OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Puig de les Agulles (Begues)

El Puig de les Agulles és una muntanya de 552 metres que es troba al municipi de Begues, a la comarca del Baix Llobregat.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Joseph Thomson

Joseph Thomson (Tronhill, Dumfries, Escòcia, 14 de febrer de 1858 - Londres, Regne Unit de 2 d'agost, 1895) fou un explorador escocès.
Estudià a Edimburg i el 1878 anà amb Johnston a l'Àfrica oriental en qualitat de geòleg i després de la mort de Johnston, el juny de 1879, conduí l'expedició als llacs de Nyasa i Tanganyika. Per encàrrec de la Societat Geogràfica de Londres, el 1883 va emprendre una expedició al Mombasa, pel territori dels massais, al Kenya i pel Baringo al Victòria.
El 1885 fou enviat a l'Àfrica Occidental per la Companyia Nacional Africana, per a concloure un conveni amb el sultà Úmar de Gando. Per encàrrec de la Societat Geogràfica de Londres, va recórrer el 1888 el sud del Marroc, i el 1890 anà al Llac Bangweulu, enviat per la Societat Sud-africana Anglesa.

## Publicacions

* To the Central African lakes and back, (3a edició Londres 1881, traducció a l'alemany, Jena, 1882
* Through Masai Land, (1885; traducció alemanya, Leipzig, 1885).
* Ulu, an African romance, (1888).
* Mungo Park and the Niger, (1890).
* Travels in the Atlas and Southern Morocco, (1890).

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm 61, pàg. 672 (ISBN 84-239-4561-8)

## Vegeu també

* Cascades de Thomson
# Nuestra Señora de Loreto

Nuestra Señora de Loreto és una missió jesuítica situada al municipi de Candelaria, a la província de Misiones (Argentina). Era una de les missions o reduccions fundada al segle xvii pels Jesuïtes a Amèrica durant la colonització espanyola d'Amèrica. Estan inscrites a la llista del Patrimoni de la Humanitat des del 1983.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Jesuit Missions of the Guaranis: San Ignacio Mini, Santa Ana, Nuestra Señora de Loreto and Santa Maria Mayor (Argentina), Ruins of Sao Miguel das Missoes (Brazil)» (en anglès). [Consulta: 4 març 2021].
# Dewas Júnior

El principat de Dewas Junior (més exactament el territori de la branca jove del principat de Dewas) fou un estat tributari protegit a l'Índia central a l'agència de Malwa (abans a altres, vegeu agència Bhil i Agència de Bhopawar). La dinastia tenia el títol de raja i des de 1918 de maharaja i salutació de 15 canonades. La població era:
* 1881: 68.222 habitants.
* 1891: 69.684
* 1901: 54.904
Les principals ciutats eren Dewas (15.403 habitants el 1901) i Sarangpur (6.339) compartides per les dues branques. A més de les dues ciutats tenia 237 pobles. La llengua comuna era el malwi un dialecte del rajasthani. La superfície del territori de la branca junior era de 1139,5 km² dels que un 17% havien estat concedida com donació de diversos tipus. Administrativament l'estat estava dividit en sis parganes governades cadascuna per un kamasdar (o kamavisdar):
* Dewas
* Akbarpur
* Sarangpur
* Ringnodghogarh
* Bagaud
* Badgucha
L'exèrcit de la branca junior o jove era el 1881 era de 123 cavallers i 500 infants incloent la policia. El 1901 eren 80 cavallers, 99 infants, 27 artillers amb quatre canons. La policia la formaven 96 regulars i 173 rurals.
La branca la va fundar Jivaji Rao. Va morir el 15 d'agost de 1774 i el va succeir Sadashiv Rao mort el 2 de desembre de 1790. Rukmangad Rao (1790-1817) va combatre els pindaris, Sindhia de Gwalior i Holkar d'Indore. Cap fet especial va succeir sota els següents rages. El 8 d'agost de 1864 va pujar al tron Narayan Rao, de 4 anys; va morir el 19 de gener de 1892 i el va succeir Malhar Rao que va rebre el títol de maharajà el 1918 i que va morir el 4 de febrer de 1934. El darrer maharaja fou Yeshwant Rao que el 1948 va accedir a l'Ìndia.

## Llista de Rajes

* Raja Jivaji Rao Puar 1728-1774
* Raja Sadashiv Rao I Puar 1774-1790
* Raja Rukmangad Rao Puar 1790-1817
* Raja Anand Rao Puar 1817-1840
* Raja Haibat Rao Puar 1840-1864
* Raja Narayan Rao (Daha Sahib) Puar 1864-1892
* Maharaja Sir Malhar Rao (Baba Sahib) Puar 1892-1934
* Maharaja Sadashiv Rao II (Khase Sahib) Puar 1934-1943 (+ 2 de desembre de 1943)
* Maharaja Sir Yeshwant Rao (Bhau Sahib) Puar 1943-1948 (+ 1965)

## Vegeu també

* Dewas
* Dewas Sènior
* Districte de Dewas
* Dewas (ciutat)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Brnaze

Brnaze és un poble de Croàcia situat al comtat de Split-Dalmàcia i que pertany al municipi de Sinj. Comunica amb la carretera D1.
# Albà de Verulamium

Albà de Verulamium o d'Anglaterra (Verulamium, actual Saint Albans, Anglaterra, s. III - 305) fou un militar romà, primer màrtir britànic pel cristianisme. És venerat com a sant a tota la cristiandat.

## Biografia

Segons la tradició, Albà era un soldat de l'exèrcit romà que vivia prop de la fortalesa de Verulamium. En trobar un cristià, l'atragué la seva religió i s'hi convertí, justament quan s'iniciava una persecució als cristians decretada per l'emperador.
Quan alguns soldats anaren a casa seva per arrestar un cristià fugitiu a qui havia donat acolliment, Albà es feu detenir en el seu lloc i fou condemnat a mort. Morí decapitat a la ribera del riu Ver.
La data de la mort és discutida: en cròniques anglosaxones es diu que fou el 283, Beda cap al 304. L'historiador John Morris proposà el 209, durant la persecució de Septimi Sever qui, a més, havia estat a Britànnia entre 208 i 211. Altres, finalment, troben més versemblants les dades de251-259.

## Veneració

És venerat com al primer màrtir anglès. Poc després de la mort, al lloc del martiri s'erigí un martyrium, on anà en peregrinació el bisbe Germà d'Auxerre en 429, qui difongué la seva fama per la Gàl·lia. Durant la reevangelització de la Gran Bretanya al segle vi, es revitalitzà el culte a Albà. Sobre la seva tomba s'aixecà un monestir al voltant del qual cresqué una població que és avui Saint Albans, al nord de Londres, i que es convertí en una catedral gòtica.
L'Església catòlica i l'ortodoxa el venera el 22 de juny, i l'anglicana, el 17 de juny.
* Vitrall del s. XIX a Sledmere (Yorkshire)
* Martiri del sant, d'un còdex del segle xiv per Matthew Paris
* Catedral de Saint Albans
* Mausoleu del sant, a la catedral

## Enllaços externs

* Biografia del sant.
# Martins

Martins és una masia del municipi de Pinell de Solsonès a la comarca catalana del Solsonès, construïda durant el segle xvi.
Està situada a 530 m d'altitud.

## Pla d'ordenació urbanística municipal

En el POUM del municipi de Pinell, es justifiquen les següents raons legals que n'aconselles la recuperació i preservació:
* Paisatgístic: posició en el territori, visibilitat des dels recorreguts principals, integració en el paisatge.
* Mediambiental: l'estructura del medi rural del municipi es fonamenta en un sistema de masies gairebé equidistants que facilita l'explotació i control del medi. L'ocupació permanent de la masia facilitarà l'explotació agrícola i la preservació del medi.
* Històric: època de construcció segle xvi. Raons històriques del seu enclavament i ús.

## Referències

* 1 2 Antoni Bach i Riu. Consell Comarcal del Solsonès. Masies del Solsonès, abril 1995, p. 172. D.L. L-418/95.
* 1 2 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «Martins». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Casa: Martins» (pdf). Ajuntament de Pinell de Solsonès, 2009. Arxivat de l'original el 28 de desembre 2013. [Consulta: 27 desembre 2013].
# Hans Urs Von Balthasar

Hans Urs Von Balthasar (12 d'agost de 1905, Lucerna - † 26 de juny de 1988, Basilea) és un teòleg catòlic del segle xx. Els seus estudis bàsics els va realitzar a l'escola jesuïta Stella Matutina i els seus estudis previs a l'educació superior en el Gymnasium dels benedictins a Engelberg, Suïssa, només per quatre anys, i va acabar en dos anys i mig més a Feldkirch, Àustria, novament amb els jesuïtes.
Va estudiar a Viena, Berlín i Zúric, i es va llicenciar en literatura alemanya (Germanistik). A Berlín va ser on va conèixer i va rebre classes del també teòleg catòlic Romano Guardini, tenint els primers contactes amb la filosofia de Kierkegaard. El 1928, després de concloure els seus estudis de literatura alemanya amb la tesi "La història del problema escatològic en la moderna literatura alemanya" (Die Geschichte des eschatologischen Problems in der modern deutschen Literatur), va ingressar a la Companyia de Jesús i es va ordenar el 1936. Va treballar a Basilea com a capellà d'estudiants. El 1948 funda juntament amb la seva col·laboradora Adrienne von Speyr l'Institut secular, anomenat "Comunitat de Sant Joan". El 1950 va abandonar l'ordre dels jesuïtes. Les autoritats religioses li van prohibir fer classes a causa que les seves idees no encaixaven en les formulacions tradicionals del catolicisme. El 1953 va defensar que l'Església no podia aparèixer en el món modern com una enemiga del mateix món o una fortalesa tancada, sinó que la seva vocació transcendent havia de portar a una obertura, assimilant els nous sistemes i deixant-se interpel·lar per renovar els tresors oblidats o encara no descoberts que conté el dipòsit de la fe. Això li va generar grans incomprensions per part de la jerarquia eclesiàstica.
Va morir a Basilea l'any 1988

## Obres

* Balthasar, Hans Urs von. La Pregària contemplativa. Traducció: Casimir Martí. Barcelona: Estela, 1962 (Espiritualitat).
* Balthasar, Hans Urs von. Wer ist ein Christ? (en alemany). [Lloc de publicació no identificat]: Benziger Verlag, 1965 (Offene Wege; 1).
* Balthasar, Hans Urs von. El cor del món. Barcelona: Edicions 62, 1965 (Blanquerna; 14).
* Balthasar, Hans Urs von. Karl Barth : Darstellung und Deutung seiner Theologie (en alemany). Zweite Auflage. Köln: Verlag Jakob Hegner, 1962. ISBN 3265101754. OCLC 807797634.
* Balthasar, Hans Urs von. Absolutheit des Christentums (en alemany). Freiburg: Herder, 1977 (Quaestiones Disputatae; 79). ISBN 3451020793.
* Balthasar, Hans Urs von. Qui és un cristià?. Traducció: Joan Ordi i Fernández. Barcelona: Facultat de Teologia de Catalunya; Pòrtic, 2009 (Clàssics cristians del segle xx; 4). ISBN 9788498090765.

## Enllaços externs

* Ediciones Encuentro Hans Urs von Balthasar
* Introducciò al seu pensament (anglès)
# Rodenhuize

Rodenhuize (també escrit Rodenhuyse, Rodenhuyze), traduït Casa Vermella és un llogaret desaparegut de Bèlgica a la confluència del Sassevaart i del Moervaart a l'antic municipi de Desteldonk, ara fusionat amb la ciutat de Gant. Es troba al nord d'aquesta ciutat a la Kanaalzone (zona del canal).
El primer esment escrit data de 1485. El 1547 es parla Maison Rouge, el nom d'un fort que va continuar a eixamplar-se, per a la situació estratègica. Vers la fi del segle el fort va enderrocar-se, però al segle xviii, durant la Guerra de Successió espanyola va ser reconstruït i definitivament enderrocat el 1751. El Mapa Ferraris del 1770 indica Fort rouge ruiné.
A mapes del segle xix s'hi troba un veïnat dit Roode Huis, que va desaparèixer quan el canal va rectificar-se i la zona va ser incorporada al port de Gant. En memòria del fort i del llogaret, un moll va ser batejat Rodenhuizedok, el passeig riberenc Rodenhuizekaai del Moervaart prop de l'aiguabarreig amb el canal Gant-Terneuzen i el central elèctric de la societat Electrabel (des de 1999 filial a 100% del grup francès Engie). El 2009 Electrabel i el grup Ackermans & van Haaren van crear una aliança d'empreses per transformar la centrale van Rodenhuize en centre de producció d'energia de biomassa.

## Referències

* ↑ Bulletin critique d'histoire de Belgique (en francès). Gant: Universitat de Gant, 1967, p. 759.
* ↑ Centrale Rodenhuize (pdf) (en neerlandès). Gant: Electrabel GDF Suez - Ackermans & van Haaren, 2016, p. 16.
# Hipèrbola

Una hipèrbola o hipèrbole es defineix com el lloc geomètric dels punts del pla per als quals és constant la diferència de les distàncies a dos punts fixos denominats focus.
La forma més freqüent d'una hipèrbola és la següent: $Y=K/X$
La hipèrbola és la corba cònica oberta formada dues branques resultat de la intersecció de les dues parts d'una superfície cònica amb un pla que la talla i que forma amb l’eix del con un angle més petit que amb la generatriu del con. És habitual pensar que cal que el pla sigui paral·lel a l'eix, però no és així i a més, en tots els casos, les dues branques de la hipèrbola són simètriques.

## Asímptotes

Una asímptota és una recta que, en prolongar-la indefinidament, s'acosta cada vegada més a la gràfica de la corba, però no arriba mai a tocar-la. Això passa perquè en les asímptotes les gràfiques no existeixen.

## Continuïtat i discontinuïtat

Les representacions d'hipèrboles poden ser diferents, ja siguin contínues o discontínues. La diferència és que quan es podrà representar sense aixecar el llapis del paper la gràfica serà contínua i quan s'hagi d'aixecar el llapis del paper per força serà discontínua

## Equacions de la hipèrbola
### Equacions en coordenades cartesianes

* L'equació d'una hipèrbola centrada en el punt (0,0) és:
    ${\frac {x^{2}}{a^{2}}}-{\frac {y^{2}}{b^{2}}}=1$
on a i b són els semieixos major i menor.
* Equació amb centre arbitrari:
    ${\frac {(x-h)^{2}}{a^{2}}}-{\frac {(y-k)^{2}}{b^{2}}}=1$
on $(h,k)$ és el centre

### Equacions en coordenades polars

    $r^{2}=a\,\sec 2t$
    $r^{2}=-a\,\sec 2t$
    $r^{2}=a\,\csc 2t$
    $r^{2}=-a\,\csc 2t$

### Equacions paramètriques

    $x=a\,\cosh \theta$
    $y=b\,\sinh \theta$

## Representació d'hipèrboles
### Domini

Per a cercar el domini el que cal fer és trobar tots els nombres que facin que equació no tengui solució.
$Y=X+1/x+2$ En aquest cas el domini seria:
$D=R-{2}$(Això vol dir que el domini seria tots els nombres reals menys quan X=2 perquè seria 3 dividit 0 i no es pot dividir per 0 en cap cas.

### Asímptotes

Les asímptotes són rectes verticals per on no passa la funció, és a dir, seria el nombre del domini. En aquest cas (2).

### Punts de tall

Els punts de tall de les $X$ ens indiquen per on passa la gràfica quan $Y=0$.
El punt de tall de la $Y$ ens indica per on passa la gràfica quan $X=0$
Per saber els punts de tall en les X hem de donar valor 0 a la Y. $0=X+1/x+2$ hi hem de resoldre l'equació.
En el cas del punt de tall de la Y hem de donar 0 al valor de la X. $Y=0+1/0+2$ hi hem de resoldre la divisió.

### Signe de la funció

Per saber el signe de la funció en cada tram, els valors de la X han de ser les asímptotes i els nombres dels punts de talls de les x. Entre nombre i nombre heu d'agafar un nombre intermedi i substituir el nombre per la x i observar el signe. El signe ens indicarà el signe de la gràfica entre aquells dos intervals.

## Vegeu també

* Geometria analítica
* Paràbola
* El·lipse

## Referències

* ↑ «hipèrbole | enciclopedia.cat». [Consulta: 1r juny 2022].
# Alconada

Alconada és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al nord amb Cordovilla i Ventosa del Río Almar, a l'est amb Nava de Sotrobal, al sud amb Coca de Alba i Peñarandilla i a l'oest amb Garcihernández i Encinas de Abajo.
Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 257 | 238 | 214 | 207 |

## Enllaços externs

* Enllaç a Wikisalamanca
# Els Bessons (les Borges Blanques)

Els Bessons és una muntanya de 593 metres que es troba al municipi de les Borges Blanques, a la comarca catalana de les Garrigues. És un cim emblemàtic de la comarca, anomenat així pel fet que és constituït per dos elevacions contigües i d'alçades similars. Al cim nord, el principal, hi podem trobar un vèrtex geodèsic (referència 257122001) així com uns bancs i un plafó orientatiu. Es tracta del punt més elevat de l'espai natural i agroforestal homònim. És un bon mirador de la plana lleidetana i els Prepirineus.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC. L'ascenció es pot fer des de les Borges Blanques o bé des de la pista forestal del Pla del Meno.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* 1 2 Fermí Azcona; Constantí Torres, Joan M. Vives. 100 Cims 50 excursions escollides. Valls: Cossetània, 2020. ISBN 978-84-9034-978-6.
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].
# Apodemus semotus

Apodemus semotus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Es troba només a Taiwan.
Aquesta espècie es troba principalment a la regió montana entre 1.400 i 3.000 msnm. Viuen en diversos tipus d'hàbitat, com en boscos naturals o plantats, prades, granges i càmpings. Són omnívors, i mengen plantes, insectes i fongs.
Basant-se en mesuraments morfològics, s'ha suggerit que A. semotus no és diferent d'Apodemus draco, i no s'hauria de considerar una espècie separada.
Presenta dimorfisme sexual, amb els mascles sent més grossos que les femelles (mascles: 25,6 ± 0,5 g; femelles: 23,8 ± 0,5 g). Segons dades obtingudes a través de marcar, capturar i recapturar exemplars, la seva longevitat podria ser de menys d'un any.

## Referències

* ↑ Smith, A.T. «Apodemus semotus». Llista vermella de la UICN. IUCN, 2016, 2016 [Consulta: 16 setembre 2016].
* ↑ Musser, G. G.; Carleton, M. D. «Superfamily Muroidea». A: Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Johns Hopkins University Press, 2005, p. 894-1.531. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.
* ↑ Yu, H. T. «Distribution and abundance of small mammals along a subtropical elevational gradient in central Taiwan». Journal of Zoology, 234, 4, 1994, pàg. 577-600. DOI: 10.1111/j.1469-7998.1994.tb04866.x.
* ↑ Lin, L. K.; Shiraishi, S. «Demography of the Formosan wood mouse Apodemus semotus». Journal of the Faculty of Agriculture, Kyushu University, 36, 1992, pàg. 245-266.
* ↑ Kaneko, Y. «Taxonomic status of Apodemus semotus in Taiwan by morphometrical comparison with A. draco, A. peninsulae and A. latronum in China, Korea and Myanmar». Mammal Study, 36, 2011, pàg. 11-22. DOI: 10.3106/041.036.0102.
* ↑ Lin, J. W.; Lo, H. Y.; Wang, H. C.; Shaner, P. J. L. «The effects of mite parasitism on the reproduction and survival of the Taiwan field mice (Apodemus semotus)». Zoological Studies, 53, 2014, pàg. 79. DOI: 10.1186/s40555-014-0079-2.
* ↑ Shaner, P. L.; Wu, S. H.; Ke, L.; Kao, S. J. «Trophic divergence reduces survival in an omnivorous rodent». Evolutionary Ecology Research, 15, 2013, pàg. 1-14.
# Districte d'East Godavari

El districte d'East Godavari és una divisió administrativa d'Andhra Pradesh, Índia, amb capital a Kakinada. Té una superfície de 10.807 km² i població de 2.813.118 habitants.
Està administrat en cinc subdivisions fiscals (Kakinada, Rajahmundry, Peddapuram, Rampachodavaram i Amalapuram) i 60 mandals (58 rurals i 2 urbans) amb 1.379 pobles. Els mandals són:
* Addateegala
* Ainavilli
* Alamuru
* Allavaram
* Amalapuram
* Ambajipeta
* Anaparti
* Atreyapuram
* Biccavolu
* Devipatnam
* Gandepalle
* Gangavaram
* Gokavaram
* Gollaprolu
* I.Polavaram
* Jaggampeta
* Kadiam
* Kajuluru
* Kakinada Rural
* Kakinada Urbà
* Kapileswarapuram
* Karapa
* Katrenikona
* Kirlampudi
* Kotananduru
* Kothapalle
* Kothapeta
* Malikipuram
* Mamidikuduru
* Mandapeta
* Maredumilli
* Mummidivaram
* P.Gannavaram
* Pamarru
* Pedapudi
* Peddapuram
* Pithapuram
* Prathipadu
* Rajahmundry Rural
* Rajahmundry Urbà
* Rajanagaram
* Rajavommangi
* Ramachandrapuram
* Rampachodavaram
* Rangampeta
* Routhulapudi
* Ravulapalem
* Rayavaram
* Razole
* Routhulapudi
* Sakhinetipalle
* Samalkota
* Sankhavaram
* Sithanagaram o Seethanagaram
* Thallarevu
* Thondangi
* Tuni
* Uppalaguptam
* Y. Ramavaram
* Yeleswaram

## Història

East Godavari és el nom que va agafar l'antic districte de Godavari quan se'n va separar el districte de West Godavari el 1925.

## Vegeu també

* Injaram.

## Enllaços externs

* Kakinada Arxivat 2012-11-05 a Wayback Machine.
* East Godavari District Arxivat 2018-09-05 a Wayback Machine.
* Godavari web site Arxivat 2016-01-18 a Wayback Machine.
* Kakinada website
* Mapa dels temples del Godavari district Arxivat 2010-01-24 a Wayback Machine.
# Brobergen

Brobergen (baix alemany Brobargen) és un poble d'Alemanya de la Baixa Saxònia de 226 habitants (2003) en 6,06 km². Brobergen forma part del municipi de Kranenburg del districte de Stade. El travessa el riu Oste.
La primera menció de Brobergen fou el 1286 (Brocberge).
# Mola del Moro

La Mola del Moro és una muntanya de 936,4 metres que es troba al municipi de Roquetes, a la comarca catalana del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Mola del Moro». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Tiron i Ferré, Joan J. «La mola del Moro des del pla del Xaco». A: Grimpant pel massís del Port. Valls: Cossetània Edicions, 2004, p. 31-34 (número 63 d'Azimut). ISBN 9788497910569.
# Alcorta

Alcorta és una comuna al departament Constitución (província de Santa Fe, República Argentina) a la intersecció de la Ruta Nacional 178 amb la Ruta Provincial 90. És la segona localitat del Departament Constitución. Es troba a 270 km de la ciutat de Santa Fe, 95 km de Rosario, 85 km de Vila Constitución (capital Departamental) i 70 km de Pergamino. Aquesta última situada a la província veïna. L'activitat econòmica de la localitat com de la regió, és netament agrícola ramadera, sent l'activitat fabril, comercial i de serveis netament relacionada amb el camp. Podria considerar-se la ubicació de la localitat, estratègica per al desenvolupament regional, ja que és la que té major població i infraestructura local, en un radi de 100 km al seu voltant. D'igual forma, avui dia, són molts els serveis amb els quals explica Alcorta, i que són requerits pels habitants de les localitats veïnes.
La facilitat de les rutes, com també la proximitat d'un port amb magatzematge de cereals, fan molt més àgil el transport per via terrestre de la producció primària de la localitat i regió, tenint com a primer estament les plantes cerealistes locals, que en l'actualitat són 3 i permeten que els productors agropecuaris agilitin el lliurament del cereal que es comercialitza per a exportació.

## Sant Patró

* Santiago Apòstol, festivitat: 25 de juliol

## Creació de la Comuna

* 9 d'abril de 1895

## Crit d'Alcorta

Es coneix com a Crit d'Alcorta a la rebel·lió agrària de petits i mitjos arrendataris rurals que el 1912 va sacsejar el sud de la província argentina de Santa Fe i es va estendre per tota la regió pampeana, amb centre en aquesta ciutat, i que va marcar la irrupció dels chacarers (del Chaco) en la política nacional del segle xx, donant origen a més a la seva organització gremial representativa, la Federació Agrària Argentina.

## Enllaços externs

* Sitio web Comuna de Alcorta
# Punta d'en Llor

La Punta d'en Llor és una muntanya de 891 metres que es troba al municipi de la Pobla de Cérvoles, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Síndic de la Universitat

El síndic de la Universitat era a Mallorca la persona encarregada de defensar tots els assumptes de la Universitat.
El síndic en el dret públic català ha estat, en general, un representant de les Universitats o dels estaments. Els síndics, a la Corona d'Aragó també eren els representants de les ciutats i les viles reials a les corts. El conjunt de síndics de cadascun dels regnes constituïa el braç reial de les corts d'aquests.

## Referències

* ↑ Casanova i Todolí, Ubaldo de i López Bonet, Jose Francisco Diccionario de términos históricos del reino de Mallorca. (s. XIII-XVIII) Institut d'Estudis Baleàrics: Palma, 1986
* ↑ «Síndic». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.