# Promethea

Promethea és una sèrie de còmic creada per Alan Moore, J.H. Williams III i Mick Gray, publicada per America's Best Comics/WildStorm.
Explica la història de Sophie Bangs, una estudiant universitària d'una ciutat futurista alternativa de Nova York el 1999, que encarna la poderosa entitat coneguda com Promethea la tasca de la qual és portar l'Apocalipsi.
Publicada originalment com a 32 números entre 1999 i 2005, la sèrie s'ha tornat a publicar en cinc novel·les gràfiques i un número de tapa dura. Moore teixeix elements de màgia i misticisme juntament amb la mitologia i l'acció dels superherois, l'espiritualitat i el més enllà (en particular l'Arbre de la vida) i la ciència-ficció. Promethea inclou una àmplia experimentació amb estils visuals i art.
Ha estat publicat per les editorials catalanes Planeta DeAgostini, Norma Editorial i ECC Ediciones només en castellà.

## Resum de la trama

Al segle V dC, una turba cristiana amenaça la casa d'un mag a l'Egipte hel·lenístic. Li diu a la seva filla Promethea que fugi al desert, amb l'esperança que els déus del món antic la preservin. La història es trasllada a la ciutat de Nova York a finals del segle xx. Sophie Bangs espera entrevistar una dona anomenada Barbara Shelley per a un article universitari sobre "Promethea", un personatge que sembla repetir-se en la literatura i la cultura pop al llarg dels segles. Shelley és hostil amb ella i adverteix: "No vols anar a buscar folklore. I sobretot no vols que el folklore et vingui a buscar”. Després de marxar, la Sophie és rastrejada i atacada per una criatura coneguda com a Smee. Quan les coses semblen més desoladores per a Sophie, la Bàrbara la rescata, qui té poders místics i ara està vestida com a Promethea. Informa a Sophie que l'única raó per la qual pot haver estat atacada és que algú sospiti que es convertirà en la propera encarnació de Promethea (la Barbara és l'actual). Resulta que Promethea és cridada al món quan algú fa servir la seva imaginació per fer-la real. Mentre s'amaguen de la Smee que la persegueix, la Barbara, debilitada i mortalment ferida, li ordena a Sophie que escrigui un poema sobre Promethea amb l'esperança que Sophie sigui realment la successora i que l'expressió creativa sigui una manera d'aconseguir que la Sophie tingui l'estat d'ànim correcte per permetre's convertir-se en Promethea. La idea de Bàrbara funciona i a partir d'aquella nit la Sophie, després d'haver derrotat a la Smee, es converteix en la nova Promethea.
La història continua amb Sophie/Promethea aprenent sobre Promethea i els individus anteriors que han estat en el passat les encarnacions de Promethea. En els dies següents, l'hospital on es troba la Bàrbara és atacat per dimonis, un acte que porta a la mort de la Barbara. Això motiva la Sophie a aprendre més sobre la màgia, el misticisme i l'arbre de la vida i les seves esferes per trobar la Barbara i ajudar-la a buscar Steve Shelly, el seu marit mort. Al llarg de la seva escalada per les esferes de l'Arbre de la Vida, Sophie/Promethea i Barbara es troben amb dificultats com l'empresonament pel dimoni Asmodeu, a més de conèixer figures com el pare de la Sophie, Juan (que va morir quan era petita), l'àngel de la guarda de Bàrbara, Boo Boo i El pare de Promethea, a qui ella no ha vist des del seu assassinat l'any 411 dC. Finalment, Barbara i Steve es troben i es reencarnen com a bessons (que la Sophie acaba cuidant al final del llibre). Després d'haver estat fora un estiu sencer, la Sophie no sap que l'FBI ha estat rastrejant Promethea i vol detenir-la pels esdeveniments que Promethea ha provocat al llarg dels anys. Moments abans que arribi l'FBI, la mare de la Sophie li ordena que fugi (igual que el pare de Promethea havia fet segles abans).
Passen tres anys i Sophie, després d'haver abandonat les seves funcions com a Promethea, s'amaga a Millennium City sota l'àlies Joey Estrada amb el seu nou xicot Carl. No obstant això, després de ser trobada per l'FBI i Tom Strong, Sophie es converteix a contracor en Promethea i al seu torn porta a terme una darrera tasca; provocant la fi del món.

## Referències, crítiques i desenvolupaments

La sèrie ha estat criticada per actuar com a portaveu de les opinions filosòfiques de Moore i elogiada per la bellesa del seu art i la innovació pel que fa al mitjà. Pel que fa a la primera afirmació, la sèrie és, segons l'admissió del mateix Moore, didàctica: "Hi ha 1000 còmics a les prestatgeries que no contenen una conferència de filosofia i una que sí. No hi ha lloc per a aquest?"
Tal com suggereix el títol Promethea, que implica la versió femenina del mitològic Prometeu, el títol també participa del subgènere del feminisme en els còmics de superherois. En fer del seu personatge principal una aspirant a poeta les paraules de la qual evoquen la forma maleable d'una deessa literària, així com les narracions no lineals i les referències a la teoria de la literatura i les filosofies alternatives, la temàtica de Moore està estretament alineada amb la teoria i la política contracultural de l'Écriture féminine.
El còmic està carregat de simbologia mística mitològica, que recull moltes referències religioses i culturals. Les persones reals que apareixen a Promethea inclouen Aleister Crowley, John Dee, Austin Osman Spare i John Kendrick Bangs (que al còmic està llunyanament relacionat amb Sophie Bangs).
El gener de 2018, DC Comics, propietari del segell America's Best Comics / WildStorm, va introduir Promethea a la seva continuïtat principal mitjançant el còmic Justice League of America nº 24. La controvertida història va implicar que Promethea ajudava a diversos superherois a lluitar contra una malvada anomenada Queen of Fables. Es va informar que l'artista J. H. Williams III no tenia coneixements previs de la introducció del personatge a la continuïtat més àmplia de DC Comics, i es cita que va dir: "No puc acceptar amb bona consciència que això passi de cap manera".

## Personatges principals
### Promethea

Promethea era una jove el pare de la qual va ser assassinat per una multitud cristiana a Alexandria l'any 411 dC. Després d'escapar-se de la turba, sola al desert és agafada de la mà pel déu Thoth-Hermes, que li diu que si va amb ell/ells a la Immateria, un pla d'existència al món de la imaginació, ja no serà només una nena sinó una història que viu eternament. "Promethea" es manifesta després a través d'una sèrie d'individus o recipients que han canalitzat la seva energia a través del poder de la imaginació.
Des de l'incident amb la nena a Alexandria, s'han conegut vuit encarnacions de Promethea. Sis són personatges de la història, els altres dos s'expliquen com a dos individus, un cristià i un musulmà, que van viure durant les croades i van lluitar entre ells. Com que només hi hauria d'haver una Promethea activa en qualsevol moment de la història, la lluita va causar un gran dolor a Promethea, cosa que es va repetir quan Stacia/Grace va lluitar contra Sophie/Promethea. Es podria argumentar que hi ha una novena encarnació de Promethea: Stacia Vanderveer. Tanmateix, Stacia només era un recipient de Grace Brannagh, una dona morta que abans era Promethea i no la nena original.

### Sophie Bangs/Joey Estrada

La protagonista de la sèrie, Sophie es converteix en Promethea després de rastrejar la història del personatge a la literatura per a un treball universitari. La seva personalitat com a Sophie és inicialment una mica tímida; al final del llibre es converteix en una màgica experta i una dona jove i segura. És la Promethea més poderosa fins ara, i l'única que no ha estat assassinada durant la seva etapa com a Promethea. Es canvia el seu nom per Joey després de fugir a Millennium City per escapar de l'FBI i de les seves funcions com a Promethea.

### Barbara Shelley/Boo-Boo Ramírez

Esposa de l'escriptor de còmics Steven Shelley, Barbara es va convertir en Promethea quan el seu marit va començar a projectar les característiques de Barbara al personatge de Promethea als seus còmics. Durant el seu pas al més enllà, la Bàrbara coneix el seu àngel de la guarda Boo-Boo (antic sobrenom de Barbara) que de fet és la dona jove, bella i independent que era. Quan troba el seu marit, ella i Boo-Boo es converteixen en una sola persona.

### Stacia Vanderveer

La millor amiga de la Sophie, la Stacia és una estudiant universitària extremadament cínica i sarcàstica. Durant un atac a l'hospital on estava visitant la Sophie, la Sophie utilitza Stacia com a recipient perquè Grace Brannagh ajudi a la lluita. Mentre Sophie viatjava per trobar Barbara en el més enllà, Stacia/Grace va ser reintegrada per actuar temporalment com a Promethea, la qual cosa va portar a Stacia i Grace a enamorar-se. Després del retorn de Sophie, Stacia i Grace es van negar a renunciar al títol de Promethea, però es van veure obligades a fer-ho per una audiència judicial a la Immateria. Després de l'Apocalipsi, l'Stacia i l'antiga agent de l'FBI Ball es fan amants, mentre que l'Stacia encara té relacions sexuals amb Grace a Immateria.

### Grace Brannagh

Una il·lustradora que va crear una sèrie de portades per a històries de fantasia de la revista pulp sobre Promethea, que van ser escrites per diversos escriptors amb el pseudònim de "Marto Neptura". Brannagh era la lluitadora amb més habilitat de totes les Promethees. Va ocupar el mantell de Promethea entre 1920 i 1939. En un article de text a Promethea nº 1, l'estil de Brannagh es compara amb el de la il·lustradora de Weird Tales Margaret Brundage.

### Jack Faust

Jack Faust és un mag que s'acosta per primera vegada a Sophie per confondre-la durant els seus primers dies com a Promethea. Jack es veu per primera vegada com un jove guapo, però en realitat es revela que és gran, calb i amb sobrepès. Jack promet ensenyar màgia a la Sophie si ella (en la seva forma Promethea) accepta tenir sexe amb ell. Al principi, la Sophie declina, però més tard accepta, sabent que aquest coneixement l'ajudarà a viatjar al més enllà i ajudar a la Barbara.

## Personatges recurrents
### William 'Bill' Woolcott

L'únic home que va assumir el paper de Promethea, Bill Woolcott va ser un dibuixant de còmics homosexual que es va convertir en Promethea dibuixant-la. Va ser el Promethea més durador, de 1939 a 1969, i va actuar com un "heroi de la ciència" a l'univers ABC amb Tom Strong durant aquest període. Bill/Promethea s'assembla més a una versió dels anys 60 de Wonder Woman. Bill va rebre un tret al cap de l'amant de Promethea, l'agent de l'FBI Dennis Drucker, que va reaccionar violentament quan va descobrir que el seu amant era (en certa manera) transgènere. Drucker va passar diverses dècades en un manicomi torturat per la culpa per haver matat a Promethea, mentre que Bill/Promethea va passar un temps similar a Immateria culpant-se a ell mateixa de no haver-li dit la veritat. Els dos es retroben durant l'Apocalipsi.

### Anna

El poeta Charlton Sennet, a la dècada de 1770, va projectar la semblança de Promethea sobre la seva criada Anna, transformant-la en l'amant dels seus somnis. Aquesta Promethea li va donar un fill, però el nadó es va evaporar en néixer, ja que en cert sentit només era "mig real", una amalgama de la naturalesa física de Charlton Sennet i la naturalesa metafísica de Promethea. Anna va morir de part, deixant a Charlton sol (la seva dona el va abandonar després de trobar-lo al llit amb Anna/Promethea).

### Margaret Taylor Case

L'escriptora d'una tira còmica sindicada per William Randolph Hearst titulada Little Margie in Misty Magic Land, Case va escriure Promethea al seu còmic com a esperit útil per al jove aventurer titular i va acabar personificant Promethea per ajudar els soldats al camp de batalla des de 1900 fins a 1920, d'una manera semblant als mítics Àngels de Mons. La petita Margie també habita a Immateria al costat de Case i les Promethees del passat, on se la considera poc més que una plaga que interromp la conversa "seriosa" amb les seves observacions infantils, dissenyades després dels comentaris del personatge Nemo de la tira de diari Little Nemo a Slumberland de principis del segle xx. Margaret es va suïcidar durant el seu mandat com a Promethea.

### Five Swell Guys

Els Five Swell Guys són un equip d'"herois de la ciència" i l'únic equip d'aquest tipus a la ciutat de Nova York. Hi ha similitud entre ells i Els Quatre Fantàstics, amb la seva plataforma flotant i els seus membres especialitzats. L'equip es troba amb Sophie Bangs en el primer número, i després es troba amb Promethea en el tercer número, després que un estigui molt ferida.

### Weeping Gorilla Comix

El "Weeping Gorilla Comix" és una sèrie de còmics d'una sola vinyeta amb un goril·la plorant, amb una bombolla de pensament que pronuncia alguna frase reflexiva, generalment de naturalesa cínica i autocompasiva: "Per què li passen coses bones a la gent dolenta?", "Qui va quedar-se el llibre de l'Amor?", "Ella es queda els nens i la casa. Jo em quedo el cotxe", etc. Tot el concepte és una broma de la indústria sobre la suposada tendència dels còmics a augmentar les vendes a partir d'una imatge d'un goril·la, un personatge plorant o el color porpra de la portada. De tant en tant, Moore mostra fragments de l'oposat al goril·la, el Chucklin' Duck, que és feliç i ingènuament optimista, amb dites engreixades com ara "Heh, heh! Vaig sortir del comerç per Internet just a temps!". Tant els tòpics de Weeping Gorilla com Chucklin' Duck es van utilitzar a la sèrie Greyshirt: Indigo Sunset de Rick Veitch, i una vinyeta de Weeping Gorilla Comix fa un cameo a la història "King Solomon Pines" a Tom Strong's Terrific Tales nº 5 (guionitzat per Leah Moore i il·lustració de Sergio Aragones). La minisèrie Tesla Strong incloïa, entre diverses versions de Solomon, una que s'assemblava al Weeping Gorilla.

## Edicions recopilatòries

Els llibres recopilatoris de Promethea es van publicar per primera vegada en tapa dura:
* Promethea Book 1, números 1-6
** tapa dura:ISBN 1-56389-655-9
** rústica:ISBN 1-56389-667-2
* Promethea Book 2, números 7-12
** tapa dura:ISBN 1-56389-784-9
** rústica:ISBN 1-56389-957-4
* Promethea Book 3, números 13-18
** tapa dura:ISBN 1-84023-550-0
** rústica:ISBN 1-4012-0094-X
* Promethea Book 4, números 19-25
** tapa dura:ISBN 1-4012-0032-X
** rústica:ISBN 1-4012-0031-1
* Promethea Book 5, números 26-32
** tapa dura:ISBN 1-4012-0619-0
** rústica:ISBN 1-4012-0620-4
Una edició Absolute es va publicar del 2009 al 2011:
* Absolute Promethea Book 1, números 1–12, octubre de 2009
** tapa dura:ISBN 978-1-4012-2372-4
* Absolute Promethea Book 2, números 13–23, octubre de 2010
** tapa dura:ISBN 978-1-4012-2842-2
* Absolute Promethea Llibre 3, números 24–32, desembre de 2011
** tapa dura:ISBN 978-1-4012-2947-4

## Referències

* ↑ Campbell, Eddie: "Alan Moore Interviewed by Eddie Campbell" Egomaina #2, December 2002: pp1-32.
* ↑ i.e. Brand, Scott: "Alan Moore's Promethea - Comics als Medium der Götter?" In: Dominas, Konrad/ Trocha, Bogdan/ Walowski, Pawel (ed.): Die Antike in der populären Kultur und Literatur. Berlin: Frank & Timme, 2016. P. 149 - 165. (en alemany).
* ↑ Stewart, D.G. «Exhuming Promethea and The Authority – Dark Knights: The Wild Hunt #1 v Justice League #24 (comparative review)» (en anglès). World Comic Book Review, 22-02-2018. [Consulta: 21 maig 2022].
* ↑ Marston, George. «J.H. Williams III Responds to Promethea joining the Justice League of America» (en anglès). Newsarama, 19-01-2018. Arxivat de l'original el 18 març 2020. [Consulta: 21 maig 2022].
* ↑ Com descriu Mark Waid en un editorial a Secret Origins Volum 2, nº 40.

## Enllaços externs

* Notes i anotacions de Promethea del fan Eroom Nala
* " Magic Comic Ride ", Douglas Wolk, Salon.com, 1 de juliol de 2005. Revisió de tota la sèrie.
* "On Comics: Michael Nicoll Yahgulanaas, Red: A Haida Manga (2009) and Alan Moore & JH Williams III, Promethea #32 (2005)", Shawn Gilmore, Vault of Culture, 26 d'agost de 2019. Explicació dels pòsters desplegables de Promethea nº 32.