OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cantó de Casaubon

Cantó de Casaubon (en francès Cazaubon) és un cantó del departament francès del Gers, amb les següents comunes:
* Aisíu
* Campanha d'Armanhac
* Castèths d'Armanhac
* Casaubon
* Estang
* Lanamanhan
* L'Arrea
* Liars d'Armanhac
* Marguestau
* Mauleon d'Armanhac
* Maupàs
* Montclar d'Armanhac
* Panjàs
* Rehans

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1979-1992 | Guy Lamothe | PS |
| 1992- | Claude Sainrapt | UDF, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 5.308 | 5.815 | 5.331 | 5.013 | 4.754 | 4.495 | 4.597 |
# Sono Art-World Wide Pictures

Sono Art-World Wide Pictures va ser una companyia de distribució i producció cinematogràfica estatunidenca que va funcionar entre 1927 i 1933. El seu primer llargmetratge va ser The Rainbow Man (1929), mentre que un dels seus més destacats va ser The Great Gabbo (1929) protagonitzat per Erich von Stroheim i dirigit per James Cruze Una de les últimes pel·lícules distribuïdes. de la companyia va ser A Study in Scarlet (1933) protagonitzada per Reginald Owen com Sherlock Holmes.
Sono Art va ser el distribuïdor original estatunidenc de quatre pel·lícules dirigides per Alfred Hitchcock, Downhill (1927), Easy Virtue (1928), The Manxman (1929) i Blackmail (1929), així com de Piccadilly (1929) protagonitzada per Anna May Wong.

## Fusió

El 1933, Sono-Art es va fusionar amb Rayart Pictures per formar Monogram Pictures. El 1935 Monogram es va fusionar amb Republic Pictures.

## Filmografia

* The Talk of Hollywood (1929)
* The Great Gabbo (1929)
* Blaze o' Glory (1929)
* The Rainbow Man (1929)
* Hello Sister (1930)
* Midnight Daddies (1930)
* What a Man (1930)
* Cock o' the Walk (1930)
* The Big Fight (1930)
* The Dude Wrangler (1930)
* Rogue of the Rio Grande (1930)
* Once a Gentleman (1930)
* Reno (1930)
* The Costello Case (1930)
* Damaged Love (1931)
* Swanee River (1931)
* Mounted Fury (1931)
* Murder at Midnight (1931)
* Air Police (1931)
* In Old Cheyenne (1931)
* First Aid (1931)
* Hell-Bent for Frisco (1931)
* Is There Justice? (1931)
* Neck and Neck (1931)
* Law of the West (1932)
* The Last Mile (1932)
* Texas Buddies (1932)
* Riders of the Desert (1932)
* Between Fighting Men (1932)
* Come On, Tarzan (1932)
* Those We Love (1932)
* The Crooked Circle (1932)
* Son of Oklahoma (1932)
* The Man from Hell's Edges (1932)
* Sunset Trail (1932)
* False Faces (1932)
* Breach of Promise (1932)
* Trailing the Killer (1932)
* South of Santa Fe (1932)
* Dynamite Ranch (1932)
* Tombstone Canyon (1932)
* The Man Called Back (1932)
* Those We Love (1932)
* The Death Kiss (1932)
* Uptown New York (1932)
* Cannonball Express (1932)
* Devil on Deck (1932)
* Hypnotized (1932)
* Racetrack (1933)
* Fargo Express (1933)
* Phantom Thunderbolt (1933)
* The Lone Avenger (1933)
* The Constant Woman (1933)
* Drum Taps (1933)
* A Study in Scarlet (1933)

## Referències

* ↑ Slide, Anthony. The New Historical Dictionary of the American Film Industry. Taylor & Francis, 25 febrer 2014, p. 384. ISBN 978-1-135-92561-1.
* ↑ Pitts, Michael R. Poverty Row Studios, 1929–1940. McFarland, 25 juliol 2005, p. 339–358. ISBN 978-1-4766-1036-8.
# Pralinat

El pralinat o praliné és una pasta utilitzada en rebosteria i composta tradicionalment d'una mescla d'ametlla o avellana confitada en sucre caramel·litzat. S'utilitza la mateixa quantitat d'ametlles que de sucre.
Tal com el pralí i la pralinoise, s'empra com a base per a farciments i cobertures de peces de rebosteria i de bombons de xocolata. Praliné, pralin i pralinoise són termes i tècniques culinàries francesos procedents de la rebosteria i confiteria de França i Bèlgica.

## Praliné, pralí i pralinoise

La mescla de caramel i fruita seca es deixa refredar i s'endureix; si es ratlla gruixut (o es pica amb un mall) s'obté una pols granulada : és el pralí. S'incorporarà en cremes de farciment en les quals s'aprecia que es notin les llavors crocants de la fruita seca caramel·litzada, o servirà de cobertura per a bescuits, pastissos i bombons de xocolata.
Si es tritura el pralí més fi, o es polvoritza, s'obté una pasta oliosa a causa del fet que el greix de la fruita seca emulsiona la mescla. És el praliné o pralinat. Embolicat en Ganache (amb un contingut de 25 % de xocolata almenys perquè en posar-lo a la boca arribi a fondre's amb la calor de l'alè), el praliné s'empra per a confeccionar diferents bombons de xocolata.
Afegint cacau al praliné, s'obté una pralinoise. La pralinoise pot ser també una mescla de praliné amb xocolata o ganache.
No ha de confondre's el praliné o pralinat amb la praliné o pralinada, que és una ametlla recoberta de sucre caramel·litzat, similar a l'ametlla ronyosa.

## Vegeu també

* Pralina
* Pralí
* Torró
# Keonjhar

Keonjhar fou un estat tributari protegit a Orissa, amb una superfície de 8.019 km² limitat al nord pel districte de Singhbhum; a l'est per l'estat de Mayurbhanj i el districte de Balasore; al sud pel districte de Cuttack i l'estat de Dhenkanal; i a l'oest pels estats de Pal Lahara i Bonai; està format per dos trossos separats: el Baix keonjhar amb valls i terres planes i l'Alt Keonjhar amb la zona muntanyosa. El riu principal era el Baitarani i les muntanyes principals el Gandhamadan (1078 metres), Thakurani (931), Tomak (799) i Bolat (564). La població era de 181.871 habitants el 1872, 215.612 el 1881, de 285.758 habitants el 1901 i de 460.609 el 1931. La capital era Keonjhar amb 4.532 habitants, i a l'estat hi havia 937 pobles entre els quals Anandpur a la riba del Baitarani.
L'estat era part de Mayurbhanj però vers el 1688 les tribus locals van trencar la seva submissió i van nomenar un germà del raja com a sobirà. Fins llavors van governar 36 rages a Mayurbhanj. El raja local va ser lleial als britànics el 1857 i en agraïment se li va reduir el tribut i va obtenir el títol de maharajà; va morir el 1861 sense fills legítims i el govern britànic va nomenar al seu fill il·legítim però això va provocar una revolta del bhuiya de les tribus juang, que va haver de ser sufocada pels britànics; altre cop les tribus es van revoltar el 1891 per protestar contra l'opressió d'un ministre, i altra vegada va caldre la intervenció de les tropes britàniques.
Els ingressos s'estimaven en 3 lakhs i el tribut era de 1.710 rúpies. Administrativament l'estat estava dividit en dos subdivisions: Anandpur o Baix Keonjhar; i Champeswar o Nuagarh.

## Bandera

La bandera era rectangular partida horitzontalment, groc a la part superior i blau marí a la inferior. Al mig de les dues franges, cap al costat del pal, un paó.

## Llista de rages

* Raja JAGANNATH BHANJ 1688-1700
* Raja RAGHUNATH BHANJ 1700-1719
* Raja GOPINATH BHANJ 1719-1736
* Raja NARSINGH NARAYAN BHANJ 1736-1757
* Raja DANESHWAR NARAYAN BHANJ 1757-1758
* Raja JAGATESHWAR NARAYAN BHANJ 1758-1762
* Raja PRATAP BALBHADRA BHANJ 1764-1792 o 1762-1797
* Raja JANARDAN BHANJ 1794-1825 o 1797-1832
* Raja GADADHAR NARAYAN BHANJ Deo 1825-1861 o 1832-1861
* Maharaja DHANURJAI NARAYAN BHANJ Deo 1861-1905
* Raja GOPINATH NARAYAN BHANJ Deo 1905-1926
* Raja Shri BALBHADRA NARAYAN BHANJ Deo 1926-1948

## Nota

* ↑ La Gaseta Imperial de l'Índia de 1885 dona 27 rages des de 1688 a 1881, i la de 1908 dona 36 entre 1688 i 1908, però ambdues xifres serien incorrectes i potser referides als rages que havien governat a Mayurbhanj entre la fundació d'aquest i vers el 1688

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Puig de Migdia (Mont-ras)

El Puig de Migdia és una muntanya de 84 metres que es troba al municipi de Mont-ras, a la comarca catalana del Baix Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Segona Sofística

A la fi del segle i dC, durant el segle ii, iii i iv fins ben entrat el segle v, va despuntar dins de l'anomenat hel·lenisme un renaixement de la retòrica grega denominat Segona sofística per un dels seus membres, Filòstrat, autor d'una Vida dels sofistes.
Figuren entre els principals autors d'aquest corrent Nicetes d'Esmirna, considerat per Filòstrat l'iniciador; el seu deixeble Escopelià, Marc Antoni Polemó, Herodes Àtic, Eli Aristides, Dió de Prusa, Favorí d'Arle, Alcífron, Claudi Elià, el mateix Filòstrat, Llucià de Samòsata, Ateneu de Nàucratis, Apol·lodor el mitògraf, Filó d'Alexandria, Màxim de Tir, Libani, Himeri, Temisti, l'emperador Julià, Procopi de Gaza, Corici de Gaza, Enees de Gaza i, el que és sens dubte el més important de tots, Plutarc de Queronea.

## Bibliografia

* VV. AA. Historia de la literatura griega, Madrid: Cátedra, 1988.
# Meta (aranya)

Meta és un gènere d'aranyes araneomorfs de la família Tetragnathidae, presents a tot el món.

## Taxonomia

* Meta abdomenalis Patel & Reddy, 1993 (Índia)
* Meta aerea Hogg, 1896 (territori del nord)
* Meta aurora Simon, 1901 (Argentina)
* Meta barreti Kulczyn'ski, 1899 (Madeira)
* Meta baywanga Barrion & Litsinger, 1995 (Filipines)
* Meta birmanica Thorell, 1898 (Myanmar)
* Meta bourneti Simon, 1922 (Europa a Geòrgia, Nord d'Àfrica)
* Meta dolloff Levi, 1980 (EUA)
* Meta gertschi Lessert, 1938 (Congo)
* Meta japonica Tanikawa, 1993 (Japó)
* Meta longipalpis Pavesi, 1883 (Etiòpia)
* Meta maculata (Blackwall, 1865) (Illes de Cap Verd)
* Meta manchurica Marusik & Koponen, 1992 (Rússia, Coreja)
* Meta melanicruciata Saito, 1939 (Japó)
* Meta menardi (Latreille, 1804) (Europa a Corea)
* Meta merianopsis Tullgren, 1910 (est d'Àfrica)
* Meta meruensis Tullgren, 1910 (est d'Àfrica)
* Meta milleri Kratochvíl, 1942 (Croàcia)
* Meta minima Denis, 1953 (Illes Canàries)
* Meta mixta O. P.-Cambridge, 1885 (Yarkand)
* Meta monogrammata Butler, 1876 (Queensland)
* Meta montana Hogg, 1919 (Sumatra)
* Meta nebulosa Schenkel, 1936 (Xina)
* Meta nigra Franganillo, 1920 (Portugal)
* Meta nigridorsalis Tanikawa, 1994 (Xina, Japó)
* Meta obscura Kulczyn'ski, 1899 (Illes Canàries, Madeira)
* Meta ovalis (Gertsch, 1933) (EUA, Canadà)
* Meta patagiata Simon, 1901 (Argentina)
* Meta qianshanensis Zhu & Zhu, 1983 (Xina)
* Meta reticuloides Yaginuma, 1958 (Corea, Japó)
* Meta rufolineata (Urquhart, 1889) (Nova Zelanda)
* Meta serrana Franganillo, 1930 (Cuba)
* Meta shenae Zhu, Song & Zhang, 2003 (Xina)
* Meta simlaensis Tikader, 1982 (Índia)
* Meta stridulans Wunderlich, 1987 (Madeira)
* Meta tiniktirika Barrion & Litsinger, 1995 (Filipines)
* Meta trivittata Keyserling, 1887 (Nova Gal·les del Sud, Victòria)
* Meta turbatrix Keyserling, 1887 (Nova Gal·les del Sud)
* Meta vacillans Butler, 1876 (Rodríguez)
* Meta villiersi Denis, 1955 (Guinea)
Viccionari
# Cantó de Langònha

El cantó de Langònha és un cantó francès del departament del Losera, a la regió d'Occitània. Està enquadrat al districte de Mende, té 9 municipis i el cap cantonal és Langònha.

## Municipis

* Aurós
* Chastanhièr
* Lo Chailar de l'Avesque
* Fontanas
* Langònha (chef-lieu)
* Luc
* Naussac
* Ròcla
* Sant Flor de Mercoira

## Vegeu també

* Cantons de la Losera
# Sonsorol

Sonsorol és un dels setze estats de Palau. Els habitants parlen el sonsorolès i el palauan.
Les illes de l'estat de Sonsorol, juntament amb les de Hatohobei, formen les illes del sud-oest de Palau. Per àrea i població, és el tercer estat més petit del país, després de Hatohobei i Kayangel.
# Districte de Naushahro Feroze

El districte de Naushahro Feroze o Naushahro Feroz (sindi: نوشهرو فیروز, urdú ضلع نوشهرو فیروز) és una divisió administrativa del Sind, al Pakistan, amb una població segons el cens de 1998 d'1.087.571 habitants, amb capital a Naushahro Feroze.

## Administració

Està dividit en quatre tehsils, subdividits en Union Councils:
* Bhiria, amb 14 Union councils
* Kandiaro, amb altres 14
* Moro, amb 12
* Naushahro Feroze amb 11

## Tribus

Syed, jatoi, soomro, tagar, memon, bhanbhro, abro, palh, channar, heesbani, awan, channa, lanjaar, jiskaani, mahesar, junejo, brohi, rajput, arain, qazi, pirzada, kunbhar, meerbahar, rind, goraho, larik, makhdum khaskhaili i abbasi kalhora

## Història

Després del repartiment del Sind entre els caps talpurs a causa de la batalla de Sahahpur (1786) quan Abdul Nabi Kalhora fou derrotat per Mirs Fateh Ali i Mir Rustam Khan, les parganes de Naushahro i Kandiaro van quedar en mans del Mir Sohrab Khan Talpur i van formar part de l'estat de Khairpur; el sobirà va morir el 1830 i els conflictes entre els seus fills Mir Rustam i Mir Ali Murad van acabar en una decisiva batalla el 1842 en què va triomfar el segon. Ali Murad va obtenir el 1843 la dignitat de rais i les parganes de Naushahro i Kandiaro van romandre en poder seu fins al 1852 quan a causa de la seva mala conducta foren confiscades pels britànics i unides al districte d'Hyderabad on posteriorment es van unir amb les talukes de Moro i Sakrand, i van formar la subdivisió de Naushahro del districte d'Hyderabad amb una superfície de 7.612 km² i una població el 1856 de 187.336 habitants, el 1872 de 219.596, i el 1881 de 197.149. Dins la subdivisió Naushahro o Naushahro Feroze era una taluka. El 1901 s'havia afegit la taluka de Nasrat a la subdivisió. Era un territori al·luvial amb uns boscos prop de l'Indus; tenia 98 canals d'irrigació dels quals 22 eren importants destacant el Mahrab, el Dadwah, el Nasrat, l'Ali-bahar Kacheri, i el Bagwah. La llengua corrent era el sindi, les ètnies balutxis, jats, sindis i sayyids. Els musulmans eran amplia majoria (162.0000). Les principals ciutats eren Kandiaro, Naushahro, Tharu Shah, Bhiria, i Moro. La taluka de Naushahro (o de Naushahro Feroze mesurava 1.375 km² i tenia una població el 1881 de 61.295 habitants repartits en dues ciutats i 103 pobles.

## Referències

* Districte Arxivat 2012-08-05 at Archive.is
* Bahria Foundation College Naushahro Feroze Arxivat 2011-10-06 a Wayback Machine.
# Khairagarh

Khairagarh fou un estat tributari protegit a les Províncies Centrals, amb una superfície de 2.411 km², format per tres trossos a l'oest del districte de Drug amb el qual, i amb els estats de Chhulkhadan, Kawardha i Nandgaon limita en algun punt. La població el 1881 era de 166.138, el 1901 era de 137.554 i el 1931 de 157.400 habitants, amb 497 pobles i una ciutat, Dongargarh (5856 habitants). La població eren gonds, lodhis, chamars i ahirs i la llengua principal era el dialecte de Chhattisgarh del hindi.
La capital era a Khairagarh, amb 4.656 habitants, a uns 40 km tant de Dongargarh com de Nandgaon. La part occidental de l'estat era muntanyosa però la part oriental era plana i fèrtil.

## Història

La família regnant eren considerats nagvansi rajputs i emparentats amb la casa de Chhota Nagpur amb un pedigrí que datava de la meitat del segle viii, però segurement eren gonds i descendents de la casa reial de Garha Mandla.De les tres parts del territori, la pargana de Khuhva al nord-oest fou el domini original dels senyors de Khairagarh; Khamaria al nord-est fou adquirida a Kawardha al final del segle XVIII a canvi d'un préstec relativament petit; i la part més gran, al sud, la van adquirir el 1818 dels rages de Mandla i els rages marathes Bhonsle de Nagpur; i la part de Dongargarh era la meitat del territori d'un zamindar que es va rebel·lar contra els marathes i fou derrotat per Khairagarh i Nandgaon, que es van repartir l'estat.
Fateh Singh va ser deposat i va morir el 1874. L'estat no fou entregat al zamindari Umrao Singh i des del 1874 fins al febrer de 1883 fou administrat pels britànics. Finalment el 1883 Umrao va rebre els poders. Va morir el 19 de febrer de 1891. El sobirà Kamal Narayan Singh va pujar al tron el 1891 als 23 anys i va rebre el títol hereditari de raja el 1898, passant l'estat de ser un zamindari a un principat; l'administració estava dirigida pel raja auxiliat per un ministre (diwan) sota el control de l'agent polític pels estats de Chhattisgarh.

## Bandera

La bandera era rectangular de tres franges horitzontals: la superior porpra, la central groga i la inferior vermella. Al mig portava brodat l'escut de l'estat.

## Llista de thakurs i rages

* Thakur Lal FATEH SINGH 1833-1874
* Thakur Lal UMRAO SINGH 1874-1891
* Raja KAMAL NARAYAN SINGH 1891-1908
* Raja LAL BAHADUR SINGH 1908-1918
* Raja Bahadur BIRENDRA BAHADUR SINGH 1918-1948 (+ posteriorment)

## Referències

* Genealogia
* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Puig de Montalegre

El Puig de Montalegre és una muntanya de 114 metres que es troba al municipi de Vilopriu, a la comarca catalana del Baix Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Nintendo 2DS

La Nintendo 2DS és una consola de jocs portàtil fabricada per Nintendo.
Anunciada l'agost del 2013, el dispositiu es va llançar a Amèrica del Nord, Europa i Austràlia el 12 d'octubre de 2013. La Nintendo 2DS és una versió més senzilla que la Nintendo 3DS, que manté un maquinari idèntic, una funcionalitat similar i una compatibilitat amb el programari dissenyat per a Nintendo DS i 3DS. No obstant això, la 2DS es diferencia per un nou format de pissarra en lloc del disseny de closca utilitzat pels seus precursors, i per la manca de la pantalla 3D autoestereoscòpica de la Nintendo 3DS. La 2DS es va vendre simultàniament amb els models 3DS, com a incentiu per expandir el mercat dels jocs de Nintendo 3DS; L'antic president de Nintendo of America, Reggie Fils-Aimé, va declarar que la 2DS estava dirigida principalment a jugadors més joves (com els menors de 7 anys), als quals Nintendo havia aconsellat anteriorment que no utilitzessin la funcionalitat 3D a la 3DS a causa de possibles problemes de salut ocular. El successor de la Nintendo 2DS, la New Nintendo 2DS XL, es va llançar el 2017.

## Referències

* 1 2 3 «ついにニンテンドー2DSが日本で1万円を切る価格で発売決定、初代ポケモン付き» (en japonès). [Consulta: 13 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Nintendo 2DS - Lloc web oficial
# Notonèctids

Els notonèctids (Notonectidae, gr. "nedadors d'esquena") són una família d'insectes aquàtics de l'ordre Hemiptera, amb la característica de nedar a l'inrevés, és a dir amb el dors cap avall. El gènere més comú és Notonecta, insectes amb forma hidrodinàmica amb un cos robust, de fins a 16 mm de llarg, de color verd, marró o groguenc. Neden sobre la seva esquena, remant vigorosament amb les seves llargues i peludes potes posteriors.
# Cantó de Lo Mas Sagran

El cantó de Lo Mas Sagran és un cantó francès del departament del Losera, a la regió d'Occitània. Està enquadrat al districte de Florac, té 5 municipis i el cap cantonal és Lo Mas Sagran.

## Municipis

* Lo Mas Sagran
* Lo Rocós
* Sent Jòrdi de Lebejac
* Sent Roma de Dolanh
* Las Vinhas

## Vegeu també

* Cantons de la Losera
# La Muntanyeta (Montferrer i Castellbò)

La Muntanyeta és una muntanya de 1.626 metres que es troba entre els municipis de Montferrer i Castellbò i de Les Valls d'Aguilar, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «La Muntanyeta (Montferrer i Castellbò)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Puig de Portugal

El Puig de Portugal és una muntanya de 176 metres que es troba al municipi de Santa Cristina d'Aro, a la comarca catalana del Baix Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Puig de Portugal». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Aspidiotus

Aspidiotus és un gènere d'insectes hemípters de la família Diaspididae. En ell s'inclouen diverses espècies de cotxinilla, que poden arribar a ser una plaga en diferents cultius agrícoles.
Encara que vulgarment a alguns se'ls denomini com a polls, no tenen res a veure amb els polls de l'ordre Phthiraptera que es desenvolupen com a paràsits sobre diverses espècies d'animals, inclòs l'home.
Algunes espècies són:
* Aspidiotus cryptomeriae
* Aspidiotus destructor
* Aspidiotus nerii
# Cantó de Las Binals

El cantó de Nasbinals és un cantó francès del departament del Losera, a la regió d'Occitània. Està enquadrat al districte de Mende, té sis municipis i el cap cantonal és Las Binals.

## Municipis

* Grandval
* Masboson
* Marchastèl
* Las Binals
* Prensuèjols
* Recola d'Aubrac

## Vegeu també

* Cantons de la Losera
# Serra d'Abellar

La Serra d'Abellar és una serra situada al municipi de Josa i Tuixén a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1657 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Kheravada

Kheravada o Khedavada fou un petit estat tributari protegit de l'agència de Mahi Kantha, a la presidència de Bombai. Estava regit per un thakur koli. Tenia 4 pobles i una població el 1901 de 804 habitants. Els ingressos s'estimaven en 3.758 rúpies i pagava un tribut de 303 rúpies al Gaikwar de Baroda i de 93 rúpies al raja d'Idar.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Puig de Queralb

El Puig de Queralb és una muntanya de 200 metres que es troba al municipi de la Pera, a la comarca catalana del Baix Empordà.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 308096001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Aximiomorfs

Els aximiomorfs (Axymyiomorpha) són un infraordre de dípters nematòcers que inclou una única família Axymyiidae, de la qual només es coneixen 6 espècies actuals en 3 gèneres, i 3 espècies fòssils.

## Gèneres i espècies

* Axymyia McAtee 1921
** A. furcata McAtee 1921
** A. japonica Ishida 1953
* Mesaxymyia Mamaev 1968
** M. kerteszi (Duda), 1930
** M. stackelbergi Mamaev 1968
* Protaxymyia Mamaev & Krivosheina 1966
** P. melanoptera Mamaev & Krivosheina 1966
** P. sinica Yang 1993
# Cantó de La Bastida de Murat

El cantó de La Bastida de Murat és un cantó francès del departament de l'Òlt, situat al districte de Gordon. Té 11 municipis i el cap és La Bastida de Murat.

## Municipis

* Baumat
* Canhac del Causse
* Fontanas del Causse
* Ginolhac
* La Bastida de Murat
* Lunagarda
* Montfalcon
* Sent Sauvador
* Senièrgas
* Solòme
* Valhac

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1976-1988 | Gaston Defémin | PCF |
| 1988-1994 | Jean-Pierre Sabrazat | PS |
| 1994-2001 | Roger Bonnet | Divers droite |
| 2001-2008 | Lucien-Georges Foissac | PS |
| 2008- | Aurélien Pradié | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 1.948 | 2.141 | 2.159 | 2.264 | 1.986 | 2.078 | 2.320 |