# Pholis laeta

Pholis laeta és una espècie de peix de la família dels fòlids i de l'ordre dels perciformes.

## Descripció

* Fa 25 cm de llargària màxima (tot i que, normalment, en mesura la meitat al sud-est d'Alaska), té un cos allargat i anguil·liforme i la seua coloració va del groc-verd al taronja-marró amb taques de color marró o negrós en forma de mitja lluna, les quals s'estenen al llarg de la superfície dorsal. Els mascles immadurs i les femelles presenten una coloració pàl·lida al ventre, mentre que els mascles adults són de color taronja o vermellós a les galtes, la gola, les aletes pectorals i l'abdomen.
* 74-80 espines i cap radi tou a l'aleta dorsal.
* 2 espines i 35-37 radis tous a l'aleta anal.
* Aleta caudal arrodonida i pèlviques petites.
* Les aletes dorsal i anal són llargues i conflueixen amb l'aleta caudal.
* Aletes pectorals ben desenvolupades.

## Reproducció

Els adults assoleixen la maduresa sexual en arribar al voltant dels 10 cm de longitud. A l'illa de Vancouver, les femelles ponen entre 600 i 1.600 ous a mitjans del gener o del gener al febrer a prop de Victoria (la Colúmbia Britànica, el Canadà). Els ous són demersals, s'adhereixen entre si o al substrat i són custodiats per qualsevol dels pares o deixats sense vigilància. Les larves es desclouen després de dos mesos i són planctòniques.

## Alimentació

Probablement es nodreix de crustacis petits i de cucs marins.

## Depredadors

És depredat per aus marines (com ara, el bernat americà -Ardea herodias- i el somorgollaire columbí -Cepphus columba-), grans peixos submareals i mamífers (la llúdria del Canadà -Lontra canadensis- i el visó americà -Mustela vison-).

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, demersal (fins als 73 m de fondària) i de clima temperat, el qual viu al Pacífic oriental: les zones de marees des de les illes del Comandant i el sud-est de Kamtxatka fins a les costes del mar de Bering a Alaska, les illes Aleutianes i Crescent City (el nord de Califòrnia, els Estats Units), incloent-hi la Colúmbia Britànica (el Canadà).

## Estat de conservació

Les seues principals amenaces són la pèrdua del seu hàbitat a causa de la contaminació produïda pels vessaments de petroli, les aigües residuals i les explotacions forestals i mineres; la urbanització costanera; les pertorbacions naturals (com ara, els terratrèmols i les grans tempestes) i els possibles efectes del canvi climàtic.

## Observacions

És inofensiu per als humans, la seua longevitat és de 6 anys i pot romandre fora de l'aigua (sota les roques o algues), ja que és capaç de respirar aire.

## Referències

* ↑ Cope, E. D., 1873. A contribution to the ichthyology of Alaska. Proceedings of the American Philosophical Society v. 13: 24-32.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 O'Clair, R.M. i C.E. O'Clair, 1998. Southeast Alaska's rocky shores: animals. Plant Press, Auke Bay, Alaska.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* 1 2 3 4 Hughes, G. W., 1986. Observations on the reproductive ecology of the Crescent Gunnel, Pholis laeta, from marine inshore waters of southern British Columbia. Canadian Field-Naturalist 100:367-370.
* ↑ Armstrong, R. H., 1996. Alaska's fish. A guide to selected species. Alaska Northwest Books. 94 p.
* ↑ Gillespie, G. E. i S. J. Westrheim, 1997. Synopsis of information on marine fishes utilized as prey by marine and shoreline birds of the Queen Charlotte Islands. Pp. 36-55. A: Vermeer, K. i K.H. Morgan (Eds.). The ecology, status, and conservation of marine and shoreline birds in the Queen Charlotte Islands. Can. Wildl. Serv. Occas. Pap. No. 93.
* ↑ Butler, R. W., 1995. The patient predator: foraging and population ecology of the Great Blue Heron (Ardea herodias) in British Columbia. Canadian Wildlife Service Occasional Paper No. 86.
* ↑ Golet, G. H., K. J. Kuletz, D. D. Roby i D. B. Irons, 2000. Adult prey choice affects chick growth and reproductive success in Pigeon Guillemots. The Auk 117:82-91.
* 1 2 Barber, W. E., L. L. McDonald, W. P. Erickson i M. Vallarino, 1995. Effect of the Exxon Valdez oil spill on intertidal fish: a field study. Transactions of the American Fisheries Society 124:461-476.
* ↑ Alaska Department of Fish and Game (anglès)
* 1 2 Acadèmia Russa de les Ciències, 2000. Catalog of vertebrates of Kamtxatka and adjacent waters. 166 p.
* ↑ Eschmeyer, W. N., E. S. Herald i H. Hammann, 1983. A field guide to Pacific coast fishes of North America. Houghton Mifflin Company, Boston, Estats Units. 336 p.
* ↑ Robards, M. D., J. F. Piatt, A. B. Kettle i A. A. Abookire, 1999. Temporal and geographic variation in fish communities of lower Cook Inlet, Alaska. Fishery Bulletin 97:962-977.
* ↑ Catalog of Fishes Arxivat 2013-12-04 a Wayback Machine. (anglès)
* 1 2 NatureServe (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ Jewett, S. C., T. A. Dean, B. R. Woodin, M. K. Hoberg i J. J. Stegeman, 2002. Exposure to hydrocarbons 10 years after the Exxon Valdez oil spill: evidence from cytochrome P4501A expression and biliary FACs in nearshore demersal fishes. Marine Environmental Research 54: 21-48.
* ↑ Martin, K. L. M. i C. R. Bridges, 1999. Respiration in water and air. P. 54-78. A: M.H. Horn, K.L.M. Martin i M.A. Chotkowski (eds.) Intertidal fishes. Life in two worlds. Academic Press. 399 p.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
* BioLib (anglès)
* ION (anglès)