# Barbara Stanwyck

Barbara Stanwyck (Brooklyn, Nova York, 16 de juliol de 1907 − Santa Monica, Califòrnia, 20 de gener de 1990) fou una actriu estatunidenca.
D'una infantesa difícil, Barbara Stanwyck va treure una força i una voluntat fora del comú. Comença en el cinema des dels començaments del sonor i és propulsada per l'escenògraf Frank Capra, que li dona papers dignes del seu talent d'actriu. Arriba al cim encarnant els estereotips de l'heroïna del cinema negre. Destaca en els gèneres cinematogràfics més variats: el melodrama, el western, la policíaca, el cinema negre, la comèdia, i la pel·lícula social. Ha estat candidata 4 vegades a l'Oscar i el 1982 en va rebre un d'honorífic.

## Biografia

El seu nom real era Ruby Catherine Stevens. La petita de cinc germans, la seva mare va morir quan ella era molt nena i el seu pare la va abandonar poc després, i va créixer acollida en diverses famílies.
Va començar treballant de telefonista, i com a corista en diferents espectacles de vodevil. Posteriorment aconseguiria treballar a Broadway, on va conèixer el seu primer marit, el polèmic actor Frank Fay, i amb qui se'n va anar a Los Angeles per intentar començar una carrera en el cinema. Es diu que el guió per a la pel·lícula A Star Is Born, de William A. Wellman està basat en el seu conflictiu matrimoni i l'obsessió del seu marit per convertir-la en una estrella.
Va adoptar un nen, i es va divorciar de Frank l'any 1936. Es va casar per segona vegada amb l'actor nord-americà Robert Taylor l'any 1939, de qui es va divorciar el 1950, després de molts embolics de l'actor, entre d'altres, amb Ava Gardner i Lana Turner.
En el rodatge de Golden Boy coneix William Holden, i allà s'iniciaria una llarguíssima amistat que duraria fins a la mort d'ell, fins i tot quan ella va guanyar l'Oscar honorífic l'any 1982, l'hi va dedicar a ell, que havia mort poc abans.
Barbara Stanwyck va morir als 82 anys a la seva casa de Santa Monica, d'una malaltia del cor.

## Trajectòria

La seva primera pel·lícula en el cinema va ser Broadway Nights, l'any 1927. Va col·laborar a moltes pel·lícules amb Frank Capra, com Ladies of Leisure (1930) o Forbidden (1932). Després d'algunes altres pel·lícules, amb directors com John Ford, el seu primer gran paper arriba amb la pel·lícula Stella Dallas, de King Vidor, l'any 1937, amb la qual aconseguiria la seva primera nominació als Oscar, encara que en aquella ocasió se'l va endur Louise Rainier per La bona terra.
Barbara es va començar a especialitzar en papers de dones dures i fortes. La seva bellesa no era tan ortodoxa com la de les grans estrelles de Hollywood, però això no li va impedir d'interpretar algunes de les dones fatals més importants de la història del cinema.
Va fer altres pel·lícules, com Bola de foc, de Howard Hawks, el 1941 (la seva segona nominació a l'Oscar, que tampoc no es va endur), o L'home del carrer, de Frank Capra, també l'any 1941, on va demostrar que a part de cinema negre, era capaç de fer comèdies i melodrames.

### Double Indemnity

L'èxit més gran de la seva carrera li va arribar l'any 1944, amb la pel·lícula Double Indemnity, dirigida per Billy Wilder, i interpretada també per Fred MacMurray i Edward G. Robinson. Amb un guió de Raymond Chandler, basat en una novel·la de James Cain, la pel·lícula és una de les grans obres mestres del cinema negre, i ella va interpretar el paper de dona manipuladora, insensible i malvada. El seu paper de "Phyllis Dietrichson" és probablement el model on s'han basat per definir l'estereotip cinematogràfic de dona fatal. La seva magnífica interpretació li va valer la seva tercera nominació a l'Oscar, però tampoc no se'l va endur, ja que va ser l'any en què Ingrid Bergman el va guanyar per Gaslight.
Posteriorment a aquest gran personatge, va fer altres pel·lícules també memorables, com L'estrany amor de Marta Ivers (1946), de Lewis Milestone, o Sorry, Wrong Number, el 1948, d'Anatole Litvak, que li va suposar la seva quarta nominació als Oscar, que en aquesta ocasió l'hi va arrabassar Jane Wyman.
Va continuar fent pel·lícules magnífiques en papers gens convencionals, com en Clash by Night, de Fritz Lang, al costat de Marilyn Monroe, el 1952, o a Walk on the Wild Side, el 1962, d'Edward Dmytryk, on va interpretar la primera lesbiana declarada de la història del cinema.

### Últims treballs

Durant els anys 1950 i els anys 1960 va fer bastant de televisió, va tenir el seu propi programa, que li va valer un premi Emmy, a part de col·laborar en diverses sèries. Després, també va participar en The Thorn Birds.
Per les seves contribucions al món del cinema, se li va posar una estrella al Passeig de la Fama de Hollywood, en el 1751 de Vine Street.
Com a reconeixement a tota la seva carrera, l'any 1982 va aconseguir un Oscar honorífic. Després de rebutjar el paper d'Angela Channing en la sèrie nord-americana Falcon Crest, Barbara va intervenir en tres sèries emblemàtiques dels vuitanta que van ser els seus últims treballs: The Thorn Birds, Dinastia i Els Colby, ambdues en el paper de Constance Colby.

## Filmografia

* Broadway Nights (1927)
* The Locked Door (1929)
* Mexicali Rose (1929)
* Ladies of Leisure (1930)
* Night Nurse (1931)
* The Miracle Woman (1931)
* The Slippery Pearls (1931)
* Ten Cents a Dance (1931)
* Illicit (1931)
* The Purchase Price (1932)
* So Big! (1932)
* Shopworn (1932)
* Forbidden (1932)
* Ever in My Heart (1933)
* Ladies They Talk About (1933)
* Baby Face (1933)
* The Bitter Tea of General Yen (1933)
* Gambling Lady (1934)
* The Secret Bride (1934)
* A Lost Lady (1934)
* Red Salute (1935)
* The Woman in Red (1935)
* Annie Oakley (1935)
* Banjo on My Knee (1936)
* Casa't i ja ho veuràs (The Bride Walks Out) (1936)
* The Plough and the Stars (1936)
* A Message to Garcia (1936)
* His Brother's Wife (1936)
* Internes Can't Take Money (1937)
* Esmorzar per a dos (Breakfast for Two) (1937)
* Stella Dallas (1937)
* This Is My Affair (1937)
* Always Goodbye (1938)
* The Mad Miss Manton (1938)
* Union Pacific (1939)
* Golden Boy (1939)
* Record d'una nit (Remember the Night) (1940)
* The Lady Eve (1941)
* Bola de foc (Ball of Fire) (1941)
* Ets meva (You Belong to Me) (1941)
* L'home del carrer (1941)
* The Gay Sisters (1942)
* The Great Man's Lady (1942)
* Flesh and Fantasy (1943)
* Lady of Burlesque (1943)
* Hollywood Canteen (1944)
* Double Indemnity (1944)
* Christmas in Connecticut (1945)
* The Bride Wore Boots (1946)
* Califòrnia (California) (1946)
* L'estrany amor de Marta Ivers (The Strange Love of Martha Ivers) (1946)
* My Reputation (1946)
* Cry Wolf (1947)
* L'altre amor (The Other Love) (1947)
* La noia de varietats (Variety Girl) (1947)
* Les dues senyores Carroll (The Two Mrs. Carrolls) (1947)
* B.F.'s Daughter (1948)
* Sorry, Wrong Number (1948)
* East Side, West Side (1949)
* The File on Thelma Jordon (1949)
* The Lady Gambles (1949)
* No Man of Her Own (1949)
* The Furies (1950)
* To Please a Lady (1950)
* The Man with a Cloak (1951)
* Clash by Night (1952)
* Blowing Wild (1953)
* Jeopardy (1953)
* All I Desire ofwel Stopveraka You Belong to Me (1953)
* The Moonlighter (1953)
* Titanic (1953)
* La reina de Montana (Cattle Queen of Montana) (1954)
* Executive Suite (1954)
* Testimoni d'un assassinat (Witness to Murder) (1954)
* Fugida a Birmània (Escape to Burma) (1955)
* Homes violents (The Violent Men) (1955)
* There's Always Tomorrow (1956)
* These Wilder Years (1956)
* The Maverick Queen (1956)
* Forty Guns (1957)
* Soldat Hook (Trooper Hook) (1957)
* Crim passional (Crime of Passion) (1957)
* La gata negra (Walk on the Wild Side) (1962)
* Roustabout (1964)
* The Night Walker (1964)
* The Doornvogels, sèrie (1982)

## Premis i nominacions
### Premis

* 1982: Oscar honorífic

### Nominacions

* 1937: Oscar a la millor actriu per Stella Dallas
* 1941: Oscar a la millor actriu per Bola de foc
* 1944: Oscar a la millor actriu per Double Indemnity
* 1948: Oscar a la millor actriu per Sorry, Wrong Number

## Enllaços externs

* Hollywood Legends: Barbara Stanwyck
* Fotografies de Barbara Stanwyck