OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Peint

Peint fou un antic estat tributari protegit al districte de Nasik (avuia dia a Maharashtra) amb una superfície de 1.119 km² format per 227 pobles sense cap ciutat. La capital era a Peint. la població el 1881 era de 55.144 habitants, el 1891 de 59.601 i el 1901 de 53.392. Hi havia 221 pobles el 1881 i 228 el 1901. Els rius principals eren el Daman i el Par i estava a la línia principals dels Ghats Occidentals. La població era en gran majoria de tribus de muntanya, nominalment hindús, parlant un marathi deformat amb barreja de paraules gujaratis. Hi havia àmplia ramaderia. La producció principal era fusta de diverses classes, i altres productes eren arròs, mel, oleaginoses, i altres.
La família real era rajput puar i van adoptar el nom familiar de Dalvi; una branca es va fer musulmana en temps d'Aurangzeb. Al segle XVIII l'estat va passar a dependència del peshwa. El 1818, pels serveis a favor dels britànics, la família fou reinstal·lada en els seus drets sobirans; el darrer sobirà Abdul Momin àlies Lakshadir Dalpat Rao III, va morir el 1837, deixant només una filla legítima, Begam Nur Jahan. Els britànics van assolir l'administració però van concedir a la begum una pensió vitalícia de 6000 rúpies l'any, i un terç dels ingressos de l'estat. A la seva mort el 1878 l'estat fou finalment incorporat plenament a territori britànic com a subdivisió del districte de Nasik. La begum residia a Harsul, a 20° 09′ N, 73° 30′ E﻿ / ﻿20.150°N,73.500°E﻿ / 20.150; 73.500.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Campionat del Món de natació de 1982

El Campionat del Món de natació de 1982 fou una competició esportiva que es realitzà entre els dies 29 de juliol i 8 d'agost de 1982 a la ciutat de Guayaquil (Equador) sota l'organització de la Federació Internacional de Natació (FINA). Aquesta fou la quarta edició del Campionat del Món de natació.
Es realitzaren competicions de natació, natació sincronitzada, salts i waterpolo.

## Proves

* Natació al Campionat del Món de natació de 1982
* Natació sincronitzada al Campionat del Món de natació de 1982
* Salts al Campionat del Món de natació de 1982
* Waterpolo al Campionat del Món de natació de 1982

## Medaller

| Posició | País | 1 | 2 | 3 | Total |
| 1 | Estats Units | 13 | 11 | 10 | 34 |
| 2 | RDA | 12 | 9 | 5 | 26 |
| 3 | Unió Soviètica | 5 | 9 | 4 | 18 |
| 4 | Canadà | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 5 | RFA | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 6 | Països Baixos | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 7 | Brasil | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 | Hongria | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 9 | Austràlia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 | Regne Unit | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 | Japó | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 11 | Suècia | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 13 | R.P. de la Xina | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 14 | Itàlia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 | Romania | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 | Iugoslàvia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 37 | 38 | 36 | 111 |

## Enllaços externs

* (anglès) Portal de la FINA
# Anatolijs Gorbunovs

Anatolijs Gorbunovs (10 de febrer de 1942, Districte de Ludza, Letònia) és un polític letó.
Entre 1974 i 1988 va ocupar diversos càrrecs en el Partit Comunista de la República Socialista Soviètica de Letònia, arribant a ser secretari del Comitè Central del PC d'aquest país. Va tenir diversos enfrontaments amb membres del seu partit, en especial quan va donar suport al moviment d'independència del seu país.
Entre 1988 i 1995 va ser president del Parlament de Letònia (primer, del Soviet Suprem de la Letònia socialista, després, del Consell Suprem de la República de Letònia, finalment, del Saeima, el parlament de la Letònia independent). Quan el 1991 el país va recuperar la independència, Gorbunovs va seguir com a president del parlament, i seguint la Constitució de 1992, va actuar com a president interí fins al 1993, quan va ser escollit Guntis Ulmanis.
Gorbunovs va entrar en el partit Via Letona (LC) el 1993, i va romandre com a membre del parlament fins al 2002. Entre 1995 i aquest any ha estat ministre de Desenvolupament Regional, ministre de Transports i primer ministre interí.

## Vegeu també

* Revolució Cantant
# 2 International Finance Centre

El 2 International Finance Centre (Centre de Finances Internacional) és un gratacel que està situat a la ciutat de Hong Kong, a la Xina.

## Història

La construcció es va iniciar l'any 2000 i finalitzà el 2003. Hi van treballar més de 3500 operaris de diferents llocs del món.
Per accelerar la construcció, es van adoptar diverses tecnologies innovadores. La base de la torre es va construir amb un embolcall de 61 metres de diàmetre, la qual cosa va permetre una superposició del programa amb la construcció del soterrani de cinc nivells circumdant. El disseny també va permetre ajustar els estabilitzadors de manera retroactiva, cosa que va permetre que el nucli autoformat progressés amb la mínima interrupció en els nivells de fortificació. Aquest disseny va permetre escurçar de quatre a cinc mesos el calendari general de construcció.
Durant la construcció de soterranis es va arribar a moure un milió de metres cúbics de materials i els residus es van enviar per convertir-los en materials utilitzables en la construcció de Hong Kong Disneyland.
La mega torre va ser dissenyada per resistir forts tifons, una consideració important per als edificis alts a Hong Kong.
Està integrat al passeig marítim del districte central de Hong Kong, dissenyat per complementar la bellesa natural del seu entorn. Es troba a la cruïlla més estreta del port de Victoria, amb Victoria Peak al fons. És un dels 18 edificis que participen en el Pla d'il·luminació de Victoria Harbour de la Comissió de Turisme de Hong Kong.

## Equip tècnic i característiques
### Equip tècnic

Disseny arquitectònic: Cesar Pelli & Associates Architects
Disseny d'enginyeria: Arup
Constructor: Alimak Hek Group AB

### Curiositats

* Com que es construïa quan es va produir la tragèdia del World Trade Center, la seguretat de l'edifici es va revisar i es considera com un dels edificis més segurs del món.
* Els experts diuen que l'evacuació de l'edifici es podria aconseguir en menys de 30 minuts.
* La torre està revestida de vidre reflectant i de finestres verticals, que tracen línies agudes des de la base fins a la part superior de l'edifici. El disseny obert de la corona esculpida de la torre integra l'edifici amb el seu fons natural, deixant passar la llumper darrere.
* El pis 88 de la torre conté l'oficina del president de l'Autoritat Monetària de Hong Kong.
* Durant els mesos d'octubre i novembre de 2003, Financial Times, HSBC i Cathay Pacific van utilitzar la façana de l'edifici com a suport publicitari amb una longitud de 230m i 50 pisos d'alçada, fet que el va convertir en l'anunci més gran del món publicat mai sobre un gratacels.
* Una zona d'exposició i una biblioteca del Centre d'Informació de l'Autoritat Monetària de Hong Kong ocupen la planta 55 i estan obertes al públic.
* Aquest edifici va aparèixer a la pel·lícula Tomb Raider amb Angelina Jolie com a Lara Croft.

## Referències

* ↑ «One of the world's tallest building yet cost-effective» (en anglès). [Consulta: maig 2019].
* ↑ «Tallest buildings in Hong Kong» (en anglès). [Consulta: maig 2019].
# Karen Forkel

Karen Forkel (Wolfen, 24 de setembre de 1970) és una atleta alemanya, ja retirada, especialista en el llançament de javelina, que va competir sota bandera de la República Democràtica Alemanya fins a la Reunificació alemanya i amb Alemanya a partir d'aquella data.
El 1992 va prendre part en els Jocs Olímpics d'estiu de Barcelona, on guanyà la medalla de bronze en la competició del llançament de javelina del programa d'atletisme. Quatre anys més tard, als Jocs d'Atlanta, fou sisena en la mateixa prova.
En el seu palmarès també destaca una medalla de plata al Campionat del món d'atletisme de 1993, dues medalles de plata als Campionat d'Europa d'atletisme, el 1990, sota bandera la República Democràtica Alemanya, i el 1994, ja sota la bandera de l'Alemanya reunificada. A les Universíades de 1997 guanyà una medalla de bronze.
A nivell nacional guanyà el darrer campionat de l'Alemanya Democràtica, el 1990, el primer de l'Alemanya reunificada, el 1991 i el de 1994 i 1996.

## Millors marques

* Llançament de javelina. 71,20 metres (1991)

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Silke Renk». [Consulta: 20 juliol 2024].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften - Halle (Staffeln - Herren - Teil 1)». [Consulta: 20 juliol 2024].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (Speerwerfen - Damen)». [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 20 juliol 2024].
* ↑ «Karen FORKEL | Profile | World Athletics». [Consulta: 20 juliol 2024].
# Roques de l'Espluga

Les Roques de l'Espluga és una muntanya de 1.493 metres que es troba al municipi de Gombrèn, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cal Ponç (la Molsosa)

Cal Ponç (o Pons o Poncet) és una masia situada al municipi de la Molsosa, a la comarca catalana del Solsonès. Se'n desconeix la data exacta de construcció, però en la llinda de l'entrada hi trobem la data de 1887.
Està situada a 792 m d'altitud, a l'extrem nord-est del municipi molt a prop del nucli de Prades. Envoltada de camps de conreu i petites extensions de bosc. Situada al peu del camí que a va Pinós. A uns 660 metres al nord-est hi trobem la masia de Vilansosa Nou. A tocar de la casa, pel camí de Cal Ponç a Vilansosa, hi passa un dels trams del GR-7.

## Descripció

És una masia totalment restaurada, de forma rectangular amb teulada a dues aigües. Les parets són de pedra arrebossades i amb obertures petites. Ha sofert alguna ampliació donant-li la forma quadrada actual. Està composta de planta baixas, un pis i un sotacoberta. A la façana principal hi ha una entrada amb linda i brancals de pedra. Les finestres també mantenen els brancals de pedra en part. Els coberts annexos es troben revestits.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ Antoni Bach i Riu. Consell Comarcal del Solsonès. Masies del Solsonès, abril 1995, p. 102. D.L. L-418/95.
* ↑ «Cal Ponç (la Molsosa)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 «La Molsosa - Pla especial urbanístic del Catàleg de masies i cases rurals (expedient 2013 / 049811 / N)» (pdf). Ajuntament de la Molsosa, 2013. Arxivat de l'original el 28 de desembre 2013. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ «GR® 7 Etapa 9». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. [Consulta: 23 gener 2022].
# Pendra

Pendra fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Bilaspur a les Províncies Centrals, a les muntanyes Vindhya, si bé en la major part a un altiplà, amb una superfície de 1.515 km², i 200 pobles amb una població de 43.868 habitants el 1881. El sobirà és un raja gond que va rebre el feu al segle XVI dels haihai-bansi de Ratanpur. La capital era la població de Pendra, situada a 22° 47′ N, 82° 00′ E﻿ / ﻿22.783°N,82.000°E﻿ / 22.783; 82.000 a la carretera entre Bilaspur i Rewa, que inclou les ruïnes d'una fortalesa.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Campionat del món d'escacs de 1958

El campionat del món d'escacs de 1958 va ser jugat entre Mikhaïl Botvínnik i Vassili Smislov a Moscou entre el 4 de març i el 9 de maig de 1958. Botvinnik va guanyar. Smyslov havia destronat a Botvínnik al matx del 1957, per la qual cosa tenia dret a aquesta revenja un any després.

## Resultats

El matx va ser jugat al millor de 24 partides. Si es finalitzava amb 12-12, Smyslov, com a vigent campió, rentendria la corona.
Matx del campionat del món d'escacs de 1958 :
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | Punts |
| Mikhaïl Botvínnik (Unió Soviètica) | 1 | 1 | 1 | ½ | 0 | 1 | ½ | ½ | ½ | ½ | 0 | 1 | ½ | 1 | 0 | ½ | ½ | 1 | 0 | ½ | ½ | 0 | ½ | 12½ |
| Vassili Smislov (Unió Soviètica) | 0 | 0 | 0 | ½ | 1 | 0 | ½ | ½ | ½ | ½ | 1 | 0 | ½ | 0 | 1 | ½ | ½ | 0 | 1 | ½ | ½ | 1 | ½ | 10½ |
Botvinnik va recuperar el títol.

## Enllaços externs

* Campionat del món de 1958 (anglès)
# Memòries literàries. Història dels meus llibres

Memòries literàries. Història dels meus llibres és una obra autobiogràfica de Narcís Oller i Moragas, escrita entre 1913 i 1918, en un període en què l'autor, ja septuagenari, vivia una etapa de gran soledat intel·lectual. El llibre es va publicar pòstumament l'any 1962.

## Referències

* ↑ «Memòries literàries. Història dels meus llibres». Diccionari de la Literatura Catalana. [Consulta: 15 abril 2020].
# Premi Barça Jugadors

El Premi Barça Jugadors és el guardó atorgat anualment des de 2010 per l'Agrupació Barça Jugadors al jugador i jugadora del primer equip de futbol del FC Barcelona amb més joc net aquella temporada.
Aitana és l'única jugadora que l'ha guanyat quatre cops.

## Guanyadors

| Temporada | Jugador | Jugadora |
| 2009–10 | Bojan | |
| 2010–11 | Andrés Iniesta | |
| 2011–12 | Xavi | |
| 2012–13 | Xavi | |
| 2013–14 | Carles Puyol | |
| 2014–15 | Javier Mascherano | |
| 2015–16 | Lionel Messi | |
| 2016–17 | Sergi Roberto | |
| 2017–18 | Ivan Rakitić | |
| 2018–19 | Marc-André ter Stegen | Alexia Putellas |
| 2019-20 | Plantilla masculina | Plantilla femenina |
| 2020–21 | Frenkie de Jong | Aitana Bonmatí |
| 2021–22 | Pedri | Aitana Bonmatí |
| 2022-23 | Marc-André ter Stegen | Aitana Bonmatí |
| 2023-24 | Lamine Yamal | Aitana Bonmatí |

## Vegeu també

* Torneig Joan Gamper

## Referències

* 1 2 «Marc-André ter Stegen i Aitana Bonmatí reben el Premi Barça Jugadors». FCBarcelona.cat, 14-11-2023. [Consulta: 14 novembre 2023].
* ↑ «Barça Players Award - ABJ». FC Barcelona. [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ «Ter Stegen and Alexia Putellas receive the Barça Players Award» (en anglès). [Consulta: 12 setembre 2022].
* ↑ Sefcik, Július. Agrupació de Jugadors del FC Barcelona. Nikara, Eslovàquia: Sport Legal, Desembre 2022, p. 173-175. ISBN 97-88-089920-15-0.
* ↑ «Frenkie de Jong and Aitana Bonmatí win Barça Players Award20/21» (en anglès). [Consulta: 12 setembre 2022].
* ↑ «Pedri and Aitana, Barça Players Award 2021-22» (en anglès). [Consulta: 12 setembre 2022].
* ↑ «Lamine Yamal i Aitana Bonmatí ja tenen el Premi Barça Jugadors». [Consulta: 20 novembre 2024].

## Enllaços externs

* Premi Barça Jugadors - Lloc web oficial
# Serra de la Balmeta (Setcases)

La Serra de la Balmeta és una serra situada al municipi de Setcases a la comarca del Ripollès, amb una elevació màxima de 2.375 metres. S'orienta en direcció nord-sud al costat sud-oest del Costabona. En el seu punt més meridional trobem la Collada de la Balmeta i allí el refugi forestal Jaume Ferrer.
El 29 de desembre de 1953 un avió de transport militar francès Noratlas 2501 s'hi va estavellar. Avui una placa a l'inici de la pista que porta al Coll de la Balmeta recorda l'accident i les 10 víctimes.

## Referències

* ↑ «Serra de la Balmeta (Setcases)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya 1:50.000». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2016].
* ↑ «Accident 29 desembre 1953». Aviation Safety Network. [Consulta: 1r setembre 2016].
* Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
# Xenòlit

Un xenòlit (del grec ξένος, xénos, 'estrany' i λίθος, líthos, 'pedra'; 'pedra estranya') és un fragment de roca que és envoltat per una roca més grossa durant la fase de desenvolupament i solidificació de la darrera. En geologia, el terme xenòlit es fa servir gairebé exclusivament per a designar les inclusions mineralògiques en roques ígnies durant el flux de magma i l'erupció volcànica. De manera ampliada, també es pot referir a inclusions en roques sedimentàries. De vegades s'han trobat xenòlits en meteorits. Els xenòlits i els xenocristalls donen informació important sobre la composició del mantell terrestre, que és inaccessible.

### Xenocristall

Un xenocristall és un cristall forà individual que es troba inclòs en un cos ígni. Exemples de xenocristalls són els cristalls de quars en laves pobres en sílice i els diamants que es troben a les diatremes de les kimberlites.

## Referències

* ↑ Blatt, Harvey.. Petrology : igneous, sedimentary, and metamorphic.. 2nd ed.. Nova York: W.H. Freeman, 1996. ISBN 0716724383.
* ↑ Lóczy, Dénes «Flood hazard in Hungary: a re-assessment». Open Geosciences, 2, 4, 01-01-2010. DOI: 10.2478/v10085-010-0029-0. ISSN: 2391-5447.
# Santaeulàlia (la Molsosa)

Santaeulàlia, Santa Eulàlia o Santaulària és una masia situada al municipi de la Molsosa, a la comarca catalana del Solsonès. Es té referència de la masia des dels segles XIV o XVI.
La casa ha pres el nom de la capella adjunta de Santa Eulàlia i de Sant Sebastià, capella no romànica, restaurada, però que conserva l'orientació medieval. Actualment és una segona residència.
Està situada a 569 m d'altitud, a tocar de la carretera B-300, on en el punt quilomètric 8,5 hi trobem el desviament. Es troba propera a les masies de Puigpelat, Cal Barrusca i els Quadrells (Basomba, cal Sant, cal Peremiquel i cal Closa).

## Descripció

És una masia de planta regular construïda amb materials tradicionals de la zona, però actualment amb la façana arrebossada amb morter. Les obertures han perdut la seva morfologia tradicional amb llindes, brancals i ampits de pedra (amagats sota el morter). La coberta és a dues aigües amb la teula plana també rehabilitada. Algunes de les obertures sí que conserven les dimensions originàries, altres han augmentat. L'estructura interior de la masia és antiga. Es troba adossada a la capella de Santa Eulàlia, i annexada a la capella i la masia trobem un cobert de reduïdes dimensions construït amb materials tradicionals, de pedra i teula àrab vella. Trobem un segon cobert destinat en el seu dia a bestiar i actualment en molt mal estat. Trobem un tercer cobert de construcció més recent de materials moderns com el maó i estructura de formigó, tot i tenir la coberta de teula vella.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* 1 2 3 Antoni Bach i Riu. Consell Comarcal del Solsonès. Masies del Solsonès, abril 1995, p. 102. D.L. L-418/95.
* 1 2 3 4 «La Molsosa - Pla especial urbanístic del Catàleg de masies i cases rurals (expedient 2013 / 049811 / N)» (pdf). Ajuntament de la Molsosa, 2013. Arxivat de l'original el 28 de desembre 2013. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ «Santaeulàlia (la Molsosa)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Piploda

Piploda fou un estat tributari protegit de l'Índia, del tipus thakurat garantit a l'agència de Malwa. La superfície era de 155 km². La població el 1901 era d'11.441 i el 1931 de 9.627 habitants. Els hindús eren el 84%. Hi havia 28 pobles (cinc dels quals en condomini amb Panth Piploda). El 72% de la població parlava malwi i el 90% vivia de l'agricultura. La casta principal eren els kunbis.
La capital era Piploda a 23° 36′ N, 74° 57′ E﻿ / ﻿23.600°N,74.950°E﻿ / 23.600; 74.950 amb 3.282 habitants el 1901.
La dinastia reial era del clan dòria dels rajputs, vinguts des de Kathiawar i la nissaga reclama origen en els rajputs chauhans; un cap de nom Kaluji es va apoderar el 1285 de la fortalesa de Sabalgarh, a uns 10 km de la ciutat de Piploda. El 1547 Shardul Singh, sisè descendent de Kaluji, va estendre notablement les seves possessions i va fundar la ciutat de Piploda. Al segle XVIII els atacs marathes van reduir el principat i va quedar subjecte a Amir Khan Pindari (Amir Ali Khan). El gener de 1818 Abdul Ghafur Muhammad Khan fou reconegut sobirà independent de Jaora en virtut de l'article 12 del tractat de Mandasor, i es va plantejar llavors la qüestió de Piploda que quedava sota la seva jurisdicció; amb la mediació de Sir John Malcom, el nawab de Jaora va acceptar el 1821 permetre al thakur tenir les terres contra un tribut de 28.000 rúpies l'any i altres compensacions. Un nou acord es va fer el 1844 sense coneixement del govern de l'Índia, en la que la posició dels thakurs fou més estrictament definida. El 1857, durant el motí, el thakur Shiv Singh va proveir als britànics de Mandasor amb cavalleria i homes. Thakur Kesri Singh va pujar al tron el 1888. El thakur administrava el territori assistit per un kamdar, i tenia poders judicials limitats, amb tots els casos problemàtics en mans de l'agent. Rebia subvencions de Dewas (253 rúpies) i Jaora (1000 rúpies)

## Llista de thakurs

* Rawat Sawalsinghji (fill del rawat de Mandawal)
* Thakur Sadal Singh
* Thakur Prithwi Singh 1820-?
* Thakur Umed Singh
* Thakur Shiv Singh vers 1857
* Thakur Onkar Singh ?-1863
* Maharaj Rawat Dulai Singh 1863-1888
* Rao Kesri Singh 1888-1919
* Rawat Mangal Singh 1919-1936
* Raja Raghuraj Singh 1936-1948 (menor d'edat)

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* genealogia
# Anders Christensen Arrebo

Anders Christensen Arrebo (Ærøskøbing, illa d'Æro, 2 de gener 1587 - Vordingborg, Sjælland, 12 de març 1637) va ser un sacerdot i escriptor danès. Se'l considera el pare de la literatura danesa; el primer que va alçar a la categoria d'art el llenguatge danès.

## Obres

* Psalmebog for Kirke og Hjem
* är hans Om Salighed og Glæde
* Samma psalm

## Enllaços externs

* Biografia (en danès)
* Manual d'himnes en anglès de l'església evangèlica luterana
* (imatges i textos en anglès) Arxivat 2005-09-23 a Wayback Machine.
# Serra de Meianers

La Serra de Meianers és una serra situada al municipi de Llanars a la comarca del Ripollès, amb una elevació màxima de 1.791 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Serra de Meianers». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.