OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lidoriki

Lidoriki (grec: Λιδωρίκι) és una població i antic municipalitat de la Fòcida, a la regió de la Grècia Central. El 2001 fou agregada a la municipalitat de la Dòrida, de la qual és capital. La població el 2001 era de 4.225 habitants la municipalitat i 881 la població, amb tendència a la baixa respecte 10 anys abans. La superfície és de 409,5 km² (quasi 1/5 part de la Fòcida). Es troba al peu del Mont Giona (2.510 metres) i la riba del riu Mornos, i en posició central a les muntanyes de la Dòrida. Té a l'est (46 km, en línia recta 16 km) a Amfissa (amb la qual està connectada pel túnel més llarg de Grècia de 16,5 km), al sud-est Itea, i a l'est-nord-oest Naupacte. A la vora hi ha l'embassament de Lidoriki, acabat el 1974.

## Història

Va pertànyer als romans d'Orient fins al 1204, quan va romandre dins el despotat de l'Epir. El 1327 va passar als catalans i fou part del ducat d'Atenes i feu de la família Frederic. El 1394 la van ocupar els otomans per poc temps passant després al despotat de Morea, Teodor Paleòleg (1397). Va tornar a mans dels otomans en data incerta probablement abans de 1454, durant el regnat de Murat II (1421-1451). El 1464 era cap d'un districte amb 10 pobles i 34 establiments de ramaders (katuns). Sota els otomans fou un kadalik del sandjak de Tirhala o des de 1530 del sandjak de Lepant (que en aquesta data va formar un sandjak separat) situació que es va mantenir fins al 1827 quan va caure en mans dels revolucionaris grecs. La població musulmana sempre fou poc rellevant.

## Subdivisions

Lidoriki està subdividida en les següents comunitats municipals:
| Amygdalia Avoros Dafnos Diakopi Doriko | Kalli (Kalli, Klima, Trividi) Karoutes Koniakos Lefkaditi Lidoriki Malandrino | Pentapoli (Pentapoli, Aigitio, Lefka, Palaiokastro, Skaloula) Perithiotissa Stilia Sotaina Sykia Vraila |

## Referències

* ↑ Kallikratis law Arxivat 2011-05-15 a Wayback Machine. Ministeri del Interior de Grècia (grec antic)
* ↑ Ayensa, Eusebi.. Els catalans a Grècia : castells i torres a la terra dels Déus. ISBN 9788415711636.

## Enllaços externs

* Lidoriki (municipalitat) a GTP Travel Pages
* Lidoriki (població) a GTP Travel Pages
# Llei de la liquidació de les reclamacions dels natius d'Alaska

La Llei de la liquidació de les reclamacions dels natius d'Alaska (Alaska Native Claims Settlement Act o ANCSA) és una llei federal dels Estats Units aprovada pel president Richard M. Nixon el 18 de desembre de 1971. La llei va constituir en el moment la major liquidació de les reclamacions de terres de la història estatunidenca.
L'ANCSA estava destinada a resoldre la polèmica de terres aborígenes a l'estat estatunidenc d'Alaska, així com a estimular el desenvolupament econòmic de tota Alaska. La liquidació de les reclamacions es va efectuar mitjançant la transferència de la titularitat de determinades terres a dotze corporacions regionals (Alaska Native regional corporations) i més de 200 pobles indígenes (Alaska Native village corporations). Una tretzena corporació regional va ser creada després per als natius d'Alaska que ja no residien a Alaska.
La llei està codificada com 43 U.S.C. 1601 et seq.

## Referències

* ↑ «The Alaska Native Claims Settlement Act: Conflict and Controversy». Polar Record, 23(142): 27-36 (1986). Cambridge University Press. [Consulta: 26 novembre 2014].
* 1 2 3 4 "Recognition of aboriginal land rights in Alaska was a sharp departure from American Indian policy in other parts of the US. Observers believe this was more a result of slow economic development within Alaska than rejection of Indian policy," citing Cooley, R.A. 1983. "Evolution of Alaska land policy." in Morehouse, T. A. (editor). Alaskan Resources Development: Issues of the 1980s. Boulder: Westview Press, pp. 13-49.
* ↑ «U.S. To Pay Navajo Nation $554 Million In Largest Tribal Settlement In History». [Consulta: 26 novembre 2014].
* ↑ «43 U.S. Code Chapter 33». Cornell University Law School. [Consulta: 27 novembre 2014].
# Loharu

Loharu fou un estat tributari protegit al Panjab (avuia Haryana), sota control del comissionat de la divisió de Delhi. La superfície era de 574 km² i la població (1901) de 15.229 habitants. El formaven la vila de Loharu i altres 56 pobles. Els ingressos el 1901 eren de 66.000 rupies.
La capital era Loharu (amb 2.175 habitants el 1901) situada a 28° 24′ N, 75° 52′ E﻿ / ﻿28.400°N,75.867°E﻿ / 28.400; 75.867 destacada per tenir la fàbrica de moneda de l'estat de Jaipur; els seus treballadors eren anomenats lohars (ferrers) i van donar nom a l'estat.
Fou fundat per Ahmad Bakhsh Khan, un oficial mogol fill de Mirza Alaf Jan Beg d'una notable família de Bokharà, que fou utilitzat pel raja d'Alwar per negociar amb Lord Gerard Lake el 1803. En pagament dels seus serveis va rebre Loharu a perpetuïtat del raja, així com al pargana de Firozpur, al districte de Gurgaon, que li va concedir Lord Lake a canvi de fidelitat i serveis militars. El va succeir el seu fill gran Shams al-Din Khan, que fou executat a Delhi per complicitat en l'intent d'assassinat d'Eraser, el resident, el 3 d'octubre de 1835. Llavors la pargana de Firozpur li fou confiscada però l'estat fou entregat a Amin al-Din Khan i Zia al-Din Khan, germans de Shams al-Din. Els dos caps van romandre a Delhi durant el setge de 1857 i a la caiguda de la ciutat foren posats sota custòdia però finalment alliberats i restaurats al seu estat.
Ala al-Din va succeir al seu pare Amin al-Din el 1869 i va rebre el títol de nawab i un sanad que li permetia l'adopció. El seu fill Sir Amir al-Din Ahmad Khan, va governar l'estat uns anys per compte del seu pare al que va succeir a la seva mort el 1884. Entre 1893 i 1903 l'estat fou administrat pel seu germà petit mentre el nawab titular exercia com a supertintendent a l'estat de Maler Kotla. Sir Amir al-Din Ahmad Khan va gaudir de salutació de 9 canonades concedida com a distinció personal l'1 de gener de 1903.

## Llista de sobirans

* Ahmad Bakhsh Khan 1806 - 1825 (+ 1827)
* Shams al-Din Khan (fill) 1825 - 1835
* Amin al-Din Ahmad Khan I (germà) 1835 - 1869
* Zia al-Din Ahmad Khan (germà associat) 1835 - ?
* Ala al-Din Ahmad Khan (fill d'Amin) 1869 - 1884
* Amir al-Din Ahmad Khan (fill) 1884 - 1920
** Nawabzada Bashiruddin Ahmed Khan (germà) regent 1893-1903
* Izz al-Din Ahmad Khan (fill d'Amir) 1920 - 1926
* Amin al-Din Ahmad Khan II 1926 - 1948 (+1983)
** Amir al-Din Ahmad Khan, regent 1926-1931

## Bandera

La bandera era rectangular bicolor, verd sobre groc.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Madanpur-Rampur

Madanpur-Rampur fou un antic estat tributari protegit a Orissa, declarat del tipus zamindari el 1918. Tenia una superfície de 1.098 km² i una població de 35.000 habitants repartits en 274 pobles. La dinastia governant era la Naga (Kashyapa Gotra). Els ingressos s'estimaven en 115.639 rupies.

## Llista de rages

* Chandramoni Sing ?-1900
* Durga Madhab Prasad Singh 1900-1952 (zamindar 1918)
* Goura Chandra Singh 1952-1955

## Referències

* ↑ «Genealogia». Arxivat de l'original el 2009-05-23. [Consulta: 5 novembre 2009].
# Maguna

Maguna fou un estat tributari protegit de l'agència de Mahi Kantha a la presidència de Bombai. Estava format per 5 pobles, amb 3,235 habitants el 1901. Els seus ingressos s'estimaven en 11.959 rupies el 1900, pagant un tribut de 892 rúpies al Gaikwar de Baroda.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Mallani

Mallani és una regió de l'Índia al Rajasthan, i antigament el districte més gran en què estava dividit l'estat de Jodhpur a la Rajputana, amb una superfície de 14.892 km². El 1901 l'única ciutat era Barmer, i hi havia 464 pobles amb una població de 172.330 habitants, 75% hindús, 12% musulmans, 6% animistes i 5% jains. La majoria dels habitants eren jats (20%), seguits dels bhils, rajputs i mahajans (menys del 10% cadascun). L'únic riu era el Luni. L'administració corresponia a un hakim del maharajà però sota un superintendent britànic. Un risaldar dirigia la polícia i un munsif era el jutge civil principal.
El districte presum de ser el lloc d'origen dels rajputs rathors. A l'inici del segle xiii Rao Siahji i el seu fill Asthanji van conquerir Kher (modernamente unes ruïnes prop de Jasol) i les terres adjacents anomenades Mewo, als rajputs gohels i va establir el poder del clan (els rathors) a la riba del Luni. Amb el vuitè successor de Siahji, Rao Salka, a la meitat del segle xiv, el territori es va fraccionar entre els tres fills d'aquest:, Mallinath, Viramdeo i Jetmal. Una part del clan va seguir a Viramdeo, el fill del qual, Chonda, va conquerir Mandor als rajputs parihars el 1381, i els seus descendents van governar aquí primer i després a Jodhpur. La resta del clan va seguir a Mallinath i el territori de Mallani va agafar el seu nom; seguint la norma de partició entre els fills, els descendents de Mallinath van fer diverses particions i els conflictes entre ells foren freqüents; això va permetre als sobirans de Jodhpur intervenir i posar sota la seva autoritat feudal aquestos petits territoris. Les lluites no es van aturar i els britànics van decidir ocupar el districte i restaurar l'orde sotmetent als principals thakurs. Els britànics van administrar llavors el districte en nom del maharajà, sent reconeguts els sobirans feudals i l'autoritat suprema de Jodhpur. la jurisdicció feudal fou restaurada progressivament i el 1854 es va concedir a Jodhpur l'administració militar, la jurisdicció civil el 1891 i la criminal el 1898. Tot el districte estava format per jagirs els principals dels quals eren Jasol, Barmer i Sindri, en poder de descendents de Mallinath, i Nagar i Gurha, dels descendents de Jetmal. Tots pagaven un petit tribu o fawjbal a Jodhpur.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Pop gegant del Pacífic Nord

El pop gegant del Pacífic Nord (Enteroctopus dofleini) denominada comunament pop gegant de Califòrnia o polp del Pacífic Nord, és un gran cefalòpode del gènere Enteroctopus que té un cridaner color.

## Descripció

Com altres membres de l'ordre dels octòpodes, usa pigments especials en la seva pell per canviar de color i camuflar-se en roques, plantes i fins i tot coralls.
Aquesta espècie de polp és l'invertebrat de major intel·ligència que es coneix. S'ha comprovat en diversos assajos de laboratori que pot aprendre observant, per exemple, destapant flascons imitant a altres polps i sortir de laberints creats per humans.

## Hàbits

Atrapa el seu menjar a les nits, sobretot gambetes, cloïsses, llagostes i peixos. Però si ho necessita, atacarà a un tauró o a algun au que s'apropi massa a l'aigua, ajudat pels seus vuit tentacles.

## Distribució

En l'oceà Pacífic] viu en les aigües temperades del sud de Califòrnia fins a les fredes aigües d'Alaska, i d'aquí pot ser trobat fins al Japó. No es troba en cap llista de preservació de les espècies perquè se sap molt poc de la seva població total, però sí que li afecten la contaminació de l'aigua i els canvis de temperatura.
# Divisió d'Amritsar

La divisió d'Amritsar fou una divisió administrativa del Panjab sota domini britànic formada per tres districtes:
* Districte d'Amritsar
* Districte de Gurdaspur
* Districte de Sialkot
La superfície era de 13.867 km² i la població el 1881 de 2.729.109 habitants, més de la meitat musulmans. La divisió tenia 5.623 pobles. La capital era Amritsar.
La divisió es va crear vers 1870 però va desaparèixer vers 1890.
# Cantó de La Cauna

El cantó de La Cauna és un cantó francès del departament del Tarn, situat al districte de Castres. Té 7 municipis i el cap cantonal és La Cauna.

## Municipis

* Berlats
* La Capèla d'Escrós
* Esperauças
* Gijonet
* La Cauna
* Senaus
* Viana

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1982-1988 | Jean Calas | RPR |
| 1988-2001 | Jean-Paul Mialhe | Divers gauche |
| 2001-2008 | Elisabeth Roussel | Divers droite |
| 2008- | André Cabrol | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 4.299 | 4.972 | 4.740 | 4.568 | 4.185 | 3.941 | 3.851 |
# Llista de topònims de Campome

Llista de topònims (noms propis de lloc) de Campome (Conflent).
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## església parroquial

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Sant Pere del Castell de Paracolls | Campome | església parroquial | | 42° 38′ 40″ N, 2° 23′ 12″ E﻿ / ﻿42.644444444444446°N,2.3866666666666667°E﻿ / 42.644444444444446; 2.3866666666666667 558.5 msnm | | Chapelle Saint-Pierre du château de Paracolls | |
| | Santa Maria de Campome | Campome | església parroquial | | 42° 39′ 04″ N, 2° 22′ 35″ E﻿ / ﻿42.651219°N,2.376296°E﻿ / 42.651219; 2.376296 546.9 msnm | | Église de la Nativité-de-Notre-Dame de Campôme | |

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) |
| Bosc Comunal de Campome | Campome | bosc comunal | Superfície: 0.35km² | 42° 38′ 09″ N, 2° 22′ 33″ E﻿ / ﻿42.635833333333°N,2.3758333333333°E﻿ / 42.635833333333; 2.3758333333333 | | |
| Castellana | Mosset Campome Molig Catllà | riu | Desemboca: Tet Llarg: 27km | 42° 39′ 25″ N, 2° 11′ 40″ E﻿ / ﻿42.656819°N,2.194544°E﻿ / 42.656819; 2.194544 42° 37′ 54″ N, 2° 25′ 45″ E﻿ / ﻿42.631606°N,2.429222°E﻿ / 42.631606; 2.429222 | | Castellane (Têt) |
| Croells (Campome) | Campome | vilatge | | 42° 38′ 31″ N, 2° 23′ 48″ E﻿ / ﻿42.64194444°N,2.39666667°E﻿ / 42.64194444; 2.39666667 634.2 msnm | | |
| Fórnols | Campome | veïnat | | 42° 38′ 13″ N, 2° 23′ 34″ E﻿ / ﻿42.636894°N,2.392733°E﻿ / 42.636894; 2.392733 634.2 msnm | | |
| Roca gravada de Fórnols | Campome | petròglif | | 42° 38′ 10″ N, 2° 22′ 47″ E﻿ / ﻿42.6361°N,2.3796°E﻿ / 42.6361; 2.3796 | monument històric catalogat | Rocher gravé de Fornols |
| Sant Cristòfol de Fórnols | Campome | església Ús: església | Estil: arquitectura romànica Anomenat per: Cristòfor de Lícia Dedicat a: Cristòfor de Lícia | 42° 38′ 13″ N, 2° 23′ 34″ E﻿ / ﻿42.636944444444445°N,2.392777777777778°E﻿ / 42.636944444444445; 2.392777777777778 629.7 msnm | | Église Saint-Christophe de Fornols |
| casa de la vila de Campome | Campome | instal·lació Ús: seu del govern local | | 42° 39′ 01″ N, 2° 22′ 34″ E﻿ / ﻿42.650318160199°N,2.37621801178148°E﻿ / 42.650318160199; 2.37621801178148 fr:66500 CAMPOME | | |
| castell de Paracolls | Campome | castell | | 42° 38′ 48″ N, 2° 22′ 56″ E﻿ / ﻿42.64666667°N,2.38222222°E﻿ / 42.64666667; 2.38222222 564.4 msnm | | Château de Paracolls |
# Mandholi

Mandholi fou un estat tributari protegit, un jagir feudatari de Jaipur al districte de Sikar, format per 54 pobles amb uns 8.000 habitants i uns ingressos d'unes 20.000 rupies. Era governat per la dinastia Tanwar, descendents de Rao Udoji mo Udao Singh, fill gran de Rao Kanwalrajji (Kevalji) de Patan (Anhilvada), que va emigrar i va fundar la thikana de Gaonri o Gaondi derrotant els Meena. El seu successor Banwar Raj va lluitar en la batalla de Khandela on va perdre 17 fills; Lakhaji va conquerir Mandholi que estava en mans dels jats, vers 1523.

## Llista de governants

* Rao Udaosingh Tanwar
* Rao Bhanwarrajji Tanwar
* Rao Lakhaji Tanwar 1523-1544
* Rao Inderpalji Tanwar
* Rao Chitarsinghji Tanwar
* Thakur Prithwiraj Singh Tanwar
* Thakur Rao Binidasji Tanwar
* Thakur Gordhandas Singhji Tanwar
* Thakur Sawairam Singhji Tanwar
* Thakur Vrishbhan Singh Tanwar
* Thakur Hathi Singhji Tanwar
* Thakur Lakshman Singhji Tanwar
* Thakur Lalsinghji Tanwar
* Thakur Bhik Singhji (fill de Thakur Mangal Singhji, germà de Lalsinghji, adoptat) ?-1912
* Thakur Hanuman Singhji 1912-1953 (+1995)

## Referències

* ↑ Genealogia
# Portada/efemèride setembre 23

Bruce Springsteen
« 22 de setembre · 23 de setembre · 24 de setembre »
# Dicrodon

Dicrodon és un gènere de sauròpsids (rèptils) escatosos de la família Teiidae compost per tres espècies.

## Taxonomia

* Dicrodon guttulatum Duméril & Bibron, 1839
* Dicrodon heterolepis (Tschudi, 1845)
* Dicrodon holmbergi Schmidt, 1957
# Divisió de Bareilly

La divisió de Bareilly és una entitat administrativa d'Uttar Pradesh, a l'Índia. La capital és Bareilly. Està formada (2005) pels següents districtes:
* Districte de Bareilly
* Districte de Budaun
* Districte de Shahjahanpur
* Districte de Pilibhit
Ja fou una antiga entitat administrativa de les Províncies Unides d'Agra i Oudh a l'Índia Britànica. La capital era tanmateix Bareilly però la divisió era anomenada aleshores com "divisió de Rohilkhand".
Població:
* 1872, 5.052.325
* 1881, 5.122.557
* 1891, 5.344.054
* 1901, 5.479.688
Superfície 27.765 km².
La formaven llavors sis districtes:
* Districte de Bareilly
* Districte de Bijnor
* Districte de Budaun
* Districte de Moradabad
* Districte de Shahjahanpur
* Districte de Pilibhit
Hi havia en total 65 viles i 11.403 pobles. Les ciutats principals eren Bareilly, Shahjahanpur, Moradabad, Amroha, Sambhal, Budaun, Pilibhit, Chandausi i Nagina.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Cantó de Cailutz

El cantó de Cailutz és un cantó francès del departament de Tarn i Garona, situat al districte de Montalban. Té 7 municipis i el cap és Cailutz.

## Municipis

* Cailutz
* Espinàs
* La Capèla de Libron
* Lòse
* Molhac
* Puèg la Garda
* Sent Progèt

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1982-1988 | Robert Lafon | UDF-CDS |
| 1988- | Léopold Viguié | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Puig d'en Carreres

El Puig d'en Carreres és una muntanya de 397 metres que es troba al municipi de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura, a la comarca catalana del Baix Empordà.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 307100001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Teius

Teius és un gènere de sauròpsids (rèptils) escatosos de la família Teiidae que viuen a Amèrica del Sud.

## Taxonomia

* Teius oculatus (D'Orbigny & Bibron, 1837)
* Teius suquiensis Avila & Martori, 1991
* Teius teyou (Daudin, 1802)
# Divisió de Gulbarga

La divisió de Gulbarga és una de les quatre entitats administratives superiors de l'estat de Karnataka a l'Índia. La capital és la ciutat de Gulbarga. Està formada pels següents districtes:
* Districte de Bellary
* Districte de Bidar
* Districte de Gulbarga
* Districte de Koppal
* Districte de Raichur
Al segle xix i fins al 1956 fou una divisió de l'Estat de Hyderabad (a l'extrem sud-oest), anomenada també Divisió Meridional o del Sud (Southern Division). La capital ja era Gulbarga. La població era 1.946.737 habitants el 1881, 2.430.999 el 1891, i 2.462.834 el 1901. La superfície definida el 1901 era de 42.955 km² i llavors la integraven els districtes següents:
* Districte de Gulbarga
* Districte de Lingsugur
* Districte d'Osmanabad
* Districte de Raichur
El 1905 fou reorganitzada i el districte de Lingsugur fou repartit entre els de Gulbarga i de Raichur (que va perdre la taluka de Yadgir a favor de Gulbarga), mentre hi fou incorporat el districte de Bidar. La superfície resultant fou de 54.548 km² i la població en 3.274.313 habitants. Formaven la divisió 32 ciutats i 5.652 pobles, sente les principals poblacions la capital, Gulbarga (29.228 habitants el 1901) i Raichur (22.165); altres llocs importants eren Osmanabad, Latur, Lingsugur, Tuljapur, Bidar i Homnabad. D'importància històrica eren Gulbarga, Raichur, Bidar, Kalyani, Udgir, Parenda, Mudgal, Surapur, Kohir i Anegundi.
L'1 de novembre de 1956 la major part de l'Estat de Hyderabad va passar a Andhra Pradesh però Gulbarga fou agregada a Mysore seguint criteris lingüístics. Mysore fou rebatejat Karnataka l'1 de novembre de 1973.

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Cantó de Los Sarrasins-1

El cantó de Los Sarrasins-1 és un cantó francès del departament de Tarn i Garona, situat al districte de Los Sarrasins. Comprèn una part del municipi de Los Sarrasins.

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1985-1992 | Jacques Lavigne | UDF |
| 1992- | Robert Bénech | PRG |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Puig d'en Llobet

El Puig d'en Llobet és una muntanya de 241 metres que es troba al municipi de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura, a la comarca catalana del Baix Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Jaume Piquet i Piera

Jaume Piquet i Piera (les Corts de Sarrià, Barcelona, 15 d'abril de 1839 — Sarrià, 30 de juny de 1896) va ser un empresari i autor teatral.
Va néixer a un mas de Les Corts. Va començar de manobre a L'Espanya Industrial, més endavant treballar de gravador, a partir de la dècada de 1870 es dedicà a crear peces teatrals, especialment melodrames adreçats a les capes més humils de la societat barcelonina. Va ser empresari i director del Teatre Odeon, amb el qual va assolir gran popularitat. Fou autor d'uns Pastorets i com a tal va ser inclòs a l'obra Retrats de Passaport de Josep Pla. El 1880 va donar la seva biblioteca personal a Víctor Balaguer perquè s'unís a la futura Biblioteca Museu Víctor Balaguer que aquest estava fundant a Vilanova i la Geltrú.

## Obres

* Catalans! Fora les quintes!
* La monja enterrada en vida o secrets d'aquell convent. (Publicada per Adesiara editorial, Martorell, 2014).
* Herodes o La degollació dels innocents (Els Pastorets)
* Joan de Serrallonga (adaptació d'un text de Víctor Balaguer)

## Referències

* ↑ Teatre, Institut del. «Jaume Piquet i Piera». [Consulta: 1r juny 2020].
* 1 2 3 «Jaume Piquet i Piera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Fundació Josep Pla, OC XVII - Retrats de Passaport Arxivat 2011-09-03 a Wayback Machine.
* ↑ Els Pastorets : teatre popular / pròleg i recopilació de Rossend Llates.
* ↑ Comas i Güell, Montserrat. La Biblioteca Museu Balaguer, un projecte nacional català (paper). Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2007, p. 33-34. ISBN 978-84-8415-882-0 [Consulta: 21 maig 2015].
# Roc del Quer (Cabó)

El Roc del Quer és una muntanya de 1.050 metres que es troba al municipi de Cabó, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya