OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Marc Mayer i Olivé

Marc Mayer i Olivé (Barcelona, 21 de desembre de 1947) és un epigrafista i filòleg català.
Doctor per la Universitat de Barcelona (1972), ha estat catedràtic, en aquesta universitat i a la Universitat Autònoma de Barcelona, professor a la Universitat de Múrcia i catedràtic a la Universitat d'Alacant. També ha estat director del departament de filologia llatina de la Universitat de Barcelona.
És membre de l'Institut d'Estudis Catalans, de la Reial Acadèmia de Bones Lletres, de l'Acadèmia Europea i d'altres institucions catalanes, espanyoles i europees, entre les quals destaca el Deutsches Archäologisches Institut o l'Association Internationale d'Epigraphie Grecque et Latine. Doctor honoris causa per la Universitat de Budapest.
Ha dedicat una part important de la seva tasca de recerca a l'epigrafia i és un dels directors del Corpus Inscriptionum Latinarum corresponent a Hispania i dels Historia Augusta Colloquia. Ha publicat nombrosos estudis sobre inscripcions, literatura llatina i història romana (47 llibres o parts importants de llibre i 375 articles científics).
Ha fundat i dirigit la revista Faventia i pertany al consell de redacció d'altres revistes d'estudis clàssics i dirigeix entre altres Sylloge Epigraphica Barcinonensis. Ha estat president de l'Association Internationale d'Épigraphie Grecque et Latine i vicepresident de l'Association Internationale d'Études Classiques.
És autor, amb G. Fabre i I. Rodà, d'Inscriptions romaines de Catalogne (quatre volums, del 1984 al 1997), coordinador de "Roma a Catalunya" (1992) i editor d'un volum del Corpus Inscriptionum Latinarum (1994), amb G. Alföldy i A. U. Stylow. Participà amb altres autors en Història del món clàssic: Grècia i Roma (1997) i coordinà el volum Ciudades antiguas del Mediterráneo (1998) i Prehistòria i història antiga (1997).
El 1999, fou nomenat director general de Patrimoni Cultural, fins a l'any 2006.

## Referències

* 1 2 3 «Marc Mayer i Olivé». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Josep Maria Sans i Travé, nou director general de Patrimoni Cultural». , 09-11-2006 [Consulta: 28 gener 2015].

## Enllaços externs

* «Marc Mayer Olivé». Departament de Filologia Llatina. Universitat de Barcelona. [Consulta: 28 gener 2015].
# Jesús Arambarri Arregui

Jesús Arambarri Arregui (Azkoitia, Guipúscoa, 1 de juny de 1964), fou un ciclista basc, professional entre 1986 i 1987. Va destacar com a gregari.

## Palmarès

* 1986
** 1r a la Volta al Bidasoa
** 1r a la Pujada a Gorla

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1989. 45è de la classificació general

## Referències

* ↑ «ARAMBARRI ARREGUI Jesús» (en francès). Memoire du cyclisme. [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ «Jesus ARAMBARRI ARREGUI» (en anglès). Museo del Ciclismo. [Consulta: 20 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Vicente Aparicio Vila

Vicente Aparicio Vila (Pinedo, València, 14 de desembre de 1969) va ser un ciclista valencià que fou professional entre 1990 i 1998.
Destacant com a gregari, no va aconseguir cap victòria com a professional. Els seus millors resultats foren un 7è lloc final a la Volta a Espanya de 1994 i un 3r al Critèrium del Dauphiné Libéré de 1995. També acabà 3r al Campionat d'Espanya en ruta del 1995.

## Palmarès

* 1989
** 1r a la Volta a Lleida

### Resultats al Tour de França

* 1994. 67è de la classificació general
* 1995. 21è de la classificació general
* 1996. Abandona (17a etapa)

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1993. 34è de la classificació general
* 1994. 7è de la classificació general
* 1995. Abandona (8a etapa)
* 1996. Abandona

## Referències

* ↑ «APARICIO VILA Vicente» (en francès). Memoire du cyclisme. [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ «Vicente APARICIO VILA» (en anglès). Museo del Ciclismo. [Consulta: 20 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Dubh d'Escòcia

Dubh d'Escòcia (segle X - Forres, 967 $^{(Gregorià)}$) fou rei d'Escòcia, fill de Malcolm I. El seu nom, anglitzat com a Duff, potser és un epítet, ja que la Duan Albanach (Cançó dels escocesos) es refereix a ell com a Dubhoda dén, Dubod l'Impetuós. El seu regnat fou molt anàrquic a causa dels atacs dels vikings i dels clans dels Highlands.
# Chiropterotriton mosaueri

Chiropterotriton mosaueri és una espècie d'amfibi urodel de la família Plethodontidae endèmica de Mèxic que habita en coves i està amenaçada d'extinció a causa de la destrucció de l'hàbitat.

## Referències

* ↑ «Chiropterotriton mosaueri (Woodall, 1941)» (en anglès). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ «AmphibiaWeb - Chiropterotriton mosaueri». [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ «UICN Red List - Cave Splayfoot Salamander (Chiropterotriton mosaueri)» (en anglès). UICN Red List. [Consulta: 20 desembre 2024].
# Michael Stonebraker

Michael Stonebraker (Milton, 11 d'octubre de 1943) Michael Ralph Stonebraker, és un informàtic que s'ha dedicat a la recerca en bases de dades. La seva recerca i els productes que ha dissenyat, tant en la seva faceta acadèmica com empresarial, són el nucli de molts dels sistemes de bases de dades relacionals que es poden trobar al mercat avui en dia. També ha fundat algunes empreses del ram, com Ingres, Illustra, Cohera, StreamBase Systems, Vertica, VoltDB, Tamr i Paradigm4. Va ser director de tecnologia d'Informix. També va editar el llibre Readings in Database Systems.
Stonebraker es va llicenciar a la Universitat de Princeton el 1965 i va obtenir el màster i el doctorat a la Universitat de Michigan els anys 1967 i 1971, respectivament. Ha obtingut uns quants premis, on destaquen la Medalla John von Neumann de l'IEEE i el primer Premi a la Innovació Edgar F. Codd del SIGMOD. El 1994 el van fer Fellow de l'ACM. El 1997 va ser elegit membre de la National Academy of Engineering. El març de 2015 es va anunciar que havia guanyat el Premi Turing de 2014.
Michael Stonebraker va ser professor d'Informàtica a Berkeley, durant vint-i-nou anys entre 1971 i 2000. Allà hi va desenvolupar els sistemes de base de dades relacionals Ingres i Postgres. Des de 2001, és professor adjunt al MIT, on s'ha implicat en el desenvolupament dels sistemes Aurora, C-Store, H-Store, Morpheus, i SciDB.

## Referències

* ↑ «Contributors» (pdf). TRANSACTIONS ON SYSTEMS, MAN, AND CYBERNETICS,. IEEE, 01-09-1972. [Consulta: 14 juliol 2009].
* ↑ Stonebraker, Michael Ralph. University of Michigan. The Reduction of Large Scale Markov Models for Random Chains, 1971.
* ↑ «Michael Ralph Stonebraker - ACM author profile page». [Consulta: 27 juliol 2011].
* ↑ Conner-Simons, Adam. «Michael Stonebraker wins $1 million Turing Award». Massachusetts Institute of Technology, 25-03-2015. [Consulta: 25 març 2015].
* ↑ Abadi, D. J.; Carney, D.; Çetintemel, U.; Cherniack, M.; Convey, C.; Lee, S.; Stonebraker, M.; Tatbul, N.; Zdonik, S. «Aurora: A new model and architecture for data stream management». The VLDB Journal the International Journal on Very Large Data Bases, 12, 2, 2003, pàg. 120. DOI: 10.1007/s00778-003-0095-z.
# Bani Suwayf

Beni Suef o Bani Suwayf (a notar que la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals recomana al seu «web d'estil». la primera fórmula en comptes de la segona) o Beni Souef o Beni Sueif o Beni Swaif o Beni Sweif o Beni Suaif (copte: Panisuf; àrab بني سويف) és una ciutat d'Egipte capital de la governació de Beni Suef. Està situada a 120 km al sud del Caire. La seva població és de 172.032 habitants (2006).
Beni Suef és una ciutat agrícola, creada a patir d'un petit llogaret al segle xx. Ja a l'edat mitjana era famosa pel lli que encara es cultiva junt amb el cotó; també es fabriquen estores. Hi ha unes pedreres d'alabastre a la rodalia. A 16 km a l'oest hi ha les ruïnes d'Heracleòpolis Magna. El seu nom antic era Binumsuwayh (esmentat el 1497) deformat a Bani Suwayf. El makam de la shaykha Huriyya, a l'antiga mesquita Djami al-Bahr, gaudeix de la veneració local. Un accident de tren a la ciutat va causar 75 morts el 1995 i un incendi del Palau Cultural de la ciutat el 5 de setembre de 2005 va causar 45 morts.
# Llengües kwa

Les llengües kwa són un grup dins les llengües nigerocongoleses que agrupa 45 idiomes parlats a la zona del golf de Guinea. És una subfamília creada per criteris geogràfics per part de Gottlob Krause, i alguns lingüistes dubten que pugui haver més semblança entre les seves llengües que entre altres nigerocongoleses però la manca d'informació sobre aquestes parles dificulta la decisió d'abandonar o no la família com a criteri classificatori. Tradicionalment es distingeixen dos subgrups: el nyo (llengües de Costa d'Ivori i rodalia) i l'occidental, on destaca l'ewe, parlat per 2 milions de persones.
Les llengües kwa són tonals, amb harmonia vocàlica i l'ordre canònic SVO propi de la família. Les consonants més freqüents són les oclusives.

## Llengües

* Llengües kwa orientals
** Avatime-Nyamgbo
*** Avatime
*** Nyangbo
*** Tafi
** Llengües gbes
*** Aguna
*** Ewe
*** Ci, gbe
*** Xwla oriental
*** Gbesi
*** Kotafon
*** Saxwe
*** Waci
*** Xwela occidental
*** Xwela
*** Kpessi
*** Wudu
** Llengües aja
*** Aja
*** Ayizo
*** Defi
*** Tofin
*** Weme
*** Gun
** Llengües fon
*** Fon
*** Maxi
** Llengües mina
*** Gen
** Kebu-Animere
*** Akebu
*** Animere
** Llengües Kposo-Ahlo-Bowili
*** Adangbe
*** Igo
*** Ikposo
*** Tuwuli
* Llengües nyos
** Llengües agnebys
*** Abé
*** Abidji
*** Adioukrou
** Attié
*** Attié
** Avikam-Alladian
*** Alladian
*** Avikam
** Ga-Dangme
*** Dangme
*** Ga
** Poitou-Tano
*** Basila-Adele
**** Adele
**** Anii
*** Ega
*** Llengües lelemis
*** Lelemi
*** Siwu
*** Sekpele
*** Selee
** Logba
*** Logba
** Llengües potous
*** Ebrié
*** Mbato
** Llengües tanos
*** Llengües tanos centrals
**** Abron
**** Àkan
**** Wasa
**** Anufo
**** Anyin
**** Anyin Morofo
**** Baule
**** Sehwi
**** Ahanta
**** Jwira-Pepesa
**** Nzema
*** Llengües guangs
**** Chumburung
**** Dompo
**** Dwang
**** Foodo
**** Gikyode
**** Ginyanga
**** Gonja
**** Kplang
**** Krache
**** Nawuri
**** Nchumbulu
**** Nkami
**** Nkonya
**** Tchumbuli
**** Awutu
**** Cherepon
**** Gua
**** Larteh
**** Krobu
*** Llengües tanos occidentals
**** Abure
**** Beti

## Referències

* ↑ MEK Dakubu (2005). "Kwa Languages". In Keith Brown. Encyclopedia of Language and Linguistics (2 ed.). Elsevier
* ↑ Proel
# Papallones negres

Papallones negres (títol original en castellà, Mariposas negras) és una pel·lícula d'animació dramàtica de 2024 dirigida per David Baute. Coproduïda entre Espanya i Panamà, està produïda per Ikiru Films, Tinglado Film, Anangu Grup, Tunche Films, RTVE, 3Cat, Televisión Pública de Canarias i Mogambo. S'ha doblat i subtitulat al català.
El film segueix la vida de tres dones que a causa del canvi climàtic han d'abandonar els seus punts d'origen, el Carib, Kenya i l'Índia, i afrontar un panorama desolador de precarietat laboral i agressions als països on emigren.
El 2024 va competir en la categoria Contrechamp del Festival de Cinema d'Animació d'Annecy.

## Referències

* ↑ «El cineasta tinerfeño David Baute estrena en 2024 su película de animación ‘Mariposas negras’» (en castellà), 15-06-2023. [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ «Cinc produccions d'animació catalanes amb participació de 3Cat, al prestigiós Festival d'Animació d'Annecy». 3Cat, 14-06-2024. [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ «Mariposas negras, de David Baute, vuela hacia Annecy» (en castellà), 27-05-2024. [Consulta: 17 juny 2024].

## Enllaços externs

* Tràiler en català
# Ordins e Còth d'Ossan

Ordins e Còth d'Ossan (en francès Ourdis-Cotdoussan) és un municipi francès situat al departament dels Alts Pirineus i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 47 | 47 | 46 | 50 | 53 | 53 | 51 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Jean-Noël Cassou | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Neiçon

Neiçon [nejˈsu] (en francès Nexon) és un municipi francès situat al departament de l'Alta Viena i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 2.313 | 2.379 | 2.415 | 2.379 | 2.297 | 2.325 | 2.390 | 2.412 | 2.435 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Liliane Jamin | PS |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# Beaufort (formatge)

El beaufort és un formatge de pasta premsada cuita francès, produït a Savoia, concretament l'àrea de producció s'estén per les valls del Beaufortain, de la Tarentaise, de la Maurienne i una part de la vall de l'Arly. Des de 1968 té un segell AOC. Es tracta d'un formatge fet amb llet crua de la família dels gruyères i se'l sol anomenar el Príncep dels gruyères.
És un formatge a base de llet crua de vaca de la raça tarine o abondance, de pasta premsada i crosta rentada. Les moles pesen al voltant de 40 kg. Es reconeix per l'absència de forats i per tenir un taló (perímetre) còncau característic, fruit d'emmotllar-lo amb un cercle de fusta típic. En les formatgeries la llet sencera i crua s'aboca en un recipient on es qualla, després s'escalfa la quallada per extreure el màxim de xerigot i es deixa assecar en una tela de lli. El període d'afinament varia dels 5 a més de 12 mesos. Les moles són fregades amb aigua i sal dues vegades per setmana.

## Beaufort d'alpage

Els beaufort d'alpage s'elaboren exclusivament a l'estiu, quan les vaques pasturen a la muntanya. Tenen una pasta groga, més greixosa i plena de sabor. El beaufort d'alpage s'elabora amb la llet crua i sencera immediatament després d'haver munyit les vaques, això vol dir dues vegades al dia, i sense barrejar la llet de diferents ramats. L'elaboració es fa en cases a les muntanyes obligatòriament situades per sobre de 1.500 m d'altitud i segons els mètodes tradicionals. Té una textura fondant i compta amb un 48% de matèria grassa. És un producte poc habitual i de gran qualitat, cosa que el fa bastant car.
El beaufort d'alpage es distingeix dels altres beauforts d'estiu produïts en formatgeries permanents per la presència en el taló còncau d'una placa vermella i quadrada, situat a la part oposada d'on se situa la cinta blava oval característica del beaufort. Aquestes plaques les distribueix l'INAO i certifiquen el respecte de les regles de la producció de l'AOC Beaufort.
Es pot degustar a partir dels 5 mesos d'afinament i fins a 15 mesos, marida perfectament amb vins de Savoia o un Chablis.

## Beaufort d'estiu

El beaufort d'estiu s'elabora a partir de llet produïda a les pastures que es porta a les valls per ser transformada en formatgeries de la zona AOC. Es pot degustar també durant l'hivern després d'entre 5 a 12 mesos d'afinament.

## Beaufort d'hivern

Aquest beaufort s'elabora amb la llet de les vaques que tornen de les pastures alpines per passar l'hivern en els estables de les valls.
Els aromes d'aquest formatge són una mica més pronunciats que els del beaufort d'alpage o d'estiu, amb una pasta més clara, que es deu a una alimentació de les vaques a base de fenc. S'utilitza per a fer les tradicionals fondues de Savoia.

## Enllaços externs

* Web oficial del beaufort (francès) (anglès)
* Informe Le fromage de Beaufort. Arxivat 2012-11-14 a Wayback Machine. (francès)
# Els excessos

Els excessos (títol original en anglès, Hoard) és una pel·lícula dramàtica britànica del 2023 escrita i dirigida per Luna Carmoon. És protagonitzada per Saura Lightfoot Leon, Hayley Squires, Joseph Quinn, Lily-Beau Leach, Deba Hekmat, Samantha Spiro i Cathy Tyson. La pel·lícula es va exhibir per primer cop al 80è Festival Internacional de Cinema de Venècia el 2 de setembre de 2023 i es va estrenar als cinemes del Regne Unit el 17 de maig de 2024. S'ha subtitulat al català.

## Referències

* ↑ Monks Kaufman, Sophie. «Hoard film review». Time Out, 18-09-2023. [Consulta: 17 maig 2024].
* ↑ Sandwell, Ian «UK film release dates: Find out when all the latest movies are coming to cinemas». Digital Spy, 31-01-2024 [Consulta: 7 febrer 2024].
* ↑ «Els excessos». Goita què fan, ara!. [Consulta: 16 desembre 2024].
# PBS

«PBS» té aquests significats:
* Public Broadcasting Service, la cadena estatunidenca de televisió pública.
* Tampó fosfat salí, una solució tampó la generalment utilitzada en recerca biològica.
* Galena, forma mineral natural del sulfur de plom (II), de fórmula (PbS).
* PBS Malta, cadena maltesa de televisió pública.
# Con medul·lar

El con medul·lar comença a prop de la sortida dels nervis lumbars (L1). Després que la medul·la acaba, els nervis espinals continuen en arrels nervioses suspeses. Aquesta cua terminal d'arrels nervioses es coneix amb el nom de cauda equina o cua de cavall.
# Costa dels esclaus

La Costa dels esclaus, expressió utilitzada entre els segles xvii i XIX per referir-se al que avui és la part del golf de Guinea, a l'Àfrica, d'on es van capturar una gran part dels esclaus portats a Amèrica i Europa, prop de 2 milions d'esclaus. La Costa dels esclaus s'estenia entre les desembocadures dels rius Níger a l'est i el Volta a l'oest, en el que avui són Nigèria, Togo, Benín, i l'est de Ghana. Aquesta va ser la zona d'actuació principalment de traficants d'esclaus holandesos i anglesos. Els esclaus eren capturats per caps africans a l'interior del continent i portats als mercats d'esclaus a la costa, fins a l'abolició de l'esclavitud a Europa a principis del segle xix.

## Referències

* Law, Robin. The Slave Coast of West Africa 1550-1750: The Impact of the Atlantic Slave Trade on an African Society. Clarendon Press, Oxford, 1991.
* Law, Robin and Kristin Mann. “African and American Atlantic Worlds.” The William and Mary Quarterly, 3rd Ser., 56:2 Apr. 1999, pp307–334.
* Shillington, Kevin. History of Africa. 2nd Edition, MacMillan Publishers Limited, NY USA 2005.
* St Clair, William. The Door of No Return: The History of Cape Coast Castle and the Atlantic Slave Trade. BlueBridge.

## Enllaços externs

* El renaixement de la costa dels esclaus en el segle XXI
# Aumets

Aumets (en francès Omex) és un municipi francès situat al departament dels Alts Pirineus i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 136 | 164 | 165 | 169 | 179 | 204 | 245 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Henri Plagnet | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Borbon

Bolbon (en francès Boulbon) és un municipi francès situat al departament de les Boques del Roine i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 850 | 989 | 1 008 | 985 | 1 041 | 1 110 | 1 171 | 1 261 | 1 236 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 240 | 1 268 | 1 227 | 1 207 | 1 121 | 1 112 | 1 073 | 1 026 | 1 015 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 011 | 1 041 | 1 020 | 901 | 961 | 922 | 912 | 875 | 863 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 867 | 935 | 836 | 1 042 | 1 329 | 1 510 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Rolland Roche | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans de les Boques del Roine proposa Borbon, però m'inclino més per aquesta forma, adoptada per la viquipèdia occitana.
# Banu Mughayd

Els Banu Mughayd són una tribu de l'Aràbia Saudita establerta a la regió d'Asir a l'entorn d'Abha.
Els seus xeics van governar Abha i l'Alt Asir des de vers el 1823 al 1923 (Abha capital va estar dominada pels otomans entre 1872 i 1918 però el 1916 els van tornar a admetre a la ciutat). De la tribu va emergir com a dirigent el 1833/1834 el clan dels al-Ayid (el Jueu) i després d'aquesta data la dinastia fou coneguda més habitualment com dinastia Al-Ayid o dinastia Ayídida o dels Ayídides.
Per la seva història amb més detall, vegeu Regió d'Asir.
# Barcelona (Sorsogon)

Barcelona és un municipi de la província de Sorsogon, a la regió filipina de Bicol. Segons les dades del cens de l'any 2015 té una població de 20.990 habitants distribuïts en una superfície de 61,18 km².
Barcelona està políticament subdividida en 25 barangays.
| Alegria Bagacay Bangate Bugtong Cagang Fabrica Jibong Lago Layog Luneta Macabari Mapapac Olandia | Paghaluban Poblacion Central Poblacion Norte Poblacion Sur Putiao San Antonio San Isidro San Ramon San Vicente Santa Cruz Santa Lourdes Tagdon |
Viccionari
# Barcis

Barcis (friülà Barcis ) és un municipi italià, dins de la província de Pordenone. L'any 2007 tenia 275 habitants. Limita amb els municipis d'Andreis, Aviano, Chies d'Alpago (BL), Claut, Frisanco, Montereale Valcellina i Tambre (BL)

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Tommaso Olivieri | Forza Italia |
# Bardenas Reales

Les Bardenas Reales de Navarra és un paratge natural semidesèrtic que s'estén al sud-est de Navarra (Espanya), en plena comarca de Tudela (merindad de Tudela), amb unes 42.500 ha de terreny sense cap nucli urbà. Les Bardenas se situen en un punt equidistant entre la serralada Pirinenca i la serralada Ibèrica i conformen un Parc Natural Protegit de 39.274 ha que des del 7 de novembre de 2000 forma part de la Reserva de la biosfera.
El sòl característic de la zona està format per argiles, guixos i gresos, i el terreny ha estat fortament erosionat per l'aigua i el vent creant formes geològiques entre les quals destaquen els barrancs, els altiplans d'estructura tabular i els turons solitaris, anomenats cabezos.

## Vegeu també

* Castell de Mirapeix

## Enllaços externs

* Bardenas Reales
* Bardenas Reales de Navarra
* www.bardenas-reales.net
* Bardenas, turisme de Navarra.
# Bari (Somàlia)

Bari és una regió administrativa de l'estat autònom del Puntland, i abans una regió de Somàlia segons la divisió administrativa de 1984 (formada per les modernes regions de Bari i Karkaar). Una petita part a l'extrem nord-oest és reclamada per l'estat autònom de Maakhir que l'anomena com a regió de Bari Occidental.
La capital és Bosaso. La ciutat de Qardho és actualment capital de la regió de Karkaar. La regió està poblada pel clan ali saleebaan, subclan dels majeerteen, i pels mohamud ali, subclan dels leelkase, tots de la confederació de clans darod.
Fou el centre del sultanat de Majeerteen i el lloc on era la seva capital (Baargaal) i la residència del comissari italià (Alula). La regió fou creada pel règim de Siad Barre el 1982. El 1998 va integrar el nou estat del Puntland i llavors la regió fou dividida. El 2004 fou afectada pel tsunami de l'oceà Índic, de manera no molt important excepte a Hafun.
Els districtes de la regió abans de la divisió eren:
* Alula
* Bender Bayla
* Bosaso
* Iskushuban
* Qandala
* Qardho
Després de la divisió es van crear nous districtes fins a un total de deu, que foren:
* Alula
* Bosaso
* Iskushuban
* Qandala
* Carmooyin
* Qawl
* Baargaal or Bargal
* Bali Dhidin
* Hafun o Xaafuun
* Galgala
Viccionari