anglaterra | 0 - 4 | França |

### Partit pel 3r lloc

| 6 de maig | Croàcia | 4 - 1 | Anglaterra |

### Final

| 6 de maig | Espanya | 1 - 0 | França |
# Campionat de França de rugbi Pro D2

El Campionat de França de rugbi Pro D2 és la divisió de plata del Campionat de França de rugbi a 15. És el pas previ per accedir a la màxima categoria nacional (el Top 14).
Hi juguen 16 equips. L'equip que acaba classificat en primera posició del Pro D2 puja automàticament al Top 14, mentre que del 2n al 5è classificats juguen un playoff el guanyador del qual també accedeix a la màxima categoria del rugbi francès. Per la seva banda, els 2 darrers classificats cauen de categoria jugant la temporada següent a la Federal 1. Aquest campionat es va crear el 2000, tot i que no és res més que la continuació del campionat «D2», que ha dut diferents noms al llarg de la seva història. Des del 2000, és la Lliga nacional de rugbi (LNR) qui organitza la prova.
Des de l'any 2000, la professionalització de la divisió d'honor (amb 21 clubs el 2001, 16 el 2002 i finalment 14 des del 2005) ha contribuït a la millora del nivell del campionat de Pro D2. Clubs amb un palmarès impressionant s'hi han trobat jugant, tals com l'AS Béziers (11 cops campió de França, 10 de les quals entre 1971 i 1984), el Racing Métro 92 (successor del Racing Club de France, 5 cops campió de França, el darrer cop del qual l'any 1990) o el RC Toulon (tres cops campió, el darrer cop del qual l'any 1992). Onze dels setze participants del Pro D2 de la temporada 2007-2008 han estat almenys un cop al màxim nivell del campionat de França.

## Palmarès des del 2001

* 2000-2001: US Montauban
* 2001-2002: Stade Montois
* 2002-2003: Montpellier Hérault RC
* 2003-2004: FC Auch
* 2004-2005: RC Toulon
* 2005-2006: US Montauban
* 2006-2007: FC Auch
* 2007-2008: RC Toulon
* 2008-2009: Racing Métro 92
* 2009-2010: Sporting Union Agen Lot-et-Garonne
* 2010-2011: Lyon OL U
* 2011-2012: FC Grenoble
* 2012-2013: US Oyonnax
* 2013-2014: Lyon OL U
* 2014-2015: Section Paloise
* 2015-2016: Lyon OL U
* 2016-2017: SU Agen
* 2017-2018: USA Perpinyà

## Vegeu també

* Campionat de França de rugbi Pro D2 2010-2011
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2011-2012
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2012-2013
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2013-2014
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2014-2015
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2015-2016
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2016-2017
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2017-2018
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2018-2019
* Campionat de França de rugbi Pro D2 2019-2020

## Enllaços externs

* Resultats dels partits de PRO D2 al LNR.fr Arxivat 2007-03-10 a Wayback Machine.
# Campionat de Mendoza de futbol

El Campionat de Mendoza de futbol és la màxima competició futbolística de la ciutat de Mendoza a la província de Mendoza. És organitzat per la Liga Mendocina de Fútbol des de 1922.

## Historial

* 1922: Gimnasia y Esgrima
* 1923: Gimnasia y Esgrima
* 1924: Independiente Rivadavia
* 1925: Independiente Rivadavia
* 1926: Independiente Rivadavia
* 1927: Independiente Rivadavia
* 1928: Independiente Rivadavia
* 1929: Independiente Rivadavia
* 1930: Palmira
* 1931: Gimnasia y Esgrima
* 1932: Independiente Rivadavia
* 1933: Gimnasia y Esgrima
* 1934: Argentino
* 1935: Independiente Rivadavia
* 1936: Independiente Rivadavia
* 1937: Gimnasia y Esgrima
* 1938: Independiente Rivadavia
* 1939: Gimnasia y Esgrima
* 1940: Independiente Rivadavia
* 1941: Argentino
* 1942: Argentino
* 1943: Argentino
* 1944: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1945: Independiente Rivadavia
* 1946: Andes Talleres
* 1947: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1948: Argentino
* 1949: Gimnasia y Esgrima
* 1950: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1951: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1952: Gimnasia y Esgrima
* 1953: Deportivo Maipú
* 1954: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1955: Andes Talleres
* 1956: Andes Talleres
* 1957: Boca Juniors de Bermejo
* 1958: Deportivo Maipú
* 1959: Argentino
* 1960: Independiente Rivadavia
* 1961: Independiente Rivadavia
* 1962: Independiente Rivadavia
* 1963: San Martín
* 1964: Gimnasia y Esgrima
* 1965: Independiente Rivadavia
* 1966: San Martín
* 1967: Independiente Rivadavia
* 1968: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1969: Gimnasia y Esgrima
* 1970: Independiente Rivadavia
* 1971: Andes Talleres
* 1972: Independiente Rivadavia
* 1973: San Martín
* 1974: Gimnasia y Esgrima
* 1975: San Martín
* 1976: Independiente Rivadavia
* 1977: Gimnasia y Esgrima
* 1978: Independiente Rivadavia
* 1979: San Martín
* 1980: Gimnasia y Esgrima
* 1981: Gimnasia y Esgrima
* 1982: Gimnasia y Esgrima
* 1983: Gimnasia y Esgrima
* 1984: Huracán Las Heras
* 1985: Deportivo Maipú
* 1986: Gimnasia y Esgrima
* 1987: San Martín
* 1988: Gutiérrez Sport Club
* 1989: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1990: Godoy Cruz Antonio Tomba
* 1991: Gimnasia y Esgrima
* 1992: San Martín
* 1992/93: Independiente Rivadavia
* 1993/94: Independiente Rivadavia
* 1995: Argentino
* 1996: Argentino
* 1997/98: Gimnasia y Esgrima
* 1998/99: Chacras de Coria
* 1999/00: Chacras de Coria
* 2000: Guaymallén
* 2001 (Ap.): Gimnasia y Esgrima
* 2001 (Cl.): Palmira
* 2001 (Anual): Gimnasia y Esgrima
* 2002 (Ap.): Lujan de Cuyo
* 2002 (Cl.): Guaymallén
* 2003 (Ap.): Palmira
* 2003 (Cl.): Deportivo Maipú
* 2003 (Anual): Deportivo Maipú
* 2004 Deportivo Guaymallén
* 2005 Deportivo Guaymallén
* 2006 Huracán Las Heras
* 2007 Huracán Las Heras
* 2008 Leonardo Murialdo
* 2009 Andes Talleres

## Enllaços externs

* Futbol del Interior
# Campobasso

Campobasso és un municipi italià, situat a la regió de Molise i a la província de Campobasso. L'any 2006 tenia 51.140 habitants.

## Evolució demogràfica

* Vegeu també: Categoria:Persones de Campobasso
# Campofiorito

Campofiorito (sicilià Campofiorito) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Palerm. L'any 2007 tenia 1.401 habitants. Limita amb els municipis de Bisacquino, Contessa Entellina i Corleone.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Giuseppe Sagona | Llista cívica |
# Campobello di Mazara

Campobello di Mazara (sicilià Campubbeddu) és un municipi italià, dins de la província de Trapani. L'any 2007 tenia 10.762 habitants. Limita amb els municipis de Castelvetrano i Mazara del Vallo. Es troba al costat de l'antiga Selinunt.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Ciro Caravà | Centreesquerra |
# Camps de Cal Plomall

Els Camps de Cal Plomall és un indret del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà, en territori del poble de Bóixols.
Es tracta d'uns camps de conreu situats a l'esquerra del Rialb i a l'extrem sud-occidental de les Costes, al nord-oest del Molí del Plomall i al sud de Cal Plomall.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic modern de caràcter descriptiu: expressa exactament el que signifiquen aquestes paraules de forma literal.

## Enllaços externs

* Els Camps de Cal Plomall en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camps de Plana Serra

Els Camps de Plana Serra és un paratge de camps de conreu del terme municipal de Sant Quirze Safaja, de la comarca del Moianès.
Estan situats al costat sud-est de la masia de Plana Serra, al nord-oest del Collet de la Creu del Serrà. És a llevant de la capçalera del torrent del Barbot i a ponent de la carretera C-1413b.

## Enllaços externs

* Els Camps de Plana Serra en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí Vell de Cellers

El Camí Vell de Cellers és un camí del terme municipal de Castell de Mur, Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Guàrdia de Tremp.
Actualment només es conserva, amb aquest nom, el tram final, del camí, des de la cruïlla amb els camins de Canalets i de Canissera, a llevant de la Masia de Tató i a ponent de la Plana de Carrió, fins a Cellers mateix. Són uns 800 metres que segueixen la direcció est-sud-est, entre les Collades i Coscoller, que queden a migdia, i la Plana de Carrió i les Comes, al nord.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Cal Borrell

El Camí de Cal Borrell és un camí del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Arrenca del Camí Nou de les Vielles i emprèn la direcció nord-oest, passa pel costat nord de los Planells, i arriba a Cal Borrell en 800 metres. Travessa la partida de les Vielles.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu: pren el nom de la masia a la qual mena, Cal Borrell.

## Enllaços externs

* El Camí de Cal Borrell en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Cap de Rans

El Camí de Cap de Rans és una pista rural que discorre pel terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Aramunt), al Pallars Jussà.
Té el seu punt de partença en el Camí de la Pobla de Segur just davant de la porta del cementiri municipal d'Aramunt, des d'on surt cap a l'oest-sud-oest. Passa ran i al nord d'un dels paratges coneguts com a Costera, i fa la volta de primer cap al sud-oest, girant després cap al nord-oest, per anar a cercar el paratge de Rans, on té el final del seu recorregut.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Comiols

El Camí de Comiols és una pista rural transitable amb vehicles tot terreny que discorre pels termes municipals d'Abella de la Conca, i Isona i Conca Dellà (antics termes d'Isona) i Benavent de Tremp, al Pallars Jussà i la Baronia de Rialb, de la Noguera.
Arrenca del Coll d'Espina, a ponent de Cal Curt, i pren la direcció sud-sud-est, traçant alguns revolts, per anar decantant-se més decididament cap a migdia. Passa a llevant de la Serra de les Carboneres, i al coll que hi ha entre l'Estadella (a llevant) i la Corona (a ponent). Se'n va cap a ponent del Clot de Batllés, passant pel mig del Bosc del Cimadal, a ponent de l'Obac del Cimadal. Des d'aquest lloc davalla cap al sud-oest fent algunes ziga-zagues, fa la volta al Clot de la Pleta, i emprèn pel costat de llevant de la Serra de Benavent, entrant en el terme de la Baronia de Rialb, de la Noguera. Fa la volta pel vessant oriental d'aquesta darrera serra, passant a prop i a llevant del Cogulló de Sant Quiri. Encara pel costat oriental de la Serra del Grau de Moles, per l'extrem nord-occidental de la Serra de la Treita, on gira cap a ponent, passa pel costat de la Gavarnera, al sud de l'Abudell, i al Serrat de la Socarrada enllaça amb el Camí de la Gavarnera, on acaba el seu recorregut, a llevant del Roc de Benavent.

## Etimologia

Aquest camí pren el nom del poble al qual menava. Es tracta d'un topònim romànic modern de caràcter descriptiu.

## Enllaços externs

* El Camí de Comiols en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Puigmaçana

El Camí de Puigmaçana és un camí que discorre pels termes municipals de Castell de Mur, a l'antic terme de Mur, i de Talarn, al Pallars Jussà.Pren el nom de l'antic poble de Puigmaçana, que és on mena aquest camí.
Arrenca de la carretera C-13 al sud de Palau de Noguera, al costat de llevant de Casa Granotes. Passa a ran d'aquesta casa, i comença a enfilar-se cap al sud-oest, fent revolts, passa entre el Tros de Casa -nord- i Moregat -sud-, i travessa per un pont les vies del ferrocarril de la línia Lleida - la Pobla de Segur. Tot seguit, passa per llevant i sud de lo Serrat del Rei, recorre tot el nord de la partida de Morellols, el sud de la partida de les Salades, deixa al sud Morellols de Vellós i lo Camp i passa per damunt de la capçalera del barranc de l'Espona, moment en què abandona el terme de Talarn i entra en el de Castell de Mur, en territori de Puigmaçana.
Passat aquest barranc, deixa la direcció oest, que estava seguint des de la Casa Granotes, i gira per agafar la direcció nord. Tot seguit troba a l'esquerra, sud-oest, l'arrencada del Camí de la Masia de Claverol, ressegueix tota la partida de Claverol pel costat de llevant i, en arribar a l'altura del Corral del Sastre, gira cap a llevant, s'enfila dalt del serrat i arriba al Camí de Cabicerans i a l'antic poble de Puigmaçana.

## Enllaços externs

* El Camí de Puigmaçana en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Sant Llorenç Savall a Granera

El camí de Sant Llorenç Savall a Granera és una pista forestal dels termes municipals de Sant Llorenç Savall, de la comarca del Vallès Occidental, i de Granera, a la comarca del Moianès.
El camí arrenca del poble de Sant Llorenç Savall, al nord del Polígon industrial Les Conques, prop de la Deixalleria de Sant Llorenç Savall, des d'on arrenca cap al nord seguint de forma paral·lela al Ripoll per la riba esquerra del riu, fins que, al cap de poc, s'enfila cap a la carena que separa aquest riu de la riera de l'Ermengol i al cap de poc es decanta cap a la vall d'aquesta segona riera. Passa pel marge dret del Ripoll, fins que arriba a prop i a llevant de la capella de Sant Feliu de Vallcàrquera i de Cal Panxot.
En aquest lloc, el camí va a buscar la carena que es troba al nord-est de Cal Panxot, i que passa pel costat de llevant dels plans de l'Ermengol, travessant Vallcàrquera. Passa pel costat de llevant del Roc del Cornut, i es comença a enfilar cap al nord-oest, per pujar dalt del coll de Trens, moment en què deixar enrere el terme de Sant Llorenç Savall per entrar en el de Granera.
Del Coll de Trens comença a davallar cap a Granera, en direcció al nord-est, va a cercar el vessant de ponent del serrat del Clapers, el costat de llevant de la masia de Coronell i del serrat de Coronell i va a buscar la carretera de Granera a la B-124 just a l'extrem de migdia del serrat del Planot, des d'on acaba d'arribar, en direcció nord, a Granera.
# Camí de Sant Quirze (Castellcir)

El Camí de Sant Quirze és una pista rural dels termes municipals de Sant Quirze Safaja i de Castellcir, a la comarca del Moianès. Com la major part dels camins, el seu nom és de caràcter descriptiu: és el camí que uneix el nucli actual de Castellcir amb el poble veí a migdia seu, Sant Quirze Safaja.
Arrenca del Carrer de l'Amargura cap a migdia, resseguint tota l'Avinguda de Sant Quirze; a l'extrem sud d'aquesta avinguda, deixa enrere la població i a ponent el Pla de la Ferradura, i s'adreça cap al Vilardell, passant per l'extrem de llevant del Grony del Vilardell. Des del Vilardell continua cap al sud per baixar aviat, cap a l'est, cap a la vall del Tenes. Segueix aquest riu per la dreta del corrent d'aigua, i arriba a Sant Quirze Safaja al cap de cinc quilòmetres des de Castellcir.

## Enllaços externs

* El Camí de Sant Quirze en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de Santa Maria d'Oló a l'Estany

El Camí de Santa Maria d'Oló a l'Estany és un antic rural que uneix els pobles de Santa Maria d'Oló i l'Estany, a la comarca del Moianès.
Arrenca del centre del poble de l'Estany pel carrer dels Monjos, va a buscar la masia de Cal Noguera, des d'on puja fins al Collet de Sant Pere. Des d'aquell lloc va a buscar el coster meridional del Serrat dels Lliris i després de la Serra de l'Estany, a la dreta sempre del torrent del Gomis. Passa a prop i per damunt, al nord, de la masia de Montfred, passa per les Feixes de França,

## Enllaços externs

* El Camí de Santa Maria d'Oló a l'Estany en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de l'Obac (Guàrdia de Tremp)

El Camí de l'Obac és un camí del terme de Castell de Mur, Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Guàrdia de Tremp.
Arrenca de la carretera LV-9124 al nord mateix de la vila de Guàrdia de Noguera, en direcció nord, i en un breu tram arriba al lloc on hi havia el cementiri vell de la vila. Continua cap al nord i travessa el paratge de Peremartell, on torç cap al nord-oest per anar a buscar el barranc de Mur, travessat el qual el camí gira cap al nord-est i emprèn una forta pujada que li fa agafar tres revolts tancats i canviar tres vegades més de direcció. Al capdamunt de la pujada, on ateny els 578,9 m. alt. i es troba a l'extrem sud-est del vessant de la serra on hi ha el Castell de Guàrdia, trenca cap al nord per resseguir el vessant oriental d'aquesta serra. Ateny la cota màxima, de 589,7 metres d'altitud, i tot seguit inicia un lleuger descens, decantant-se cap al nord-oest. En poc tros més arriba als Obacs, on acaba el seu recorregut gairebé a la mateixa altitud que ha començat.

## Etimologia

Pren el nom del lloc on mena, on es troben, a més dels Obacs esmentats, l'Obac del Castell.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí de la Font del Cabrer

El Camí de la Font del Cabrer és un camí agrícola del poble d'Hortoneda, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, actualment pertanyent a Conca de Dalt, al Pallars Jussà. Segons el Cadastre, el nom d'aquest camí és Camí de la Font de l'Era.
Arrenca del nord-oest d'Hortoneda, del Camí del Solà, des d'on s'adreça a la part alta, migdia, de la partida dels Horts de la Font del Cabrer, que ressegueix de llevant a ponent, per fer la volta a aquesta partida pel costat de ponent, on acaba el seu recorregut.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Camí del Badó

El Camí del Badó és una pista rural asfaltada del terme municipal de Sant Quirze Safaja, a la comarca del Moianès.
Arrenca de la carretera C-59, en el seu punt quilomètric 26,4, des d'on surt cap al nord-est; passa pel costat nord-oest de la masia de Poses. Des d'aquest lloc continua cap a llevant, i passa pel costat meridional del Badó. Es considera el final del seu recorregut en la placeta existent a la porta de l'església de la Mare de Déu del Carme del Badó.

## Enllaços externs

* El Camí del Badó en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí del Foradot

El Camí del Foradot és una pista rural transitable del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Arrenca de la Carretera d'Abella de la Conca cap a llevant poc després de deixar enrere Can Carreu, just dessota i a migdia de Magaró. Passa pel nord de la Planta Gran, deixant Cal Miquelet un xic allunyada al sud del camí, travessa també pel nord les Trilles, gira cap al nord-est, i arriba al final del camí davant mateix del Forat d'Abella, popularment conegut com lo Foradot. Des del final del camí transitable es pot acabar d'arribar a peu al mateix Foradot per un corriol perfectament practicable.

## Etimologia

Pren el nom de l'apel·latiu popular amb què es coneix a Abella de la Conca el Forat d'Abella, que és on mena aquest camí.

## Enllaços externs

* El Camí del Foradot en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí del Girbau

El Camí del Girbau és una pista rural del terme municipal de Granera, a la comarca del Moianès.
Està situat en el sector central-occidental del terme. Arrenca del Camí de Monistrol de Calders a Granera a les Roques de Caldat, des d'on s'adreça cap al nord-est per fer tota la volta al torrent de Caldat, després venç la Carena de Caldat i fa el tomb a un segon torrent, el del Girbau. Travessa aquest torrent i emprèn cap al nord-oest, arribant a les dues masies del Girbau (de Dalt i de Baix) en quasi dos quilòmetres i mig.

## Enllaços externs

* El Camí del Girbau en el seu entorn a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Camí del Lledó (Guàrdia de Noguera)

El Camí del Lledó és un camí del terme municipal de Castell de Mur, Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Guàrdia de Tremp.
Arrenca del Camí dels Prats de Dalt, a la partida de l'Hospital, de la cruïlla on també surt, cap al sud-est, el Camí de Sant Sebastià, i en 1.200 metres mena a la cruïlla amb el Camí de Canalets, entre la Vinya de Carrió (nord-est), los Reganyats (ponent) i Marsaborit (sud-est).
# Camí del Pi Sec

El Camí del Pi Sec és un camí dels termes municipals de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, a l'àmbit del poble d'Herba-savina, i de Baix Pallars, a l'antic terme de Baén, a l'àmbit del poble de Cuberes. Bona part del seu recorregut fa de termenal municipal i comarcal.
Arrenca de la Pista de Cuberes al nord-est de Coll Pan, travessa la llau de Coll Pan i de seguida arriba a Coll Pan, sempre seguint la direcció sud-oest. Un cop arriba a aquest lloc fa un ample revolt per emprendre la direcció sud-est. Passa al sud-est de la Boïga de Coll Pan, prop de la Font de Coll Pan, i es va enfilant per la carena de les Serra de les Cabanes del Manró fins a assolir el cim del Turó de Passavent. Poc després arriba al Coll de Passavent, moment en què comença a fer de termenal. Continua sempre cap al sud-est, resseguint la Serra de Cuberes.
Al cap d'una mica més passa pel costat nord-oriental de lo Pi Sec, del Cap del Solà de la Coma d'Orient i de les Emprius, fins que arriba a la Basseta, on troba la cruïlla amb el Camí de Taús i el Camí de la Basseta, on acaba el seu recorregut.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Camí del Riu (la Rua)

El Camí del Riu és una pista rural transitable del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
Arrenca del poble de la Rua cap al sud, i va davallant cap al riu, el Rialb, on arriba en quatre quilòmetres. Més de la meitat del seu recorregut s'adreça al nord, pels pendissos que van davallant cap al riu al nord-est de la Rua.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic modern, de caràcter descriptiu: aquest camí mena al riu que passa per sota i a llevant de la Rua (el Rialb) des del poble d'aquest nom.

## Enllaços externs

* El Camí del Riu en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya