OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bisbat de Caxito

El Bisbat de Caxito (portuguès: Diocese de Caxito; llatí: Dioecesis Caxitonsis) és una seu de l'Església Catòlica a Angola, sufragània de l'arquebisbat de Luanda. El 2013 tenia 240.000 batejats al voltant de 564.000 habitants. Actualment és dirigida pel bisbe António Francisco Jaca.

## Territori

La diòcesi es troba a la província del Bengo, situada a la part nord-occidental d'Angola. Comprèn els següents municipis: Caxito, Ambriz, Bula Atumba, Dande, Dembos, Nambuangongo, Pango-Aluquém, Cacuaco i Kikolo. Limita al nord amb el bisbat de Mbanza Congo i Uijé, a l'est amb el bisbat de Ndalatando i a l'oest amb l'arquebisbat de Luanda.
La seu episcopal és a la ciutat de Caxito, la capital provincial, on s'hi troba la catedral de Santa Anna. El territori comprèn 25.133 km² i es divideix en 10 parròquies.

## Història

La diòcesi fou erigida el 6 de juny de 2007 amb la butlla Caritas Christi del papa Benet XVI, aplegant territori de l'arquebisbat de Luanda.

## Cronologia de bisbes

* António Francisco Jaca, S.V.D., des del 6 de juny de 2007

## Estadístiques

A finals del 2013, la diòcesi tenia 240.000 batejats sobre una població de 564.000 persones, equivalent al 42.6% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 2007 | 214.000 | 500.000 | 42,8 | 14 | 2 | 12 | 15.286 | | ? | ? | 6 |
| 2012 | 240.000 | 564.000 | 42,6 | 20 | 5 | 25 | 9.600 | | 28 | 82 | 10 |

## Fonts

* Annuario Pontificio del 2013 http://www.catholic-hierarchy.org/diocese/dcaxi.html
* (anglès) Fitxa de la diòcesi a www.gcatholic.org
* Butlla Caritas Christi
* (portuguès) Fitxa de la diòcesi Arxivat 2014-10-18 a Wayback Machine. al web de la Conferènciza episcopal angolesa
* Erezione delle diocesi di Viana e Caxito (Angola) e nomina dei primi vescovi
# Bisbat de Ciudad Lázaro Cárdenas

El bisbat de Ciudad Lázaro Cárdenas (castellà: Diócesis de Ciudad Lázaro Cárdenas, llatí: Dioecesis Civitatis Lazari Cárdenas) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Morelia, i que pertany a la regió eclesiàstica Don Vasco. L'any 2013 tenia 794.000 batejats sobre una població de 854.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Armando António Ortíz Aguirre.

## Territori

La diòcesi comprèn part dels estats mexicans de Michoacán i Guerrero. Pertanyen set municipis: Aquila, Arteaga, Coahuayana, Lázaro Cárdenas, La Unión, Coahuayutla i José Azueta.
La seu episcopal és la ciutat de Ciudad Lázaro Cárdenas, on es troba la catedral de Crist Rei.
El territori s'estén sobre 14.800 km², i està dividit en 24 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida l'11 d'octubre de 1985, mitjançant la butlla Cum probe del Papa Joan Pau II, prenent el territori dels bisbats d'Apatzingán i de Ciudad Altamirano.
Originàriament era sufragània de l'arquebisbat d'Acapulco, però el 25 de novembre de 2006 passà a formar part de la província eclesiàstica de l'arquebisbat de Morelia.

## Cronologia episcopal

* José de Jesús Sahagún de la Parra (11 de setembre de 1985 - 3 de maig de 1993 renuncià)
* Salvador Flores Huerta (3 de maig de 1993 - 30 de setembre de 2006 renuncià)
* Fabio Martínez Castilla (13 de març de 2007 - 19 de febrer de 2013 nomenat arquebisbe de Tuxtla Gutiérrez)
* Armando António Ortíz Aguirre, des del 20 de novembre de 2013

## Estadístiques

A finals del 2013, la diòcesi tenia 794.000 batejats sobre una població de 854.000 persones, equivalent al 93,0% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats per sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1990 | 483.000 | 526.000 | 91,8 | 31 | 21 | 10 | 15.580 | 1 | 15 | 37 | 17 |
| 1999 | 638.000 | 709.000 | 90,0 | 36 | 24 | 12 | 17.722 | 1 | 19 | 56 | 22 |
| 2000 | 660.600 | 734.000 | 90,0 | 37 | 25 | 12 | 17.854 | 1 | 19 | 72 | 22 |
| 2001 | 660.600 | 734.000 | 90,0 | 38 | 26 | 12 | 17.384 | 1 | 14 | 72 | 22 |
| 2002 | 683.600 | 759.000 | 90,1 | 40 | 27 | 13 | 17.090 | 1 | 14 | 71 | 23 |
| 2003 | 683.600 | 759.000 | 90,1 | 33 | 20 | 13 | 20.715 | | 16 | 71 | 23 |
| 2004 | 683.600 | 759.600 | 90,0 | 33 | 20 | 13 | 20.715 | | 16 | 71 | 23 |
| 2006 | 725.000 | 805.000 | 90,1 | 43 | 26 | 17 | 16.860 | | 21 | 61 | 23 |
| 2013 | 794.000 | 854.000 | 93,0 | 46 | 31 | 15 | 17.260 | | 20 | 68 | 24 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2014 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Ciudad Lázaro Cárdenas (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi Arxivat 2011-05-30 a Wayback Machine. (castellà)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Cum probe (llatí)
# Bisbat de Cuautitlán

El bisbat de Cuautitlán (espanyol: Diócesis de Cuautitlán, llatí: Dioecesis Cuautitlanensis) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Tlalnepantla, i que pertany a la regió eclesiàstica Metro-Circundante. L'any 2006 tenia 3.750.000 batejats sobre una població de 4.300.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Guillermo Rodrigo Teodoro Ortiz Mondragón.

## Territori

La diòcesi comprèn tot l'estat mexicà de Mèxic: Cuautitlán, Tultitlán, Coacalco, Tultepec, Melchor Ocampo, Teoloyucan, Nextlalpan, Jaltenco, Zumpango, Coyotepec, Hueheuetoca, Tequixquiac, Apaxco, Tonanitla i Hueypoxtla.
La seu episcopal és la ciutat de Cuautitlán, on es troba la catedral de Sant Bonaventura.
El territori s'estén sobre 2.145  km², i està dividit en 85 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 5 de febrer de 1979 mitjançant la butlla Conferentia Episcopalis Mexicana del Papa Joan Pau II, prenent el territori dels bisbats de bisbat de Texcoco i de Tlalnepantla (avui arquebisbat).
El 3 de novembre de 1984 i el 9 de juny de 2014 cedí porcions del seu territori a benefici de l'erecció dels bisbats d'Atlacomulco i d'Izcalli.

## Cronologia episcopal

* Manuel Samaniego Barriga † (5 de febrer de 1979 - 26 de juny de 2005 mort)
* Guillermo Rodrigo Teodoro Ortiz Mondragón, des del 19 d'octubre de 2005

## Estadístiques

A finals del 2006, la diòcesi tenia 3.750.000 batejats sobre una població de 4.300.000 persones, equivalent al 87,2% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1980 | 585.346 | 731.682 | 80,0 | 97 | 73 | 24 | 6.034 | 4 | 49 | 179 | 68 |
| 1990 | 1.283.000 | 1.380.000 | 93,0 | 143 | 99 | 44 | 8.972 | | 64 | 197 | 73 |
| 1999 | 4.700.000 | 4.950.000 | 94,9 | 194 | 142 | 52 | 24.226 | | 215 | 268 | 74 |
| 2000 | 4.840.000 | 5.150.000 | 94,0 | 198 | 142 | 56 | 24.444 | | 232 | 303 | 74 |
| 2001 | 3.395.000 | 3.700.000 | 91,8 | 203 | 145 | 58 | 16.724 | | 214 | 333 | 80 |
| 2002 | 3.350.000 | 3.800.000 | 88,2 | 234 | 176 | 58 | 14.316 | | 168 | 330 | 82 |
| 2003 | 3.392.000 | 3.820.000 | 88,8 | 234 | 174 | 60 | 14.495 | | 189 | 335 | 82 |
| 2004 | 3.500.000 | 4.000.000 | 87,5 | 223 | 167 | 56 | 15.695 | | 156 | 289 | 85 |
| 2006 | 3.750.000 | 4.300.000 | 87,2 | 246 | 190 | 56 | 15.243 | | 156 | 289 | 85 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2007 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Cuautitlán (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi Arxivat 2011-11-19 a Wayback Machine. (castellà)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Conferentia Episcopalis Mexicana (llatí)
* Història de la diòcesi (castellà)
# Bisbat de Hà Tĩnh

El bisbat de Hà Tĩnh (francès: Diocèse de Bogotá, llatí: Dioecesis Hatinhensis) és una seu de l'Església Catòlica a Vietnam, sufragània de l'arquebisbat de Hanoi. Al 2018 tenia 241.112 batejats sobre una població de 2.153.300 habitants. Actualment es troba vacant, a l'espera que el bisbe electe Paul Nguyên Thai Hop, O.P., ocupi la seu.

## Territori

La diòcesi comprèn les províncies civils Hà Tĩnh i Quảng Bình.
La seu episcopal és la ciutat de Văn Hạnh.
El territori s'estén sobre 7.692 km², i està dividit en 96 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida pel papa Francesc el 22 de desembre de 2018, prenent el territori de la diòcesi de Vinh.

## Cronologia episcopal

* Paul Nguyên Thai Hop, O.P., des del 22 de desembre de 2018

## Estadístiques

La diòcesi, en el moment de la seva erecció, tenia 241.112 batejats sobre una població de 2.153.300 persones, equivalent al 11,2% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 2018 | 241.112 | 2.153.300 | 11,2 | | 93 | | 2.593 | | 19 | 188 | 96 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2018, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese Hà Tĩnh (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Annunci de l'erecció de la diòcesi
* Pàgina de la diòcesi (vietnamita)
# Estremida memòria

Estremida memòria és una novel·la de Jesús Moncada, publicada l'any 1997. «Novel·la sobre el temps i la memòria», com va presentar-la Pere Gimferrer, va obtenir el Premi Joan Crexells i el de la Crítica Serra d'Or. Ha estat traduïda al castellà i al francès.

## Argument

La novel·la gira al voltant dels tràgics esdeveniments del 25 d'agost de 1877, quan, entre Casp i Mequinensa, un recaptador d’impostos i la seva escorta de la Guàrdia Civil van ser atacats i assassinats. Aquest crim va commocionar la regió, que encara vivia sota l’impacte dels conflictes recents de la Tercera Guerra Carlina i els canvis polítics de la Restauració borbònica de 1874. Aquest fet va desembocar en una nova tragèdia quan els presumptes culpables van ser descoberts i sotmesos immediatament a un judici sumaríssim ple d'irregularitats.

## Referències

* ↑ Batet, Mònica. «Estremida memòria». Núvol, 21-06-2013. [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ Obiols, Isabel «Jesús Moncada presenta la traducción al castellano de "Estremida memòria"». El País [Madrid], 22-09-1999. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «Estremida memòria». Diccionari de la literatura catalana. [Consulta: 13 abril 2020].

## Enllaços externs

* Estremida memòria a Espais literaris de Jesús Moncada
# Geografia de São Tomé i Príncipe

Aquest és un article sobre la geografia de São Tomé i Príncipe, un petit estat insular format per un arxipèlag situat al golf de Guinea en l'oceà Atlàntic equatorial. Les principals illes de la nació són l'illa de São Tomé i l'illa de Príncipe, que donen el nom al país. Estan situades a uns 300 i 250 kilòmetres respectivament de la costa nord-oest de Gabon a Àfrica Occidental. Les coordenades geogràfiques són una latitud de 1°00′N i una longitud de 7°00′E.
São Tomé i Príncipe constitueix un dels països més petits d'Àfrica, amb 209 kilòmetres de línia costanera. Ambdues formen part d'un massís volcànic extingit, que també inclou l'illa de Bioko a Guinea Equatorial al nord i Mont Camerun a l'oest. São Tomé és 50 kilòmetres més gran i 30 kilòmetres d'ample, la més muntanyosa de les illes. El seu cim més alt, el Pico de São Tomé, té 2.024 metres. Príncipe té uns 30 kilòmetres de llarg i 6 kilòmetres d'ample. El seu principal cim, Pico de Príncipe, fa 948 metres. Això fa de la superfície total del país 1.001 km², aproximadament cinc vegades la mida de Washington, D.C. Les dues illes són travessafrs per corrents ràpides que irradien cap avall a través de les muntanyes de boscs frondosos boscos i terres de cultiu al mar. L'equador es troba immediatament al sud de l'illa de São Tomé, que passa a través de l'Ilhéu das Rolas.
El Pico Cão Grande és un cim banyó volcànic de referència, situat a 0° 7′ 0″ N, 6° 34′ 00″ E﻿ / ﻿0.11667°N,6.56667°E﻿ / 0.11667; 6.56667 al sud de São Tomé. S'aixeca dramàticament uns 300 metres sobre el terreny dels voltants i el seu cim es troba a 663 metres sobre el nivell del mar.

## Clima

Al nivell mitjà del mar el clima és tropical, càlid i humit amb una temperatura mitjana anual d'uns 27 °C i poca variació diària. A les altituds de l'interior, la temperatura mitjana anual és de 20 °C i les nits en general són fredes. La precipitació anual varia de 5.000 mm als vessants del sud-oest a 1.000 mm a les planures del nord. L'estació plujosa va d'octubre a maig.

## Vida silvestre

Les dues illes són illes oceàniques i sempre han estat separades de la part continental d'Àfrica Occidental, i per això hi ha una diversitat d'espècies relativament baixa, restringida a aquells que han aconseguit creuar el mar a les illes. No obstant això, el nivell d'endemisme és alta, amb moltes espècies que no es troben a cap altra part del món.

## Bibliografia

* (portuguès) José Carvalho Cardoso e J. Sacadura Garcia, Carta dos solos de São Tomé e Príncipe, Junta de Investigações do Ultramar, Lisbonne, 1962, 306 p.
* (portuguès) Francisco Tenreiro, A ilha de São Tomé : estudo geográfico, Junta de Investigações do Ultramar, Lisbonne, 1961, 279 p.
# .ne

.ne és el domini de primer nivell territorial (ccTLD) de Níger
Sense cap relació amb el domini de primer nivell .ne, de vegades s'utilitza "ne" com a domini de segon nivell dins d'altres dominis territorials, de manera que es poden fer registres del tipus .ne.xx, on xx és un ccTLD. Dos exemples en són el Japó (.ne.jp) i Corea del Sud (.ne.kr). En la majoria dels altres dominis de primer nivell s'utilitza "net" amb la mateixa finalitat.
Actualment, l'agost de 2013, no es pot registrar un domini .ne. El web d'Intnet.ne retorna una pàgina de configuració de PHP, i AfriDNS ha anunciat que el domini no funciona bé, i està marcat com a no disponible per al registre comercial.

## Referències

* ↑ African Domain Names - .ne - Niger domain
* ↑ bb-online.com .ne registrar: "Registration Not available" consultat el juny de 2013
* ↑ 101domain.com .ne registrar: "Registrations are not allowed by the registry at this time" consultat el juny de 2013

## Enllaços externs

* Informació del whois de .ne a IANA
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
Viccionari
# Sasòs

Sasòs (en francès Sazos) és un municipi francès situat al departament dels Alts Pirineus i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 190 | 204 | 159 | 147 | 141 | 128 | 111 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Daniel Borderolle | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Rosset (Boques del Roine)

Rosset (en francès Rousset) és un municipi francès situat al departament de les Boques del Roine i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 2 650 | 2 717 | 2 483 | 2 634 | 3 014 | 3 010 | 3 039 | 3 028 | 2 656 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 2 890 | 2 910 | 2 859 | 2 794 | 3 285 | 2 986 | 2 821 | 2 595 | 2 518 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 2 722 | 2 710 | 2 659 | 2 712 | 2 965 | 2 903 | 2 624 | 2 553 | 2 640 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 957 | 3 250 | 3 674 | 4 735 | 7 900 | 9 314 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1994- | Jean-Louis Canal | PS |

## Referències

* ↑ Topònims occitans de les Boques del Roine
# Frontera entre el Gabon i São Tomé i Príncipe

La frontera entre el Gabon i São Tomé i Príncipe consisteix en uns segments marítims al golf de Guinea. Aquesta frontera es regeix per un tractat signat a São Tomé el 26 d'abril de 2001.
La frontera es basa sobre l'esbós del Gabon formalitzat per caps Estérias i López. Els segments marítims lineals estan definits per set punts de coordenades individuals.
* Punt 1 : 0° 44' 03" N 8º 14' 00" E
* Punt 2 : 0° 34' 00" N 8º 11' 15" E
* Punt 3 : 0° 00' 05" S 7º 50' 28" E
* Punt 4 : 0° 17' 38" S 7º 41' 21" E
* Punt 5 : 0° 25' 45" S 7º 37' 42" E
* Punt 6 : 0° 52' 51" S 7º 28' 25" E
* Punt 7 : 1º 28' 47" S 7º 16' 16" E
El trifini marítim septentrional entre Guinea Equatorial, Gabon i São Tomé i Príncipe no està pas clarament definiy com lel trifini sud amb el Camerun.

## Referències

* ↑ Agreement on the Delimitation of the Maritime Border between the Gabonese Republic and the Democratic Republic of Sao Tome and Principe
# Resolució 2018 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2018 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 31 d'octubre de 2011. Després d'exposar informes de l'Organització Marítima Internacional (OMI) i del Departament d'Afers Polítics de les Nacions Unides (DPA) sobre l'augment en els darrers anys de la pirateria en els països de la costa occidental del golf de Guinea (de Ghana a Gabon), el Consell condemna tots els actes de pirateria i robatoris a mà armada com al mar comesos a la costa dels estats del golf de Guinea.
La Resolució també acull amb satisfacció la intenció de convocar una cimera dels caps d'Estat del golf de Guinea per considerar una resposta integral a la regió i encoratjar els estats de la Comunitat Econòmica dels Estats de l'Àfrica Occidental (ECOWAS), de la Comunitat Econòmica dels Estats d'Àfrica Central (ECCAS) i la Comissió del Golf de Guinea (CCG) per desenvolupar una estratègia global. Alhora, insta a la cooperació entre estats i organitzacions regionals amb les indústries navilieres i d'assegurances per tal de proporcionar assessorament i orientació als vaixells que naveguin pel golf de Guinea

## Referències

* ↑ Piracy in the Gulf of Guinea, securitycouncilreport.org
* ↑ (anglès) Condemning Acts of Piracy, Armed Robbery off Gulf of Guinea States, Security Council Calls on Regional Bodies for Strong Action against Perpetrators, un.org 31 octubre 2011

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2001 a la 2100 (2011 - 2013)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Zosterop d'Annobón

El zosterop d'Annobón (Zosterops griseovirescens) és un ocell de la família dels zosteròpids (Zosteropidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i vegetació secundària de l'illa d'Annobón, al golf de Guinea.

## Referències

* ↑ «Zosterop d'Annobón». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Teixidor de Príncipe

El teixidor de Príncipe (Ploceus princeps) és un ocell de la família dels ploceids (Ploceidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones amb arbres i arbusts de l'illa de Príncipe, al golf de Guinea.

## Referències

* ↑ «Teixidor de Príncipe». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2022(català)
# Bhadarwa

Bhadarwa o Bhadarva fou un petit estat tributari protegit que formà part de l'agència de Rewa Kantha a la presidència de Bombai. La seva superfície era de 70 km² i la població (1881) de 9.185 habitants.
Tenia uns ingressos de 4.000 lliures i pagava un tribut de 1907 lliures al Gaikowar de Baroda. El sobirà portava el títol de rana i disposava d'una força de policia de 24 homes.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Els Til·lers

Els Til·lers és una escola pública d'educació primària situada al terme municipal de La Masó (Tarragona). La construcció va ser petició expressa de l'Ajuntament a la Mancomunitat de Catalunya (1914-1925).
És una escola rural que forma part del ZER Francolí (Zona Escolar Rural, agrupació d'escoles petites i properes que comparteixen projecte i model educatiu), juntament amb les escoles: el Bosc (al municipi de Mont-ral), de la Riba (al municipi de la Riba) i Rocabruna (al municipi de Valls), on s'hi imparteixen els nivells des d'Infantil fins a Primària. A més, el ZER Francolí forma part del programa d'Escola Nova 21.

## Història

És una de les quatre escoles que van ésser creades com a model, per iniciativa del President de la Mancomunitat Enric Prat de la Riba i Sarrà (1870-1917), per tal d'instaurar a Catalunya l'Escola Nova, basat en el sistema educacional del mètode Montessori.
L'escola va ser projectada l'any 1914 (per l'Arquitecte Adolf Florensa i Ferrer, 1889-1968), es va adjudicar la construcció al novembre de 1915, i va ser inaugurada el gener de 1920, amb l'assistència de n'Eugeni d'Ors i Rovira (1881-1954), qui aleshores era Director d'Instrucció Pública de la Mancomunitat.
El concepte d'Escola Nova té origen a finals del segle xix, i pretén fer un canvi en el sistema pedagògic que fins aleshores s'estava realitzant, impulsant l'aprenentatge actiu dels alumnes.
Després de la Guerra Civil Espanyola, l'Escola Nova va ser eliminada de totes les escoles, i no va ser fins a la dècada dels 70, en que grups de pedagogs van treballar per tornar-la a les escoles catalanes, eren els anomenats Moviments de Renovació Pedagògica, d'entre aquests moviments un dels més importants va ser l'Agrupació de Mestres Rosa Sensat.
A més de Els Til·lers, l'any 1915 el Consell Permanent de la Mancomunitat acorda construir tres escoles més com a model a seguir (una per cada comarca catalana), que són: la d'Els Torms (a la comarca de les Garrigues), la de Sant Llorenç Savall (a la comarca del Vallès Occidental, actualment CEIP Josep Gras), i la de Palau-Savardera (a l'Alt Empordà, actualment CEIP Martí Inglès). L'escola Els Til·lers és la única, des que es va inaugurar, que mai ha deixat de fer la seva funció com a escola.

## Referències

* 1 2 3 4 Escola els Til·lers, història. Xtec
* ↑ «Cent anys de l'escola de la Masó, la primera construïda per la Mancomunitat a Tarragona, [[Tarragona digital]], 12 de gener 2020». Arxivat de l'original el 2020-01-12. [Consulta: 19 gener 2020].
* ↑ L'escola nova,
* ↑ L'escola Els Til·lers de la Masó compleix 100 anys i segueix apostant per un model educatiu alternatiu, el Vallenc, 06-09-2019
* ↑ Escoles modèliques
* ↑ Una escola modèlica, El Punt Avui, 22 juliol 2018