OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bisbat de Tula

El bisbat de Tula (espanyol: Diócesis de Tula , llatí: Dioecesis Tullanensis) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat de Tulancingo, i que pertany a la regió eclesiàstica Centro. Al 2014 tenia 1.062.000 batejats sobre una població de 1.334.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Juan Pedro Juárez Meléndez.

## Territori

La diòcesi comprèn la part occidental de l'estat mexicà de Hidalgo.
La seu episcopal és la ciutat de Tula, on es troba la catedral de Sant Josep.
El territori s'estén sobre 8.289 km², i està dividit en 46 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 27 de febrer de 1961 mitjançant la butlla Postulant quandoque del Papa Joan XXIII, prenent el territori dels bisbats de Tulancingo (avui arquebisbat) i de l'arquebisbat de Mèxic, de la qual era originàriament sufragània.
El 25 novembre 2006 passà a formar part de la província eclesiàstica de l'arquebisbat de Tulancingo.

## Cronologia episcopal

* José de Jesús Sahagún de la Parra (22 de maig de 1961 - 11 de setembre de 1985 nomenat bisbe de Ciudad Lázaro Cárdenas)
* José Trinidad Medel Pérez (22 de maig de 1986 - 4 de març de 1993 nomenat arquebisbe de Durango)
* Octavio Villegas Aguilar (27 d'abril de 1994 - 29 de desembre de 2005 nomenat bisbe auxiliar de Morelia)
* Juan Pedro Juárez Meléndez, des del 12 d'octubre de 2006

## Estadístiques

A finals del 2014, la diòcesi tenia 1.062.000 batejats sobre una població de 1.334.000 persones, equivalent al 79,6% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1965 | 310.000 | 320.000 | 96,9 | 31 | 23 | 8 | 10.000 | | | 59 | 23 |
| 1970 | 373.305 | 388.305 | 96,1 | 31 | 25 | 6 | 12.042 | | 13 | 90 | 23 |
| 1976 | 448.000 | 465.000 | 96,3 | 71 | 32 | 39 | 6.309 | | 46 | 83 | 24 |
| 1980 | 530.000 | 550.000 | 96,4 | 53 | 38 | 15 | 10.000 | | 20 | 101 | 24 |
| 1990 | 750.000 | 800.000 | 93,8 | 60 | 49 | 11 | 12.500 | 2 | 14 | 121 | 34 |
| 1999 | 1.170.000 | 1.173.000 | 99,7 | 69 | 61 | 8 | 16.956 | | 14 | 75 | 35 |
| 2000 | 1.174.680 | 1.175.000 | 100,0 | 68 | 58 | 10 | 17.274 | | 16 | 81 | 39 |
| 2001 | 1.052.700 | 1.210.000 | 87,0 | 65 | 55 | 10 | 16.195 | | 15 | 85 | 40 |
| 2002 | 1.052.700 | 1.210.000 | 87,0 | 71 | 59 | 12 | 14.826 | | 13 | 85 | 43 |
| 2003 | 1.052.700 | 1.210.000 | 87,0 | 79 | 65 | 14 | 13.325 | 1 | 14 | 85 | 38 |
| 2004 | 968.000 | 1.210.000 | 80,0 | 78 | 62 | 16 | 12.410 | 1 | 16 | 85 | 39 |
| 2010 | 1.025.000 | 1.287.000 | 79,6 | 93 | 82 | 11 | 11.021 | 1 | 11 | 111 | 45 |
| 2014 | 1.062.000 | 1.334.000 | 79,6 | 81 | 73 | 8 | 13.111 | 1 | 8 | 96 | 46 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2015 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Tuxpan (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi Arxivat 2016-07-29 a Wayback Machine. (castellà)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Postulant quandoque, AAS 53 (1961), p. 599 (llatí)
# Wang Wei

Wang Wei - 王維 en xinès, Wang Wei en pinyin, Wang Wei en Wade-Giles- (701- 761) conegut pel sobrenom de “el Buda poeta”, va ser un famós poeta, músic, pintor i estadista, de la Dinastia Tang. Va aprovar els exàmens imperials els quals s'imposaven per a ser funcionari de l'imperi l'any 721, aconseguint ser Censor posteriorment l'any 758. Durant la revolta d'An Lushan contra la dinastia Tang va perdre el càrrec. Durant aquesta rebel·lió, va evitar servir de forma activa els insurrectes durant l'ocupació de la capital, pretenent ser sord. Posteriorment va reprendre la seva condició de funcionari i va arribar al rang de ministre. En els anys posteriors va deixar-se seduir per la fe budista, fet que va comportar una vida passiva d'ermità. Va passar deu anys estudiant amb el Mestre chan Daoguang. En morir la seva esposa l'any 730, va decidir no tornar a casar-se i va establir-se en un monestir. L'èxit artístic assolit amb les seves pintures paisagístiques fou molt alt. És ben conegut pels seus quadres on hi pintava aigua i plugim tranquil, amb pocs detalls i presència de petits humans. Els experts en la seva art afirmen que ell pintava la bellesa del món, mentre qüestionava la seva darrera realitat. També dibuixava una comparació entre la simplicitat enganyosa dels seus treballs i el camí Ch'an cap a la il·luminació.
Conjuntament amb Li Bai (701-762), Du Fu (712-770) i Bo Juyi (772-846) forma part de la denominada "Edat d'Or de la Poesia" de la Dinastia Tang.

## Bibliografia

* Paul Demiéville (dir.), Anthologie de la poesia chinoise classique, Gallimard, « Poésie », 1962 (francès).
* Kôzen Hiroshi, « Trois aspects de la lune dans la poésie Tang: Wang Wei, Li He, Li Shangyin », Études chinoises, no 19, 2000 (francès).

## Traduccions al català

Hi ha diverses traduccions al català de poemes de Wang Wei.
* ↑ Kamenarovic, Ivan P.. La Chine classique. París: Belles lettres, 1999. ISBN 2-251-41011-2.
* ↑ Ollé, Manel. Pedra i Pinzell. Antologia de la poesia xinesa clàssica. Barcelona: Alpha, 2012. ISBN 978-84-9859-210-8.
* ↑ Wang, Wei. Traducció de M. Dolors Folch i versió poètica de Marià Manent. Vell país natal. Barcelona: Empúries, juny de 1986. ISBN 84-7596-084-7.

## Referències

* http://www.jueju.es/poemas/wangweihuazigang.pdf
* http://www.jueju.es/poemas/wangweimengchengao.pdf
# Bisbat de Bafatá

La diòcesi de Bafatá (en llatí: Dioecesis Bafatana) és una seu de l'Església catòlica immediatament subjecta a la Santa Seu, situada a l'estat africà de Guinea Bissau. El 2012 tenia 36.400 batejats sobre 685.000 habitants. L'actual bisbe és Carlos Pedro Zilli, P.I.M.E.

## Territori

La diòcesi comprèn les següents regions de Guinea Bissau: Gabú, Bafatá, Quinara, Tombali i Bolama. La seu bisbal és la ciutat de Bafatá, on s'hi troba la catedral de Nossa Senhora da Graça. El territori s'estén sobre 24.635 km² i se subdivideix en 10 parròquies.

## Història

La diòcesi fou erigida el 13 de març de 2001 amb la butlla Cum ad fovendam del papa Joan Pau II, amb part del territori de la diòcesi de Bissau.

## Cronologia de bisbes

* Carlos Pedro Zilli, P.I.M.E., des del 13 de març de 2001

## Estadístiques

La diòcesi a finals de l'any 2012 sobre una població de 685.000 persones tenia 36.400 batejats, corresponent al 5,3% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diàques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diàques | homes | dones | |
| 2001 | 31.000 | 490.000 | 6,3 | 16 | 4 | 12 | 1.937 | | 13 | 30 | 9 |
| 2002 | 31.000 | 490.000 | 6,3 | 10 | 7 | 3 | 3.100 | | 4 | 25 | 4 |
| 2003 | 31.000 | 511.000 | 6,1 | 9 | 6 | 3 | 3.444 | | 6 | 32 | 4 |
| 2004 | 31.000 | 490.000 | 6,3 | 12 | 6 | 6 | 2.583 | | 9 | 32 | 6 |
| 2006 | 33.000 | 511.000 | 6,5 | 17 | 10 | 7 | 1.941 | | 9 | 35 | 11 |
| 2007 | 33.000 | 523.000 | 6,3 | 19 | 11 | 8 | 1.736 | | 10 | 31 | 10 |
| 2012 | 36.400 | 685.000 | 5,3 | 21 | 9 | 12 | 1.733 | | 13 | 28 | 10 |

## Vegeu també

* Catolicisme a Guinea Bissau

## Fonts

Fitxa a catholic-hierarchy.org
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* (llatí) Butlla Cum ad fovendam
# Corinebacterínia

El Corynebacterineae és un subordre Actinomicetal que inclou a la majoria dels bacteris àcid-resistents. Són bacteris Gram positiu amb contingut GC alt. Causen la tuberculosi i la lepra.
# Província de Valparaíso

La Província de Valparaíso se situa en el centre-oest de la Regió de Valparaíso, té una superfície de 2.780 km² i una població de 876.022 habitants. La seva capital provincial és la Ciutat de Valparaíso.
La província es divideix en 9 comunes:
* Valparaíso;
* Viña del Mar;
* Quilpué;
* Villa Alemana;
* Concón
* Quintero;
* Puchuncaví;
* Casablanca;
* Juan Fernández.

## Referències

* ↑ «Inicio». [Consulta: 14 desembre 2024].
* ↑ desarrollo. «Biblioteca del Congreso Nacional | SIIT | Región de Valparaíso» (en anglès). [Consulta: 14 desembre 2024].
# Bisbat de Belfort-Montbéliard

El bisbat de Belfort-Montbéliard (francès: Diocèse de Belfort-Montbéliard, llatí: Dioecesis Belfortiensis-Montis Beligardi) és una seu de l'Església Catòlica a França, sufragània de l'arxidiòcesi de Besançon. Al 2012 tenia 247.400 batejats sobre una població de 325.364 habitants. Actualment està regida pel bisbe Dominique Blanchet.

## Territori

La diòcesi comprèn tot el departament de territori de Belfort, així com el poble de Montbéliard, al departament de Doubs, i d'Héricourt, a l'Alt Saona.
La seu episcopal és la ciutat de Trévenans, a mig camí entre les dues ciutats de Belfort i Montbéliard, que donen nom a la diòcesi. A Belfort es troba la catedral de Sant Cristòfor.
El territori s'estén sobre 1.472 km², i està dividit en 133 parròquies, agrupades en 8 àrees pastorals.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 3 de novembre de 1979 mitjançant la butlla Qui divino consilio del papa Joan Pau II, obtenint el seu territori de l'arxidiòcesi de Besançon.

## Cronologia episcopal

* Eugène Georges Joseph Lecrosnier † (3 de novembre de 1979 - 1 de març de 2000 jubilat)
* Claude Pierre Charles Schockert (1 de març de 2000 - 21 de maig de 2015 jubilat)
* Dominique Blanchet, des del 21 de maig de 2015

## Estadístiques

A finals del 2012, la diòcesi tenia 247.400 batejats sobre una població de 325.364 persones, equivalent al 76,0% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1980 | 276.000 | 326.550 | 84,5 | 177 | 164 | 13 | 1.559 | | 13 | 23 | 137 |
| 1990 | 275.000 | 326.000 | 84,4 | 155 | 145 | 10 | 1.774 | 2 | 16 | 116 | 135 |
| 1999 | 271.000 | 321.000 | 84,4 | 120 | 115 | 5 | 2.258 | 8 | 5 | 59 | 134 |
| 2000 | 248.000 | 313.471 | 79,1 | 115 | 109 | 6 | 2.156 | 8 | 6 | 81 | 134 |
| 2001 | 248.000 | 313.756 | 79,0 | 114 | 108 | 6 | 2.175 | 8 | 6 | 71 | 134 |
| 2002 | 248.000 | 313.756 | 79,0 | 110 | 104 | 6 | 2.254 | 8 | 6 | 68 | 134 |
| 2003 | 248.000 | 313.756 | 79,0 | 108 | 102 | 6 | 2.296 | 11 | 6 | 69 | 134 |
| 2004 | 240.000 | 313.756 | 76,5 | 104 | 98 | 6 | 2.307 | 1 | 6 | 69 | 134 |
| 2006 | 240.000 | 313.756 | 76,5 | 94 | 86 | 8 | 2.553 | 10 | 8 | 51 | 134 |
| 2012 | 247.400 | 325.364 | 76,0 | 82 | 71 | 11 | 3.017 | 12 | 12 | 31 | 133 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2013 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Belfort-Montbeliard (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi (francès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Qui divino consilio (llatí)
# Manouria impressa

La tortuga gravada (Manouria impressa) és una espècie de tortuga terrestre de la família Testudinidae que habita en les àrees de boscos de muntanya del sud-est asiàtic: Myanmar, sud de la Xina, Tailàndia, Laos, Vietnam, Cambodja i Malàisia. L'espècie es troba entre les tortugues més boniques, amb una closca de color marró. Els adults són molt més petits que la seva parent més propera, la tortuga gegant asiàtica de bosc o tortuga muntesa (Manouria emys), amb una grandària màxima de 35 cm.
Aquesta tortuga viu a grans altures, fins als 2.000 m. El seu comportament és poc conegut, la dieta en el seu hàbitat pot consistir en gran part de vegetals, bolets i brots de bambú. L'espècie és coneguda per ser difícil de mantenir viva en captivitat, tot i que la seva situació en la naturalesa és incerta, es consumeix àmpliament per la població local i la cria en captivitat s'ha produït poc.

## Enllaços externs

* Fritz, U. & P. Havaš (2007) - Checklist of Chelonians of the World - Website Arxivat 2011-07-26 a Wayback Machine.
* William H. Espenshade and James Buskirk Manouria impressa (Günther 1882): A Summary of Known & Anecdotal Information - CTTC - The impressed tortoise, Manouria impressa by William Espenshade and James Buskirk
# Bisbat de Wrexham

El bisbat de Wrexham (anglès: Diocese of Wrexham; gaèlic: Esgobaeth Wrecsam ; llatí: Dioecesis Gurecsamiensis) és una seu de l'Església catòlica a Gal·les, sufragània de l'arquebisbat de Cardiff. Al 2017 tenia 33.897 batejats d'un total de 742.600 habitants. Actualment està regida pel bisbe Peter Brignall.

## Territori

La diòcesi comprèn els comtats administratius tradicionals gal·lesos d'Anglesey, Caernarfonshire, Denbighshire, Flintshire, Merionethshire i Montgomeryshire (les zones de govern local de Conwy, Anglesey, Denbighshire i Flintshire, Gwynedd, Wrexham i l'antic comtat de Montgomeryshire).
La seu episcopal és la ciutat de Wrexham, on es troba la catedral de la Mare de Déu dels Dolors.
El territori s'estén sobre 8.361km² i està dividit en 41 parròquies, agrupades en 6 deganats: Caernarfon, Colwyn Bay, Dolgellau, Flint, Rhyl i Wrexham.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 12 de febrer de 1987 mitjançant la butlla Esse regnum del papa Joan Pau II, prenent el territori de la diòcesi de Menevia.

## Cronologia episcopal

* James Hannigan † (12 de febrer de 1987 - 7 de març de 1994 mort)
* Edwin Regan (7 de novembre de 1994 - 27 de juny de 2012 jubilat)
* Peter Brignall, des del 27 de juny de 2012

## Estadístiques

A finals del 2017, la diòcesi tenia 33.897 batejats sobre una població de 742.600 persones, equivalent al 4,6% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diàques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diàques | homes | dones | |
| 1990 | 33.621 | 668.000 | 5,0 | 86 | 47 | 39 | 390 | 6 | 47 | 225 | 44 |
| 1999 | 33.627 | 694.000 | 4,8 | 69 | 40 | 29 | 487 | 12 | 29 | 173 | 45 |
| 2000 | 33.346 | 692.500 | 4,8 | 67 | 38 | 29 | 497 | 12 | 41 | 171 | 45 |
| 2001 | 33.346 | 692.800 | 4,8 | 72 | 39 | 33 | 463 | 10 | 33 | 158 | 44 |
| 2002 | 33.346 | 692.800 | 4,8 | 69 | 38 | 31 | 483 | 10 | 31 | 162 | 43 |
| 2003 | 33.346 | 692.800 | 4,8 | 69 | 38 | 31 | 483 | 10 | 31 | 155 | 43 |
| 2004 | 30.272 | 692.800 | 4,4 | 67 | 38 | 29 | 451 | 9 | 29 | 153 | 43 |
| 2010 | 48.800 | 710.000 | 6,9 | 61 | 36 | 25 | 800 | 10 | 25 | 135 | 41 |
| 2014 | 38.700 | 731.400 | 5,3 | 55 | 30 | 25 | 703 | 11 | 25 | 117 | 41 |
| 2017 | 33.897 | 742.600 | 4,6 | 55 | 24 | 31 | 616 | 12 | 31 | 100 | 41 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2018 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina [ http://www.catholic-hierarchy.org/diocese/dwrex.html Diocese of Wrexham] (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi Arxivat 2019-11-13 a Wayback Machine. (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Mapa de la diòcesi Arxivat 2015-06-15 a Wayback Machine. (anglès)
# Ray Edwards

Ray Edwards (Map Mercya, 1924-2 d'abril de 2008) va ser un estudiós de la llengua còrnica.

## Biografia

Treballà com a professor de llengües i va començar a aprendre còrnic quan es va jubilar en 1980; va donar suport al Kernewek Kemmyn com a forma estandarditzada escrita del còrnic. En 1982 va ser declarat Bard de Cornualla.
En 1983 el Kesva an Taves Kernewek li va demanar d'organitzar un curs de còrnic per correu conegut com a "Kernewek dre Lyther" o 'Còrnic per carta' amb ell, actualment estudien unes 300 persones tant de Cornualla com de la resta del món, especialment d'Austràlia i Estats Units, on hi ha colònies còrniques significatives. Aquest curs, originalment en anglès, ha estat traduït al bretó i al txec.
Ray Edwards va publicar diversos llibres tant en anglès com en còrnic (en la varietat 'kernewek Kemmyn'). També publicava regularment notes, Notennow Kernewek, al mensual còrnic An Gannas (El Missatger), i An Asyn (El cul, 1989) sobre els seus estudis sobre còrnic antic i els manuscrits que encara es conserven.

## Obres

* Tri Hwedhel a-dhiworth Kanada: Three Tales from Canada (1996)
* Dew Hwedhel Istorek: Two Historical Tales (1993)
* Krowseryow Kernewek: Cornish Crosswords (1996)
* Gwersyow Kernewek: Cornish Verses (2005)
* Gougnnadow War an Tekstow Settys Outh Peswara Gradh Rag 2002, 2003, 2004: Questions on the Set Books at Fourth Grade for 2002, 2003, 2004 (2002)
* Alys Y'n Vro A Varthusyon Ha der an Gweder-Mires de Lewis Carroll

## Referències

* ↑ Ray Edwards al web de Kernewek dre Lyther
* ↑ Ray Edwards Arxivat 2016-12-29 a Wayback Machine. a howlsedhes
* ↑ Ray Edwards a wordswithoutborders.org
* ↑ An Asyn a amazon,com

## Enllaços externs

* Obres de Ray Edwards a waterstones.com
# FC Dinamo Batumi

El FC Dinamo Batumi o simplement Dinamo Batumi és un club de futbol de la ciutat de Batumi, a Geòrgia, que competeix a l'Erovnuli Liga. Disputa els seus partits com a local al Batumi Stadium (anomenat oficialment Adjarabet Arena).
Va ser fundat el 1923. Evolució del nom:
* 1923: Futbol'nyj Klub Dinamo Batumi
* 1990: Sapekhburto K'lubi Batumi
* 1994: Sapekhburto K'lubi Dinamo Batumi

## Palmarès

* Lliga soviètica de Geòrgia (2):
** 1938, 1940
* Supercopa georgiana de futbol (2):
** 1998, 2022
* Copa georgiana de futbol (1):
** 1998
* Lliga georgiana de futbol (2):
** 2021, 2023

## Referències

* ↑ «The history of FC Dinamo Batumi», 12-12-2016. Arxivat de l'original el 20 de desembre 2016. [Consulta: 13 abril 2017].
* ↑ Perfil a footballfacts
* ↑ https://www.rsssf.org/tablesg/georchamp.html

## Enllaços externs

* FC Dinamo Batumi - Lloc web oficial (georgià)
# Gal·lotins

Els gal·lotins (Gallotiinae) són una subfamília de sauròpsids (rèptils) de la família Lacertidae. Inclou 16 espècies en dos gèneres que habiten a l'oest d'Europa i al Nord d'Àfrica (Psammodromus), i a les illes Canàries (Gallotia).

## Taxonomia

Subfamília Gallotiinae
* Gènere Gallotia
** Gallotia atlantica
** Gallotia auaritae
** Gallotia bravoana
** Gallotia caesaris
** Gallotia galloti
** Gallotia goliath (subfòssil)
** Gallotia intermedia
** Gallotia simonyi
** Gallotia stehlini
* Gènere Psammodromus
** Psammodromus algirus, Linnaeus, 1758.
** Psammodromus blanci, Lataste, 1880.
** Psammodromus hispanicus, Fitzinger, 11826.
** Psammodromus jeanneae, Busack, Salvador i Lawson, 2006.
** Psammodromus manuelae, Busack, Salvador i Lawson, 2006.
** Psammodromus microdactylus, Boettger, 1881.

## Enllaços externs

* Peter Uetz & Jakob Hallermann - The Reptile Database - Lacertidae - Website Arxivat 2010-05-04 a Wayback Machine.
# Bisbat de les Fèroe

El bisbat de les Fèroe (danès: Kirkjubø bispedømme; llatí: Dioecesis Fareyensis) és una seu suprimida de l'Església catòlica a Dinamarca.

## Territori

La diòcesi comprenia tot l'arxipèlag.
La seu episcopal era la ciutat de Kirkjubøur, on es trobava la catedral de Sant Magnus, avui en runes.

## Història

El 999 el rei de Noruega Olaf Trygvason envià el capdill viking Sigmundur Brestisson amb alguns sacerdots a l'arxipèlag per «batejar el poble i instruir-lo en la fe cristiana».
La missió d'evangelització de les illes continuà durant el segle següent, gràcies al suport d'alguns bisbes missioners. Un d'aquests, Bjarnvard (Bernat), el 1066 es traslladà a Noruega, fundant la diòcesi de Selje.
Vers a finals del segle xi s'erigí la diòcesi de les F̟èroe. Inicialment era sufragània de Bremen-Hamburg. El 1104 passà a formar part de la província eclesiàstica de Lund, i el 1153 de la de Nidaros.
El darrer bisbe catòlic de les illes, Ámundur Ólavsson, morí el 1538. Amb la Reforma Protestant els habitants de les illes abraçaren la nova confessió religiosa.

## Cronologia episcopal

* Gudmund † (vers 1086 - vers 1116 mort)
* Orm †
* Mathias † (vers 1116 - 1157/1158 mort)
* Roe † (1162 - ?)
* Svend † (?- 1212 mort)
* Sverker † (1216 - 1237 mort)
* Bergsven † (vers 1237 - 1243 mort)
* Nikolaus †
* Peter † (1246 - 19 d'agost de 1257 nomenat bisbe de Bergen)
* Gaute † (1267 - 1268 mort)
* Erlendur † (1269 - 13 de juny de 1308 mort)
* Lodin † (1309 - 1316 mort)
* Signar † (1320 - vers 1342 mort)
* Håvard † (vers 1342 - 1348 mort)
* Arne † (vers 1348 - ? mort)
* Arne Svæla † (18 de desembre de 1359 - ?)
* Rikard † (mort)
* William Northbrigg, O.P. †
* Vigbold, O.F.M. † (23 de gener de 1391 - ?)
* Jon den dominikanske, O.P. † (9 de desembre de 1407 - ? mort)
* Severinus, O.F.M. † (4 maig de 1431 - ?)
* Jon høvdingen, O.F.M. † (31 de gener de 1435 - ?)
* Hemming † (1442 - 1453 mort)
* Jon † (1 de juny de 1453 - ?)
** Sede vacante
* Ámundur Ólavsson † (gener de 1533 - 1538 mort)

## Enllaços externs

* Esquema de la diòcesi a www.catholic-hierarchy.org (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Pius Bonifacius Gams, Series episcoporum Ecclesiae Catholicae, Leipzig 1931, p. 333(llatí)
* Konrad Eubel, Hierarchia Catholica Medii Aevi, vol. 1 Arxivat 2019-07-09 a Wayback Machine., pp. 243–244; vol. 2 Arxivat 2018-10-04 a Wayback Machine., p. 152 (llatí)
# Coll de Platzerwasel

El coll de Platzerwasel (en francès col du Platzerwasel) és un port de muntanya que corona a 1.182 metres i que es troba a la serralada dels Vosges, al departament de l'Alt Rin, França, entre les localitats de Sondernach i Le Markstein.

## Detalls de l'ascensió

Des del nord-est l'ascensió comença a Munster, amb 16,2 quilòmetres durant els quals se superen 781 metres d'altitud, a un desnivell mitjà del 4,8%. A Sondernach la ruta es troba amb el descens procedent del coll del Petit Ballon; i d'aquí fins al cim queden 7,1 quilòmetres a una mitjana del 8,4%. Els trams amb més desnivell arriben al 9,6% quan manquen entre 6 i 4 quilòmetres pel coll.

## Tour de França

El Coll de Platzerwasel ha format part del recorregut del Tour de França en tres ocasions des que va fer la primera aparició el 1967.
| Any | Etapa | Categoria | Inici | Final | Primer al cim |
| 2014 | 10 | 1 | Mulhouse | Planche des Belles Filles | Joaquim Rodríguez (CAT) |
| 2009 | 13 | 1 | Vittel | Colmar | Sylvain Chavanel (FRA) |
| 1967 | 8 | 2 | Estrasburg | Ballon d'Alsace | Jesús Aranzábal (ESP) |

## Referències

* 1 2 «Col de Platzerwasel - Munster». www.climbbybike.com. [Consulta: 20 juliol 2014].
* ↑ «Stage 10: Mulhouse to La Planche des Belles Filles». Tour de France. Amaury Sport Organisation. [Consulta: 20 juliol 2014].
* ↑ «Le col du Platzerwasel dans le Tour de France» (en francès). ledicodutour. Arxivat de l'original el 30 d’octubre 2013. [Consulta: 20 juliol 2014].
# Fabián Cancelarich

Fabián Cancelarich (Santa Fe, 30 de desembre de 1965 - Buenos Aires, 14 de maig de 2024) va ser un futbolista argentí. Va formar part de l'equip argentí a la Copa del Món de 1990 però no hi disputà cap partit.

## Referències

* ↑ (castellà) Argentine Primera statistics
* ↑ 1990 World Cup Arxivat 10 April 2008$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. at fifa.com
* ↑ http://www.lesportiudecatalunya.cat/futbol/article/2418010-mor-l-exporter-argenti-fabian-cancelarich.html
# Terrapene carolina mexicana

Terrapene carolina mexicana és una tortuga de caixa endèmica de Mèxic, subespècie de Terrapene carolina, es distribueix des de l'estat de Tamaulipas fins a Veracruz.

## Enllaços externs

* a infotortuga.com Tortugues de Mèxic Terrapene carolina Arxivat 2011-08-24 a Wayback Machine.