OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Quocient de força de mossegada

El quocient de força de mossegada (QFM) és la regressió del quocient de la força de mossegada d'un animal en newtons dividida per la seva massa corporal en quilograms. No té en compte com d'afilades són les dents ni altres diferències en la forma de les dents, atès que la força total és la mateixa independentment de la superfície sobre la qual s'exerceixi.
Hite et al., que obtingueren dades del quocient de força de mossegada de més mamífers vivents que cap altre equip d'investigadors, fan servir aquesta equació:
$QFM=100\left({\frac {FM}{10^{0.5703(\log _{10}MC)+0.1096}}}\right)$
on FM = força de mossegada (N) i MC = massa corporal (g)

## Selecció de QFM de carnívors

| Animal | QFM |
| Pròteles | 77 |
| Toixó | 109 |
| Os del Tibet | 44 |
| Os negre americà | 64 |
| Os bru | 78 |
| Gat domèstic | 67 |
| Guepard | 119 |
| Cougar | 108 |
| Coiot | 88 |
| Cuó | 132 |
| Dingo | 125 |
| Gos salvatge africà | 142 |
| Gos domèstic | 114 |
| Gos cantaire de Nova Guinea | 100 |
| Guineu àrtica | 97 |
| Geneta tacada | 48 |
| Guineu grisa | 80 |
| Guineu roja | 92 |
| Llop gris | 136 |
| Hiena bruna | 113 |
| Hiena tacada | 119 |
| Jaguar | 137 |
| Jaguarundi | 75 |
| Lleopard | 94 |
| Pantera nebulosa | 137 |
| Lleó | 112 |
| Olingo de Gabbi | 162 |
| Gat de la sorra | 130 |
| Os malai | 160 |
| Mostela | 164 |
| Gat marsupial cuatacat | 179 |
| Diable de Tasmània | 181 |
| Tigre | 121 |
| Llop marsupial | 166 |
Fonts:

## Referències

* ↑ The science and engineering of cutting: the mechanics and processes of separating and puncturing biomaterials, metals and non-metals, Antony Atkins, Butterworth-Heinemann, 2009, pàg. 311, ISBN 978-0-7506-8531-3 (consulta: 15 agost 2010)
* 1 2 «Bite club: comparative bite force in big biting mammals and the prediction of predatory behaviour in fossil taxa» (en anglès). Proc. Biol. Sci., vol. 272, 1563, 2005, pàg. 619–25. DOI: 10.1098/rspb.2004.2986. PMC: 1564077. PMID: 15817436.
* ↑ Hite, Natalee J.; Germain, Cody; Cain, Blake W.; Sheldon, Mason; Perala, Sai Saketh Nandan; Sarko, Diana K. «The Better to Eat You With: Bite Force in the Naked Mole-Rat (Heterocephalus glaber) Is Stronger Than Predicted Based on Body Size» (en anglès). Frontiers in Integrative Neuroscience, vol. 13, 2019, pàg. 70. DOI: 10.3389/fnint.2019.00070. ISSN: 1662-5145. PMC: 6904307. PMID: 31866840.
* ↑ Fish That Fake Orgasms: And Other Zoological Curiosities, Matt Walker, Macmillan, 2007, pàg. 98-99, ISBN 978-0-312-37116-6 (consulta: 15 agost 2010)
* ↑ Per Christiansen «Bite Forces and Evolutionary Adaptations to Feeding Ecology in Carnivores» (en anglès). Ecology, vol. 88, 2, 2007, pàg. 347–358. DOI: 10.1890/0012-9658(2007)88[347:bfaeat]2.0.co;2. PMID: 17479753.
* ↑ Campbell, C. «Biology: Behavior - Diet» (en anglès). The Thylacine Museum. [Consulta: 16 desembre 2020].
# Klaus Roth

Klaus Roth (alemany: Klaus Friedrich Roth) (Breslau, 29 d'octubre de 1925 - Inverness, 10 de novembre de 2015) fou un matemàtic britànic, conegut pels seus treballs en la branca de la teoria de nombres. Va néixer a Prússia, però va estudiar en el Regne Unit, a on es va traslladar la família el 1933. Es va graduar el 1945 a Peterhouse, a la Universitat de Cambridge. Va obtenir la Medalla Fields el 1958 pel Teorema de Roth o teorema Thue Siegel Roth. El 1960 va ser elegit membre de la Royal Society i el 1991 va rebre la Medalla Sylvester.

## Obra destacada

* Roth, Klaus Friedrich «Rational approximations to algebraic numbers». Mathematika, 2, 1955, p. 1–20, 168. DOI: 10.1112/S0025579300000644. ISSN: 0025-5793.
* Halberstam, Heini; Roth, Klaus Friedrich. Sequences. 2a edició. Berlin, New York: Springer-Verlag, 1983. ISBN 978-0-387-90801-4.

## Referències

* ↑ «Klaus Roth». Chalkdust, mathematics magazine. Chalkdust. [Consulta: 11 novembre 2015].
* ↑ Chen i Vaughan, 2017, p. 489.
* ↑ «Klaus Roth. Awards» (en anglès). The Royal Society. [Consulta: 13 novembre 2015].
* ↑ «Klaus Friedrich Roth» (en anglès). britannica.com. [Consulta: 3 setembre 2014].

## Bibliografia

* Chang, Sooyoung. Academic Genealogy of Mathematicians (en anglès). World Scientific Publishing, 2011. ISBN 978-981-4282-29-1.
* Chen, William L.; Vaughan, Robert C. «In Memoriam Klaus Friedrich Roth 1925-2015» (en anglès). Mathematika, Vol. 63, Num. 3, 2017a, pàg. 711-712. DOI: 10.1112/S002557931700033X. ISSN: 0025-5793.
* Chen, William; Vaughan, Robert «Klaus Friedrich Roth. 29 October 1925 - 10 November 2015» (en anglès). Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society, Vol. 63, 2017, pàg. 487-525. DOI: 10.1098/rsbm.2017.0014. ISSN: 0080-4606.
* Jiménez Urroz, Jorge «Klaus Friedrich Roth, Medalla Fields 1958» (en castellà). Gaceta de la Real Sociedad Matematica Española, Vol. 26, Num. 1, 2023, pàg. 189-214. ISSN: 1138-8927.
* Szemerédi, Anna Kepes. «Conversation with Klaus Roth». A: Anna Kepes Szemerédi (ed.). Art in the Life of Mathematicians (en anglès). American Mathematical Society, 2015, p. 248-253. ISBN 978-1-4704-1956-1.
# José Cerdà Lloret

José Cerdà Lloret († 1882) fou un polític valencià, diputat a les Corts Espanyoles durant el regnat d'Isabel II i diputat i senador durant la restauració borbònica.

## Biografia

Fou col·laborador de Ciril Amorós i Pastor. El 1864 fou elegit diputat provincial pel districte de Sant Vicent del Raspeig de València pel Partit Moderat i el 1867 fou elegit diputat a Corts Espanyoles per València. Va donar suport la restauració borbònica i el gener de 1875 formà part de la nova Diputació de València nomenada pel capità general. Membre del Partit Conservador, fou elegit diputat per Torrent a les eleccions generals espanyoles de 1876 i senador el 1879, però no va arribar a jurar el càrrec.

## Referències

* Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.150. ISBN 9788495484802.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* Fitxa del Senat
# Aulus Corneli Cels

Aulus o Aule Corneli Cels (en llatí: Aulus Cornelius Celsus) (? - segle i) va ser un escriptor, un enciclopedista romà, i potser metge, que va viure probablement a la Gàl·lia Narbonesa.
Segons diu William Smith, va viure en temps dels emperadors August i Tiberi, i pel que fa a la seva professió, es dubta de si va ser un practicant de la medicina o si només la va estudiar com a branca de la ciència general, a la manera d'alguns dels filòsofs grecs antics. De fet, Plini el Vell no l'anomena entre els metges de Roma en l'esbós que va fer de la història de la medicina a la Naturalis Historia.
És autor de De artibus, obra en la qual recollí enciclopèdicament els coneixements del seu temps. El sisè llibre, De arte medica o De Medicina, és l'únic conservat totalment, on parla de la dieta, la farmàcia, la cirurgia i altres temes relacionats. Va ser el primer text mèdic donat a la impremta (Florència, 1478) i va tenir una influència extraordinària en la medicina dels segles següents. Constitueix l'aportació mèdica més important de la cultura llatina després de l'obra de Galè.
El tractat de Cels sobre la medicina està dividit en vuit llibres. Comença amb un esbós assenyat de la història de la medicina, que acaba amb una comparació de les dues sectes rivals, l'Escola dogmàtica i l'Escola empírica. Els dos primers llibres parlen principalment de la dieta i dels principis generals de la terapèutica i la patologia, i la resta de llibres parlen de malalties concretes i del seu tractament. El tercer i el quart de malalties internes, el cinquè i el sisè de malalties externes, i dels preparats farmacèutics, i els dos últims de les malalties que s'han de tractar amb cirurgia. En el tractament de la malaltia, Cels segueix el mètode d'Asclepíades de Bitínia, però no al peu de la lletra, no dubta mai en adoptar la pràctica o l'opinió, encara que sigui contrària a la seva, si es veu confirmada per l'experiència directa. La descripció que fa dels símptomes de la febre i de les diferents varietats que presenta són correctes.
Se suposa que les parts perdudes d'aquesta enciclopèdia incloïen volums sobre agricultura, dret, retòrica i arts marcials, segons Quintilià, que el tracta d'autor mediocre. De arte medica és un dels millors registres del saber dels metges alexandrins. Cels és també un dels precursors de l'experimentació en éssers humans.

## Referències

* ↑ Joan Alberich; Montserrat Ros. La transcripció dels noms propis grecs i llatins. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993, p. §158. ISBN 8477392250.
* ↑ «Aulus Corneli Cels». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Smith, William (ed.). «Celsus, Cornelius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 11 abril 2023].

## Enllaços externs

* De Medicina al Lacus Curtius (text original en llatí i traducció en anglès)
# Kírovsk (Múrmansk)

Kírovsk (en rus Кировск) és una ciutat de l'óblast de Múrmansk, a Rússia. Es troba al peu del massís de Khibini, a la vora del llac Bolxoi Vudiavr, a 175 km al sud de Múrmansk.
Kírovsk fou fundada el 1929 després de la troballa de jaciments d'apatites i de nefelina per l'expedició dirigida per Alexandre Fersman al massís de Khibini als anys 1920. La vila s'anomenà al començament Khibinogorsk, rebé l'estatus de ciutat el 1931 i fou reanomenada Kírovsk el 1934 en homenatge a Serguei Kírov, que havia organitzat els jaciments.
Fou bombardejada per la Luftwaffe durant la Segona Guerra Mundial.

## Referències

* ↑ Distàncies a vol d'ocell o distàncies ortodròmiques.

## Enllaços externs

* (anglès) Kírovsk Arxivat 2008-10-25 a Wayback Machine.
* (anglès) Alexandra Goryashko, South Kola Travel Guide
* (rus) Informació sobre Kírovsk
# José María Escuín Monfort

José María Escuín Monfort (Atzeneta del Maestrat, 1937 - 16 d'octubre de 2000) fou un advocat i polític valencià.

## Trajectòria

Llicenciat en dret i militant d'Aliança Popular (després Partit Popular), fou regidor de l'ajuntament de Castelló de la Plana del 1979 al 1982, diputat per la província de Castelló a les eleccions generals espanyoles de 1986 i 1989. Ha estat vicepresident de la Comissió de Recerca sobre Incompatibilitats i Tràfic d'Influències i de la Comissió de Peticions del Congrés dels diputats.
Ha estat senador per la mateixa província a les eleccions generals espanyoles de 1982, 1993, 1996 i 2000. Dins del Senat ha estat president de la Comissió d'Incompatibilitats, vicepresident segon de la Comissió de Suplicatoris i de la Comissió d'Interior i Funció Pública, així com membre suplent de la Diputació Permanent.
També fou President provincial d'AP -tras guanyar a Carlos Fabra Carreras- i President regional amb el V Congrés regional.
Va morir poc després de prendre possessió com a senador el 16 d'octubre i fou substituït per Carlos Daniel Murria Climent.

## Referències

* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats III Legis
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats IV Legis
* ↑ Fitxa del Senat
* ↑ El País: Ha mort J. Mª ESCUIN

## Enllaços externs

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2006-02-14 a Wayback Machine.
* LAS PROVINCIAS: Presidentes Regionales AP-PP
* Els 7 Presidents AP-PP en la Comunitat Valenciana
# Cars 3

Cars 3 és una pel·lícula estatunidenca d'animació per ordinador en 3D de juny de 2017, produïda per Pixar Animation Studios i distribuïda per Walt Disney Pictures. És el tercer lliurament de la franquícia de Cars. Està dirigida per Brian Fee, l'animador gràfic del guió en les dues primeres pel·lícules de la franquícia, Cars (2006) i Cars 2 (2011). Ha estat doblada i subtitulada al català.

## Argument

Després que Jackson Storm (Armie Hammer) (el qual és un nou corredor), arriba a la pista, el públic es pregunta quan es retirarà l'ara veterà i campió experimentat de set Copes Pistó, el Llamp McQueen (Owen Wilson). Aquest vol demostrar que encara no li fa falta retirar-se, però un gran accident posa al Llamp McQueen a la vora de la seva jubilació, Cruz Ramírez (Cristela Alonzo), una novella corredora i entrenadora hispana, vol demostrar-li a McQueen que encara pot seguir i no rendir-se davant Jackson Storm i la crítica del món sencer.

## Repartiment

* Owen Wilson com a Llamp McQueen
* Cristela Alonzo com a Cruz Ramírez
* Armie Hammer com a Jackson Storm
* Larry the Cable Guy com a Mat
* Bonnie Hunt com a Sally Carrera
* Cheech Marin com a Ramone
* Michael Wallis com a Xèrif
* Tony Shalhoub com a Luigi
* Guido Quaroni com a Guido
* Lewis Hamilton com a Lewis Hamilton
* Jeff Gordon com a Jeff Gorvette
* Richard Petty com a Strip "El Rei" Weathers
* Kyle Petty com a Calç Weathers
* Angel Oquendo com a Bobby Swift
* Daniel Suárez com a Daniel/Danny Swervez
* Chase Elliott com a Chase Racelott
* Bubba Wallace com Bubba a Wheelhouse
* Mike Joy com a Mike Joyride
* Jenifer Lewis com a Flo
* John Ratzenberger com a Mack
* Paul Dooley com a Sergent
* Lloyd Sherr com a Fillmore
* Katherine Helmond com a Lizzie
* Kerry Washington com a Natalie Certain
* Nathan Fillion com a Sterling
* Lea DeLaria com a Miss Fritter
* Bob Peterson com a Chick Hicks
* Bob Costas com a Bob Cutlass
* Darrell Waltrip com a Darrell Cartrip
* Ray Magliozzi com a Dusty Rust-Eze
* Tom Magliozzi com a Rusty Rust-Eze
* Chris Cooper com a Smokey
* Isiah Whitlock Jr. com a River Scott
* Junior Johnson com a Junior "Midnight" Moon
* Margo Martindale com a Louise "Barnstormer" Nash
Diverses estrelles de NASCAR, com Ryan Blaney, Darrell Wallace Jr., Shannon Spake, Humpy Wheeler, Ray Evernham participen en el film, i també Doug Walker com a Chris Pratt.

## Referències

* ↑ Staff, Variety. «Disney Announces Release Dates for ‘Incredibles 2,’ ‘Cars 3’» (en anglès). Variety.com, 08-10-2015. [Consulta: 27 novembre 2016].
* ↑ «Sneak peek: 'Cars 3' zooms ahead with new character Cruz Ramirez» (en anglès). USA Today. [Consulta: 27 novembre 2016].
* ↑ «Cars 3». Ésadir.cat. [Consulta: 28 juliol 2022].
* ↑ «Cars 3». Goita què fan, ara!. [Consulta: 20 octubre 2023].
* ↑ «'Cars 3': Rayo McQueen regresa en el nuevo tráiler de la película de Pixar» (en castellà). SensaCine.com. [Consulta: 23 gener 2017].
* ↑ McFadin, Daniel. «See the characters NASCAR drivers will voice in ‘Cars 3’» (en anglès). NBC Sports, 22-05-2017. [Consulta: 24 octubre 2021].

## Enllaços externs

* Cars 3 a Desdelsofà.cat
* Cars 3 a Youtube
# Carena de Besora

La Carena de Besora és una serra situada a Besora, al municipi de Navès (Solsonès).
De direcció predominant nord-sud, assoleix la seva màxima altitud (850,3 metres) al seu extrem nord en un turó en el cim del qual s'hi va bastir el Castell de Besora. Des d'allà va descendint fins a la masia de les Planes de Besora on acaba a 650 metres d'altitud. Per la falda oriental hi transcorre la Rasa d'Albereda mentre que per l'oriental hi baixen la Rasa de Cal Maiet i el Torrent de l'Alguer. Cap a la fi de la carena, a uns 300 metres a ponent d'aquesta, s'hi alça el Tossal Rodó

## Referències

* ↑ «Carena de Besora». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Josh McErlean

Josh McErlean (Irlanda, 16 de juliol de 1999) és un pilot de ral·li que disputa el Campionat Mundial de Ral·lis amb l'equip M-Sport Ford WRT.

## Trajectòria

McErlean comença a disputar proves de ral·li l'any 2014 dins del Junior 1000 Rally Challenge britànic, guanyant aquest certamen l'any 2015 i 2016, amb un Peugeot 107. Posteriorment, a partir del 2017, comença a disputar el Campionat de Gran Bretanya de Ral·lis, on aconsegueix guanyar la categoria júnior al 2019, alhora que acabar tercer en el campionat absolut.
L'any 2021, amb Hyundai, disputa la categoria WRC 3 del Campionat Mundial de Ral·lis i al 2022 i 2023 la categoria WRC 2, disputant també de forma puntual proves del Campionat d'Europa de Ral·lis. La temporada 2024 s'incorpora al Toksport WRT 2 per disputar el WRC 2 amb un Škoda Fabia RS Rally2.
Al desembre de 2024, l'equip M-Sport Ford WRT anuncià que Josh McErlean seria pilot oficial del equip per la màxima categoria de cara la temporada 2025, pilotant un dels Ford Puma Rally1 del equip.

## Referències

* ↑ Shacki. «Josh McErlean - rally profile eWRC-results.com» (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ Kubíková, Lucie. «Josh McErlean: The Fabia is my way to improve» (en anglès), 17-07-2024. [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ «Josh McErlean se une a M-Sport Ford y asciende al WRC en 2025» (en castellà), 20-12-2024. [Consulta: 20 desembre 2024].
# Juli Caparà i Marquès

Juli Caparà i Marquès (Argentona, 1884 - Sant Sebastià, 1938) fou un empresari i enginyer industrial i metal·lúrgic català.

## Biografia

Era casat amb Maria Muntadas i Pujol, filla de Lluís Muntadas i Rovira, i fou sogre del metge Joaquim de Nadal i Baixeras. Dirigí i fundà nombroses empreses: el 1909 Lámparas Z amb el seu sogre, i el 1929, la Hispano Olivetti, filial del fabricant italià de màquines d'escriure Olivetti.
També fou vocal i comptador de Foment del Treball Nacional de 1927 a 1936 i membre de la Cambra de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona des de 1912. El 1927 fou soci del Círculo Ecuestre i del Reial Automòbil Club de Catalunya. EL 1923 i 1926 president de l'Associació Lawn Tennis de Catalunya Club del Turó. També fou regidor de l'ajuntament de Barcelona en 1923.

## Referències

* ↑ Gonzalez i Vilalta, Arnau. Cataluña bajo vigilancia: El consulado italiano y el fascio de Barcelona (1930-1943). Universitat de València, 2009, p. 31. ISBN 978-84-370-8309-4.
* ↑ Julià Cèlia Canyelles. Els governs de la ciutat de Barcelona (1875-1930). Ajuntament de Barcelona, 2013, p. 132. ISBN 978-84-9850-461-3.
# José Gallostra y Frau

José Gallostra y Frau (Peralta (Navarra) 23 d'abril de 1833 - Madrid, 14 de febrer de 1888) va ser jurista i polític espanyol, Ministre d'Hisenda des del 13 d'octubre de 1883 al 18 de gener de 1884, al govern de José de Posada Herrera.

## Vida

Llicenciat en Dret per la Universitat Central de Madrid, en fou el primer doctorat en Dret Administratiu. Va exercir el càrrec de professor interí en aquesta matèria fins que va obtenir per oposició, el 1852, una modesta plaça d'oficial auxiliar del Consell d'Estat. Protegit per Posada Herrera, que coneixia els seus rellevants dots i d'honradesa, va ser governador civil de sis províncies successives durant els governs de la Unió Liberal, i en totes va deixar bon record (Salamanca 1861-1862; Albacete 1862; Alacant 1863; Burgos 1863; Múrcia 1864; Biscaia 1864; Valladolid 1865-1866). Va ser també Ordenador general de pagaments del Ministeri de la Governació (1866), secretari general del Consell d'Estat, director del Contenciós, advocat de Beneficència i catedràtic auxiliar de la UCM.
Pertangué a la Unió Constitucional i va ser elegit diputat per Palència a les eleccions generals espanyoles de 1871, per Puerto Rico el 1872 i per Ciudad Real el 1876. El 1879l va ser elegit senador per Valladolid, i l'any 1881 Práxedes Mateo Sagasta el va nomenar senador vitalici. Va defensar a la Cambra l'aplicació del projecte de Llei del Jurat als negocis civils.
Va exercir de Ministre d'Hisenda al breu govern de Posada Herrera, entre octubre de 1883 i gener de 1884.

## Obres

* Lo contencioso administrativo (1881).
* Colección bibliográfica de lo contecioso-administrativo (1882).
* Código de comercio español (1887).

## Bibliografia

* RULL SABATER, Alberto (1991): Diccionario sucinto de Ministros de Hacienda (s.XIX-XX). Madrid, Instituto de Estuudios Fiscales.

## Enllaços externs

* Expedient personal de José Gallostra y Frau al Senat.
* José Gallostra y Frau al Congrés dels Diputats
Càrrecs públics :
| Precedit per: Justo Pelayo de la Cuesta Núñez | Ministre d'Hisenda 1883-1884 | Succeït per: Fernando Cos-Gayón y Pons |
# Tord Filipsson

Tord Ingemar Filipsson (Floda, Västra Götaland, 7 de maig de 1950) és un ciclista suec, ja retirat, que competí durant la dècada de 1970. Del seu palmarès destaquen les medalles al Campionat del Món de contrarellotge per equips i diferents campionats nacionals. Va participar en dues edicions dels Jocs Olímpics, el 1972 i 1976.

## Palmarès

* 1970
** Campió de Suècia en contrarellotge per equips
* 1971
** Vencedor d'una etapa de la Milk Race
* 1972
** Campió de Suècia en contrarellotge per equips
** Vencedor d'una etapa de la Milk Race
* 1974
** Campió del món en contrarellotge per equips (amb Lennart Fagerlund, Bernt Johansson i Sven-Åke Nilsson)
** Campió de Suècia en contrarellotge
* 1975
** Campió de Suècia en contrarellotge
** Vencedor d'una etapa del Tour de Bohèmia
* 1976
** Campió de Suècia en contrarellotge
** 1r al Gran Premi de les Nacions amateur
* 1977
** Campió de Suècia en contrarellotge

## Referències

* ↑ «Olympedia – Tord Filipsson». [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ «Tord Filipsson - Sveriges Olympiska Kommitté» (en suec). [Consulta: 20 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Ateneu Agrícola de Lavern

L'Ateneu Agrícola de Lavern és l'associació cultural dels veïns de Lavern, al municipi de Subirats, a l'Alt Penedès. Fundat el 23 de juliol de l'any 1918. Dos dies després es van adquirir la seu social de l'associació que es manté fins a l'actualitat.
Forma part de la Federació d'Ateneus de Catalunya. L'Ateneu es dedica a promocionar la cultura del poble i proporciona un espai de lleure tant per als veïns que en són socis com per als visitants.
Des de l'Ateneu es fomenten moltes de les activitats culturals de Lavern. El millor exemple és la Festa Major, que té lloc l'últim cap de setmana de juny i que, a diferència del que és normal a molts de municipis de Catalunya, s'organitza íntegrament per la Junta de l'Ateneu, és a dir, pels veïns i veïnes del poble. També s'organitzen les festes de Carnaval, les festes de Maig, la festa del Most i els actes Nadalencs.
L'Ateneu s'organitza entorn de la Junta. Aquesta està formada per sis famílies del poble per un període de dos anys. D'aquesta manera tots els socis en formen part cada cert temps.
Periòdicament l'Ateneu publica la seva revista informativa anomenada El Serral, nom que ve de la muntanya del municipi de Subirats de 271 metres que està davant d'aquest poble penedesenc.

## Història

El 13 de gener de 1924 es va donar permís a la Societat de Rabassaires perquè tinguessin el seu domicili social al Cafè. Durant la II República, l'any 1932 un enfrontament entre els pagesos i el propietari de Can Bas per la collita d’avellanes va acabar amb la intervenció de la Guàrdia Civil. El setmanari satíric El Bé Negre va fer escarni dels fets.
Durant la Guerra Civil, Lavern va ser ocupat el 22 de gener de 1939. La Sala de l’Ateneu, va ser utilitzada com a caserna per allotjar una petita guarnició de soldats. Amb l'ocupació franquista es tanca l'entitat i es nomena una comissió gestora. L'Església cobra un paper protagonista durant la Dictadura, organitzant activitats com el futbol i la bitlla catalana.
L'any 2009 s'inicià la primera fase de la remodelació del local anomenat "El Cafè" el qual es va fer completament nou. L'Ateneu també compta amb un teatre, anomenat "la Sala" plenament operatiu però pendent d'una futura remodelació.

## Referències

* ↑ «Subirats». enciclopèdia.cat. [Consulta: 7 novembre 2021].
* 1 2 3 «L’ATENEU». lavern.cat, 15-07-2014. [Consulta: 7 novembre 2021].
* ↑ Amades, Joan. Guía de festes tradicionals de Catalunya: itinerari per tot l'any. Editorial Aedos, 1958, p. 58.
* ↑ Calendari de festes de Catalunya, Andorra i La Franja. Editorial Alta Fulla, 1989, p. 263. ISBN 978-84-86556-71-6.

## Enllaços externs

* Web de l'Ajuntament de Subirats
* Web de la Companyia Teatral "En Obres" de Lavern