OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Birštonas

Birštonas ( escoltar (?·pàg.)) situada al comtat de Kaunas. És una ciutat balneari a Lituània situada a 30 km al sud de Kaunas al marge dret del riu Nemunas. Birštonas va rebre els seus drets de ciutat el 1529, i va ser anomenada com a ciutat el 1966. La ciutat és el centre administratiu del municipi de Birštonas.

## Nom

Birštonas és el nom en lituà de la ciutat.
Les versions del nom en altres llengües inclouen
* polonès: Birsztany
* Rus: Бирштаны Birshtany
* Belarús: Бірштаны Birshtany
* Yiddish: בירשטאן Birshtan
* Letó: Birštona

## Història

Birštonas va ser esmentada per primera vegada l'any 1382 a les cròniques dels Cavallers Teutònics i va ser descrita com «una granja a l'aigua salada». Molts ducs lituans i d'altres nobles van viatjar a Birštonas, durant els segles XIV i XVI, per exercitar la caça.
El complex del balneari va ser fundat el 1846. Moltes persones russes, poloneses i de ciutats lituanes van visitar els sanatoris de la zona per rebre tractaments curatius d'aigua mineral i de fang, com l'escriptor lituà Balys Sruoga, que estava malalt després d'haver estat en el camp de concentració de Stutthof.

## Festes

Birštonas té diversos festivals, el principal se celebra durant la segona setmana de juny. Ofereix concerts, art popular, exposicions i curses de llanxes. Un altre festival dedicat al jazz atreu milers de persones i se celebra cada dos anys, a la fi de març, aquest festival de jazz amb una antiguitat de més de vint anys ara es transmet també per TV.

## Turisme

Birštonas és coneguda per la seva aigua mineral. Aquesta aigua és utilitzada per sanatoris en piscines i banys. Hi ha dos grans sanatoris a Birštonas el Tulpe i el Versmė, tots dos ofereixen haloteràpia, banys terapèutics de fang, piscines d'aigua mineral, banys, massatges i una àmplia gamma de procediments curatius. Birštonas també compta amb hotels i granges adaptades per al turisme rural. Les atraccions locals inclouen la «colina de Vytautas», on el Gran Duc Vytautas tenia la seva mansió de caça, dos museus i el passeig marítim –un camí a la vora del riu Nemunas–. Es pot practicar el ciclisme al bosc local de Žvėrinčius, muntar a cavall, navegar o remar a canoa al llarg dels rius Verknė o Nemunas. Birštonas és un dels pocs centres turístics de Lituània.

## Ciutats agermanades

* Leck, Alemanya
* Żnin, Polònia
* Keila, Estònia
* Sigulda, Letònia
* Sysmä, Finlàndia
* Bykle, Noruega
* Neringa, Lituània

## Vegeu també

* Llista de ciutats de Lituània

## Enllaços externs

* Pàgina oficial (lituà)
* Festival de Jazz de Birštonas
* Birštonas per turistes a Litauen Netz
# Derjon

El Derjon (nom en ladí, alternativament també Dursan; en alemany: Grödner Bach; en italià: Rio Gardena) és el riu principal de la vall de Gherdëina. Naix a Plan, entitat de població del municipi de Sëlva, a una alçada de 1590 metres i discorre un total de 25,8 km fins a desembocar al riu Isarch, al municipi de Pruca. El riu ja ve documentat el 1264 amb el nom Tursûn.

## Galeria d'imatges

* El Derjon a Ruacia (Sëlva)
* El pas del riu al municipi de Soplajes

## Referències

* ↑ https://ambiente.provincia.bz.it/acqua/fiumi-torrenti-alto-adige.asp?news_action=4&news_article_id=541753%5BEnllaç+no+actiu%5D Agenzia provinciale per l’ambiente e la tutela del clima - Rio Gardena / Derjon
* ↑ Egon Kühebacher: Die Ortsnamen Südtirols und ihre Geschichte. Band 2. Athesia, Bozen 1995. ISBN 88-7014-827-0, S. 49.
# Podòcops

Els podòcops (Podocopa) són una subclasse de crustacis ostracodes. Es diferencia de l'altra subclasse d'ostracodes (Myodocopa) per la morfologia de la segona antena: els podòcops tenen un endopodi relativament llarg, mentre que els miodocòpods és l'exopodi que el tenen relativament llarg. La setena pota dels Podocopa té una varietat de formes o és absent, però no és mai una pota anul·lada en forma de cuc (com és en alguns Myodocopa). Hi ha dos ordres de Podocopa: Platycopida i Podocopida.

## Famílies

* Bairdiidae Sars, 1865
* Bythocyprididae Maddocks, 1969
* Bythocytheridae Sars, 1866
* Cytherellidae Sars, 1866
* Cytheridae Baird, 1850
* Cytherideidae Sars, 1925
* Cytheromatidae Elofson, 1939
* Cytheruridae Müller, 1894
* Entocytheridae Hoff, 1942
* Eucytheridae Puri, 1954
* Hemicytheridae Puri, 1953
* Kliellidae Schäfer, 1945
* Krithidae Mandelstam, 1958
* Leptocytheridae Hanai, 1957
* Loxoconchidae Sars, 1925
* Microcytheridae Klie, 1938
* Neocytherideidae Puri, 1957
* Paradoxostomatidae Brady & Norman, 1889
* Pectocytheridae Hanai, 1957
* Protocytheridae Ljubimova, 1956
* Psammocytheridae Klie, 1938
* Punciidae Hornibrook, 1949
* Schizocytheridae Howe, 1961
* Terrestricytheridae Schornikov, 1969
* Thaerocytheridae Hazel, 1967
* Trachyleberididae Sylvester-Bradley, 1948
* Xestoleberididae Sars, 1928

## Enllaços externs

* Anne C. Cohen. «Tabular key to the subclasses of Ostracoda and families of Myodocopa».
# Revèst dei Damas

Revèst dei Damas (en francès Revest-des-Brousses) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 557 | 327 | 516 | 616 | 640 | 652 | 634 | 649 | 612 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 630 | 624 | 600 | 552 | 545 | 503 | 528 | 456 | 410 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 436 | 351 | 383 | 506 | 312 | 287 | 246 | 224 | 182 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 172 | 162 | 139 | 149 | 151 | 200 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Brigitte Mathieu-Reynaud | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Paterberg

El Paterberg és un turó que es troba al municipi de Kluisbergen, a la província belga de Flandes Oriental. Amb un cim que corona 80 msnm, és un dels molts turons que hi ha a les Ardenes flamenques, al límit amb Valònia. El turó no fou pavimentat fins al 1986, quan un pagès local va construir un camí a llambordes fins al cim perquè volia que el Tour de Flandes passés per casa seva. La pujada empedrada es va convertir en un dels llocs emblemàtics del ciclisme belga, i el 1993 va ser protegit.

## Ciclisme

L'ascensió és molt coneguda al món del ciclisme, sent habitual en les clàssiques de primavera flamenques, i destacant al Tour de Flandes. Junt amb el Koppenberg i l'Oude Kwaremont és una de les ascensions més dures de la regió, pels seus forts desnivells, estretor i ser un camí amb llambordes. El seu pendent mitjà és del 12,5%, amb un màxim desnivell del 20% durant un centenar de metres.
El Paterberg ha format part de totes les edicions del Tour de Flandes des de la seva primera aparició, el 1986, un rècord sols compartit amb el Kwaremont. Fins al 2011 solia pujar-se molt lluny de l'arribada, però amb la modificació del recorregut, el 2012, passà a ser la darrera ascensió de la cursa.
També sol ser superat en curses com l'E3 Harelbeke i l'A través de Flandes.

## Referències

* 1 2 «Monumental Bergs: The Paterberg». thechainstay.com. [Consulta: 3 març 2016].
* ↑ «Paterberg - Kluisbergen». climbbybike.com. [Consulta: 3 març 2016].
* ↑ «RONDE VAN VLAANDEREN – TOUR DE FLANDES 2015». Plataforma Recorridos Ciclistas. [Consulta: 3 març 2016].
# Bisbat de Sumbe

El Bisbat de Sumbe (portuguès: Diocese de Sumbe; llatí: Dioecesis Sumbensis) és una seu de l'Església Catòlica a Angola, sufragània de l'arquebisbat de Luanda. El 2013 tenia 395.125 batejats al voltant de 1.456.000 habitants. Actualment és dirigida pel bisbe Luzizila Kiala.

## Territori

La diòcesi comprèn la província de Kwanza-Sud a Angola. La seu episcopal és la ciutat de Sumbe, on s'hi troba la catedral de la Nossa Senhora da Conceição. Està subdividida en 18 parròquies.

## Història

La diòcesi de Novo Redondo fou erigida el 10 d'agost de 1975 amb la butlla Qui provido Dei del papa Pau VI, aplegant territori de l'arquebisbat de Luanda.
El 22 d'octubre de 2006 va prendre el nom actual.

## Cronologia dels bisbes

* Zacarias Kamwenho (10 agost 1975 - 3 març 1995 nomenat coadjutor de Lubango)
* Benedito Roberto, C.S.Sp. (15 desembre 1995 - 19 maig 2012 nomenat arquebisbe de Malanje)
* Luzizila Kiala, des del 21 de maig de 2013

## Estadístiques

A finals del 2013, la diòcesi tenia 395.125 batejats sobre una població de 1.456.000 persones, equivalent al 27,1% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1980 | 171.000 | 676.000 | 25,3 | 13 | 2 | 11 | 13.153 | | 12 | 38 | 12 |
| 1990 | 343.000 | 853.000 | 40,2 | 16 | 2 | 14 | 21.437 | | 18 | 52 | 12 |
| 1999 | 306.922 | 1.170.526 | 26,2 | 28 | 13 | 15 | 10.961 | | 19 | 69 | 12 |
| 2000 | 310.384 | 1.173.988 | 26,4 | 32 | 20 | 12 | 9.699 | | 14 | 63 | 13 |
| 2001 | 314.708 | 1.178.312 | 26,7 | 29 | 17 | 12 | 10.852 | | 14 | 59 | 13 |
| 2002 | 319.732 | 1.181.049 | 27,1 | 28 | 16 | 12 | 11.419 | | 16 | 43 | 14 |
| 2003 | 325.881 | 1.181.125 | 27,6 | 24 | 15 | 9 | 13.578 | | 12 | 42 | 15 |
| 2004 | 329.614 | 1.233.551 | 26,7 | 26 | 17 | 9 | 12.677 | | 11 | 43 | 14 |
| 2010 | 374.234 | 1.310.000 | 28,6 | 38 | 29 | 9 | 9.848 | | 9 | 55 | 17 |
| 2014 | 395.125 | 1.456.000 | 27,1 | 44 | 36 | 8 | 8.980 | | 10 | 84 | 18 |

## Fonts

* Annuario Pontificio del 2015 i precedents, a http://www.catholic-hierarchy.org/diocese/dsume.html
* (llatí) Butlla Qui provido Dei, AAS 67 (1975), p. 561
* (anglès) Fitxa de la diòcesi a www.gcatholic.org
* (portuguès) Fitxa de la diòcesi Arxivat 2014-04-19 a Wayback Machine. al web de la Conferència episcopal angolesa
# São João de Meriti

São João de Meriti és un municipi brasiler de l'estat de Rio de Janeiro. Està a una latitud de 22° 48′ 14″ sud i a una longitud de 43° 22′ 20″ oest, i a una altura de 19 metres sobre el nivell del mar. La seva població estimada l'any 2006 era de 466.996 habitants, en una superfície de 34 km².
El municipi és conegut com "el formiguer de les Amèriques", ja que la seva densitat de població és una de les més altes del continent.

## Referències

* ↑ «Panorama» (en portuguès brasiler). Cidades. IBGE. [Consulta: 21 desembre 2024].
* ↑ «Historico» (en portuguès brasiler). Cidades. IBGE. [Consulta: 21 desembre 2024].
* ↑ «Conhecida como 'Formigueiro das Américas', São João de Meriti perdeu habitantes, mas segue como a mais densa do RJ, e a 3ª do Brasil» (en portuguès brasiler). G1. Grupo Globo, 29-06-2023. [Consulta: 21 desembre 2024].
# Bisbat d'Apatzingán

El bisbat d'Apatzingán (castellà: Diócesis de Apatzingán, llatí: Dioecesis Apatzinganiensis) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Morelia, i que pertany a la regió eclesiàstica Don Vasco. Al 2012 tenia 370.000 batejats sobre una població de 400.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Cristóbal Ascencio García.

## Territori

La diòcesi comprèn tot l'estat mexicà de Michoacán.
La seu episcopal és la ciutat de Apatzingán, on es troba la catedral de l'Immaculada Concepció.
El territori s'estén sobre 13.102 km², i està dividit en 27 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 30 d'abril de 1962 mitjançant la butlla Quo aptius christifidelium del Papa Joan XXIII, prenent el territori dels bisbats de Colima i de Tacámbaro.
L'11 d'octubre de 1985 cedí una porció del seu territori a benefici de l'erecció del bisbat de Ciudad Lázaro Cárdenas.

## Cronologia episcopal

* Victorino Álvarez Tena † (24 de maig de 1962 - 14 de febrer de 1974 nomenat bisbe de Celaya)
* José Fernández Arteaga (13 luglio 1974 - 8 de febrer de 1980 nomenat bisbe de Colima)
* Miguel Patiño Velázquez, M.S.F. (9 d'abril de 1981 - 17 de novembre de 2014 jubilat)
* Cristóbal Ascencio García, des del 17 de novembre de 2014

## Estadístiques

A finals del 2012, la diòcesi tenia 370.000 batejats sobre una població de 400.000 persones, equivalent al 92,5% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1966 | 197.000 | 201.000 | 98,0 | 47 | 41 | 6 | 4.191 | | 11 | 48 | 19 |
| 1970 | ? | 273.041 | ? | 51 | 43 | 8 | ? | | 13 | 45 | 19 |
| 1976 | 580.000 | 600.000 | 96,7 | 49 | 40 | 9 | 11.836 | | 19 | 64 | 33 |
| 1980 | 777.000 | 829.000 | 93,7 | 43 | 35 | 8 | 18.069 | 2 | 17 | 50 | 30 |
| 1990 | 598.000 | 648.000 | 92,3 | 47 | 45 | 2 | 12.723 | | 6 | 92 | 23 |
| 1999 | 679.600 | 755.200 | 90,0 | 54 | 51 | 3 | 12.585 | | 6 | 105 | 25 |
| 2000 | 685.800 | 762.100 | 90,0 | 53 | 50 | 3 | 12.939 | | 6 | 112 | 25 |
| 2001 | 630.000 | 700.000 | 90,0 | 53 | 50 | 3 | 11.886 | | 7 | 115 | 25 |
| 2002 | 630.000 | 700.000 | 90,0 | 58 | 55 | 3 | 10.862 | | 3 | 130 | 26 |
| 2003 | 630.000 | 700.000 | 90,0 | 56 | 53 | 3 | 11.250 | | 3 | 134 | 26 |
| 2004 | 630.000 | 700.000 | 90,0 | 55 | 55 | | 11.454 | | | 134 | 26 |
| 2006 | 646.000 | 718.000 | 90,0 | 56 | 56 | | 11.535 | | | 132 | 26 |
| 2012 | 370.000 | 400.000 | 92,5 | 62 | 62 | | 5.967 | | | 127 | 27 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2013 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Apatzingan (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Quo aptius christifidelium, AAS 55 (1963), p. 210 (llatí)
# Dimitri Araqisvili

Araqišvili, Arakišvili, Vladikavkaz, Ossètia del Nord (Rússia), 23 de febrer, 1873 - Tbilisi (Geòrgia), 13 d'agost, 1953), va ser un compositor rus.

## Vida i obres

* T'k'muleba Sot'a Rust'avelze (La llegenda de Shota Rustaveli); òpera 4 actes (1919 Tbilisi)
* C'xovreba sixarulia (Dinara) (Zizn' - radost', La vida és una alegria [Dinara]), òpera 3 actes (1927 Tbilisi)

## Referències

* 1 2 3 https://operone.de/komponist/dimitri-araqisvili/
# Hemigalins

Els hemigalins (Hemigalinae) són una de les quatre subfamilies dels vivèrrids. Està formada per quatre civetes que pertanyen a quatre gèneres monotípics.
* Gènere Chrotogale
** Civeta de palmera d'Owston (Chrotogale owstoni)
* Gènere Cynogale
** Civeta llúdria (Cynogale bennettii)
* Gènere Diplogale
** Civeta de palmera de Hose (Diplogale hosei)
* Gènere Hemigalus
** Civeta de palmera ratllada (Hemigalus derbyanus)
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# La Ròchagiron

La Ròchagiron (en francès La Rochegiron) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 323 | 366 | 364 | 395 | 412 | 364 | 357 | 352 | 325 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 336 | 335 | 295 | 302 | 287 | 272 | 264 | 258 | 235 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 215 | 205 | 196 | 152 | 153 | 140 | 125 | 113 | 107 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 83 | 68 | 76 | 92 | 94 | 92 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Claude Pellissier | Divers droite |

## Referències

* ↑ Forma adoptada per la viquipèdia occitana
# Peñalara

El pic de Peñalara és el més alt de la Serra de Guadarrama (serra pertanyent al Sistema Central) i de les províncies de Madrid i Segòvia, amb una altura de 2.430 metres sobre el nivell del mar. En conseqüència, és un dels pics més emblemàtics i importants d'aquest sistema muntanyenc. La prominència mitjana de Penyalara és de 1.200 metres.
En el cim d'aquesta muntanya podem trobar, a part del vèrtex geodèsic, una petita capella dedicada a la Mare de Déu i diversos rètols de fusta que indiquen diverses rutes i els seus temps d'execució. El pic de Peñalara és al centre del massís muntanyenc del mateix nom, el qual és de granit i alberga una sèrie de pics alineats de nord-est a sud-oest. Els boscos de pi roig que entapissen els vessants d'aquesta muntanya deixen pas, per sobre dels 1.900 metres d'altitud a les prades alpines i matolls d'alta muntanya. A aquesta altura, i al vessant aquest, existeix un circ i més de vint petites llacunes d'origen glacial on viuen més de deu espècies d'amfibis i altres animals d'alta muntanya. A Peñalara s'han format els alpinistes més importants de Madrid i és una muntanya molt freqüentada per muntanyistes i turistes gràcies als fàcils accessos que té.

## Vegeu també

* Parc Natural de Penyalara
# Angel Has Fallen

Angel Has Fallen és una pel·lícula dels Estats Units del 2019 dirigida per Ric Roman Waugh i protagonitzada per Gerard Butler, Morgan Freeman i Jada Pinkett Smith. És la tercera part de la sèrie de pel·lícules Olympus Has Fallen, després d'Olympus Has Fallen (2013) i London Has Fallen (2016).

## Argument

L'agent del servei secret Mike Banning (Gerard Butler) se sotmet a entrenament a les instal·lacions militars privades de Salient Global, propietat del seu amic Wade Jennings (Danny Huston), un excompany dels Rangers de l'exèrcit.
L'Allan Trumbull (Morgan Freeman), president dels Estats Units, recomana en Mike Banning per al càrrec de director del servei secret per reemplaçar el director David Gentry (Lance Reddick). En Banning, tanmateix, amaga el fet que pateix de migranyes i insomni i pren analgèsics per fer front al dolor d'esquena crònic.
Mentre el president es troba de viatge pescant, un eixam de drons armats ataca el seu sistema de seguretat, només en Banning sobreviu a l'assalt i salva el president. Tots dos homes queden incapacitats, però en Banning es recupera mentre en Trumbull queda en coma. L'agent especial de l'FBI Helen Thompson (Jada Pinkett Smith) es presenta amb evidència que en Banning pot ser responsable de l'atac després que l'FBI localitzés la camioneta emprada per transportar els drons, i troben que contenia restes dels cabells i l'ADN d'en Banning, per la qual cosa l'arresten.

## Referències

* ↑ «Objetivo: Washington D.C.». El Punt Avui+. [Consulta: 18 abril 2021].
# Bisbat d'Izcalli

El bisbat d'Izcalli (espanyol: Diócesis de Izcalli, llatí: Diocesis Izcalliensis) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Tlalnepantla, i que pertany a la regió eclesiàstica Metro-Circundante. L'any 2014 tenia 821.351 batejats sobre una població de 966.836 habitants. Actualment està regida pel bisbe Francisco González Ramos.

## Territori

La diòcesi comprèn els següents municipis de l'estat mexicà de Mèxic: Nicolás Romero, Tepotzotlán i Cuautitlán Izcalli.
La seu episcopal és la ciutat de Cuautitlán Izcalli, on es troba la catedral de Santa Maria de l'Annunciació
El territori s'estén sobre 533  km², i està dividit en 33 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 9 de juny de 2014 mitjançant la butlla Christi voluntate del Papa Joan Pau II, prenent el territori del bisbat de Cuautitlán.

## Cronologia episcopal

* Francisco González Ramos, des del 9 de juny de 2014

## Estadístiques

A finals del 2013, la diòcesi tenia 821.351 batejats sobre una població de 966.836 persones, equivalent al 84,9% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 2014 | 821.351 | 966.836 | 84,9 | 64 | 54 | 10 | 12.833 | | 10 | 75 | 33 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2017 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Izcalli (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Annunci de l'erecció de la diòcesi al Bollettino della Sala Stampa della Santa Sede (italià)
* Anunci Arxivat 2016-10-26 a Wayback Machine. de l'erecció de la diòcesi a la pàgina de la Conferència episcopal mexicana (castellà)
* Butlla Christi voluntate, AAS 106 (2014), pp. 616-617 (llatí)
# Edna Thornton

Edna Thornton (Bradford, West Yorkshire, 1875 - Worthing, West Sussex,, 15 de juliol de 1964), va ser una contralt anglesa.
Edna Thornton va tenir una llarga carrera amb les principals companyies d'òpera britàniques, especialment com a intèrpret de Wagner.
Va treballar a Covent Garden de 1905 a 1910, apareixent als cicles Ring de 1908 i 1909. Aquests van ser dirigits per Karl Richter, i els seus papers van ser Erda a Götterdämmerung. Amb la companyia Denhof va afegir Flosshilde i First Norn.
Va fer una gira amb les companyies Quinlan i Beecham, tornant a Covent Garden entre 1919 i 1923. Després de la creació del BNOC, va treballar amb ella àmpliament.
Altres papers del seu repertori pels quals es va destacar van incloure Dalila i Amneris (Aïda), així com Brangäne (Tristan und Isolde). També va aparèixer a l'estrena de l'òpera còmica de Gustav Holst , The Perfect Fool a Covent Garden el 1923.

## Rols a Escocia

* Flosshilde a L'anell dels Nibelungs (1910-11)
* Waltraute i Brünnhilde a Die Walküre, (1910-1911 i 1923)
* First Norn Götterdämmerung (1910-11)
* Erda mare de Norn a Die Walküre
* Siegfried (1911-1922-1923-1924)
* Erda deessa de la terra i la saviesa Das Rheingold (1910-11)
* Brangäne Tristan und Isolde (1911)
* Dalila és una sacerdotessa filistea Samson and Delilah (1919-1922-1923)
* Amneris filla del rei d'Egipte Aïda (1920-1922-1923-1924)
* Fricka La dona separada de Fricka Wotan L'anell dels Nibelungs (1923)
* La mare del ximplet The Perfect Fool (1923-24)
* Amelfa La infermera de Dodon El gall d'or (1924-25)

## Referències

* 1 2 3 4 5 https://peel.fandom.com/wiki/Edna_Thornton
* 1 2 http://operascotland.org/person/3906/Edna+Thornton
# Mungos

Mungos és un gènere de mangostes de la família Herpestidae.

## Taxonomia

Està format per les següents espècies i subespècies:
* Mangosta de Gàmbia (Mungos gambianus)
* Mangosta ratllada (Mungos mungo)
* M. m. adailensis
* M. m. bororensis
* M. m. caurinus
* M. m. colonus
* M. m. grisonax
* M. m. mandjarum
* M. m. marcrurus
* M. m. mungo
* M. m. ngamiensis
* M. m. pallidipes
* M. m. rossi
* M. m. senescens
* M. m. somalicus
* M. m. talboti
* M. m. zebra
* M. m. zebroides
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Lurs (Alps de l'Alta Provença)

Lurs (en francès Lurs) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 965 | 971 | 1028 | 1032 | 1236 | 1224 | 1131 | 1113 | 976 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 983 | 952 | 903 | 902 | 804 | 741 | 829 | 700 | 684 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 709 | 717 | 607 | 530 | 435 | 417 | 363 | 379 | 362 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 311 | 305 | 275 | 284 | 320 | 347 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1965-1967 | Albert Bergier |
| 1967-1977 | Roger Levy |
| 1977-2001 | Jeanine Curnier |
| 2001- | Richard Lafond |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença