OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bihar (ciutat)

Bihar o Bihar Sharif (hindi: बिहार शरीफ), és una ciutat i municipi de l'Índia a l'estat de Bihar, capital del districte de Nalanda, situada a la riba del Panchana, amb una població de 231.972 habitants (2001) que eren 48.968 habitants el 1881 i 45.063 habitants el 1901. Està a 80 km de Patna i a 13 de les ruïnes de Nalanda.

## Història

Al segle x la dinastia Pala hi va tenir residència. Bihar Sharif fou capital dels governadors musulmans de Bihar entre els segles xiii i XVI, sent un notable centre cultural. El nom derivava del sànscrit vihara, escola d'ensenyament budista. Les vihares foren utilitzades per turcs i afganesos com a quarters militars. Sher Shah Suri va traslladar la capital de Bihar a Patna. Fou declarada municipalitat el 1869.

## Llocs destacats

A la ciutat hi ha un pilar de la dinastia Gupta i diverses mesquites musulmanes a més de tombes. Al costat hi ha les restes d'Odantapuri, una gran vihara budista. Altres monuments són:
* Tomba de Malik Ibrahim Vaya, a Bari Pahari, i al costat les ruïnes de la suposada presó de Jarasandh, un rei de Magadha.
* Tomba del sant Baba Maniram.
* Mesquita de Makhdum Shah Sharif al-Din, santó musulmà del segle XIV
* Pawapuri a 7 km a sud, lloc sagrat dels jainistes, amb els temples de God Mahavir.
* Ruïnes de la universitat budista de Nalanda a uns 15 km, una de les grans universitats de l'edat mitjana fins al final del segle xii en què fou destruïda per Muhammad Khalji quan va conquerir Bihar al servei de Qutb-ad-Din Àybak general gúrida a Delhi (després sultà) el 1193.
* Rajgrih (Rajgir), a 28 km amb diversos temples i pagodes i un bonic entorn natural.
* Bangpur
# Aeroport de Kerry

L'Aeroport de Kerry (en anglès: Kerry Airport; en gaèlic irlandès: Aerphort Chiarraí) (codi IATA: KIR - codi ICAO: EIKY), està situat en el comtat de Kerry, a 15 minuts de Killarney i a 20 de Tralee. Per carretera, es troba a una hora de les ciutats de Cork i Limerick. Avui dia les dues úniques línies operàries són Ryanair i Aer Arann

## Enllaços externs

* Página del aeropuerto de Kerry (en inglés)
# Bernat III de Pallars Sobirà

Bernat III de Pallars Sobirà (? - 1199) fou comte de Pallars Sobirà (1182-1199).

## Orígens familiars

Fill del comte Artau IV de Pallars Sobirà i la seva esposa Guillemina.
Bernat III no feu res per evitar la integració del comtat de Pallars Jussà al de Barcelona a la mort del sense descendents de Dolça de So.
A la seva mort sense descendents fou succeït per la seva germana Guillemina I de Pallars Sobirà.
# Crocidura lwiroensis

Crocidura lwiroensis és una espècie d'eulipotifle de la família de les musaranyes. És endèmica de l'est de la República Democràtica del Congo. Es tracta d'una espècie de Crocidura de mida mitjana, amb una llargada total de 110 mm, una cua de 45 mm i un pes de 5,6 g. Té el pelatge de color gris fosc.
L'espècie fou anomenada en honor d'un equip de recerca establert a Lwiro (República Democràtica del Congo).

## Referències

* ↑ Kerbis Peterhans et al., Kaleme.
* ↑ Kerbis Peterhans et al., 2013.

## Bibliografia

* Kerbis Peterhans, J. C.; Huhndorf, M. H.; Plumptre, A. J.; Hutterer, R.; Kaleme, P.; Ndara, B «Mammals, other than bats, from the Misotshi-Kabogo highlands (eastern Democratic Republic of Congo), with the description of two new species (Mammalia: Soricidae)» (PDF) (en anglès). Bonn Zoological Bulletin, 62, 2013, pàg. 203-219.
# Tenrec musaranya gràcil

El tenrec musaranya gràcil (Microgale gracilis) és una espècie de tenrec musaranya endèmica de Madagascar. El seu hàbitat natural són els montans humits tropicals o subtropicals.
Espècies vivents d'afrosorícides :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Afrotheria :
Subordre Tenrecomorpha (tenrecs) :
Subordre Chrysochloridea (talps daurats) :
Categoria :
# Daluèis

Daluèis (en francès Daluis) és un municipi francès situat al departament dels Alps Marítims i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 182 | 202 | 185 | 124 | 110 | 132 | 120 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Paul Nobize | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps Marítims
# Pro Recco Waterpolo 1913

El Pro Recco Waterpolo 1913, conegut simplement com a Pro Recco, és un club de waterpolo italià de la ciutat de Recco, a la Ligúria.
Fundat el 1913, amb el nom de Rari Nantes Enotria, és avui l'equip del món amb més èxits en aquest esport.

## Palmarès masculí

* Lliga de Campions
** Campions (8): 1964-65, 1983-84, 2002-03, 2006-07, 2007-08, 2009-10, 2011-12, 2014-15
** Finalistes (7): 1966-67, 1969-70, 1971-72, 2005-06, 2008-09, 2010-11, 2017-18
* Copa LEN
** Finalistes (2): 1992-93, 2001-02
* Supercopa d'Europa
** Campions (6): 2003, 2007, 2008, 2010, 2012, 2015
** Finalistes (1): 1984
* Lliga Adriàtica
** Campions (1): 2011–12
* Campionat italià:
** Campions (33): 1959, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965, 1966, 1967, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1974, 1978, 1982, 1983, 1984, 2002, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
* Copa italiana:
** Campions (14): 1974, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019

## Palmarès femení

* Eurolliga
** Campiones (1): 2011-12
* Supercopa d'Europa
** Campiones (1): 2011
* Campionat italià:
** Campiones (1): 2012

## Enllaços externs

* Pro Recco Waterpolo 1913 - Lloc web oficial
# Bihruz Amir

Bihruz Amir (mort 1577) fou kan de Donboli. Era fill d'Amir Rustam.
Fou un fidel aliat dels safàvides de Pèrsia i va participar en la guerra entre el xa Tahmasp I i Sultan Sulayman al-Kanuni (1538). Va restar cinquanta anys al poder com amir, i va morir l'any 1577 quan tenia uns 90 anys.
# Agapit II

Agapit II (Roma, ? – Roma, 8 de novembre de 955) va ser Papa de Roma des del 946 fins a la seva mort. Com el seu predecessor Marí II, va ser escollit Papa per disposició del príncep i senador Alberic II, que (com havia fet la seva mare Mariozza) va sotmetre durant dècades els pontificis a la seva voluntat.
Durant el seu papat, el 947 va morir Hug d'Arles quan ja havia abdicat com a rei d'Itàlia en el seu fill Lotari. Aquest va morir el 950, enverinat per Berenguer II d'Itàlia qui es va fer coronar rei d'Itàlia junt al seu fill Adalbert i, per a consolidar la seva posició, va voler casar-lo amb la vídua de Lotari, Adelaida de Borgonya.
Adelaida va demanar auxili al rei Otó I qui, el 951 va entrar a Itàlia, i a Pavia es va proclamar rei dels francs i els llombards i es va casar amb Adelaida. Davant d'això, Berenguer va cedir i va acceptar rendir-li vassallatge, per la qual cosa va ser reconegut rei d'Itàlia
Otó I perseguia amb la seva intervenció a Itàlia que el papa Agapit II el coronés emperador. Però Alberic s'hi va oposar i va obligar el Papa a enviar una ambaixada al rei alemany en què li comunicava la negativa a la corona imperial.
Aquesta prova de força per part d'Alberic II no va ser l'última, ja que abans de morir el 954, va fer jurar al poble romà i a Agapit que quan morís el Papa seria escollit pontifici el seu propi fill Octavià.
Agapit va morir un any després, el 8 de novembre del 955, i fou succeït per Joan XII, nom que prengué Octavià de Túsculum, el fill d'Alberic.
Viccionari
# Bernat I d'Armanyac

Bernat I, dit el Guenyo, mort el 995, fou el primer comte privatiu d'Armanyac. Era el fill segon de Guillem de Fesenzac, comte de Fesenzac, del qual el país d'Armanyac feia part.
A la mort del seu pare, el 960, va rebre en herència el comtat d'Armanyac. En expiació de les seves malifetes, va fer vot de fer un pelegrinatge a Jerusalem, però no el va poder complir i va fundar en compensació la basílica de Saint-Orens a Auch. Va morir el 995 i el seu fill Guerau I Trancalleó, († 1020), el va succeir.
# Jaume Rovira Pous

Jaume Rovira Pous (Villablino, Lleó, 3 de novembre de 1979) és un ciclista català, professional des del 2005 fins al 2015.
Del seu palmarès cal destacar la victòria a la Clàssica d'Ordizia del 2009 i un quart lloc als Campionats d'Espanya en ruta de 2008.

## Palmarès

* 2003
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Lleó
* 2004
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Palència
* 2006
** 1r al Gran Premi de Laudio
* 2009
** 1r a la Clàssica d'Ordizia
* 2014
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a l'Equador

## Referències

* ↑ «ROVIRA POUS Jaume» (en anglès). Museo del Ciclismo. [Consulta: 24 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# John Heartfield

Helmut Herzfeld (Schmargendorf, ara part de Berlín, 1891 — Berlín Oriental, 1968) va ser un fotògraf alemany, conegut com a John Heartfield. Se'l considera un dels referents del dadaisme a Alemanya i un dels introductors del fotomuntatge, que utilitzà per a criticar el nazisme. També va dissenyar portades de llibres per autors com Upton Sinclair i decorats per obres de Bertolt Brecht i Erwin Piscator.

## Referències

* ↑ «John Heartfield (Helmut Herzfeld), German, 1891–1968», fitxa al MoMA, Nova York (en anglès). [Accedit el 24-08-2021].
* ↑ «John Heartfield 1891 – 1968. Biographie», biografia de John Heartfield (en alemany) a la pàgina de la casa John Hartfield a Waldsieversdorf (John-Heartfield-Haus Waldsieversdorf). [Accedit el 24-08-2021].
* ↑ «John Heartfield». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ 50 obres mestres de la col·lecció de l'IVAM (1900-1950). València: Institut Valencià d'Art Modern, 2019, p. 44. ISBN 978-84-482-6417-8.
# Tenrec musaranya cuallarg meridional

El tenrec musaranya cuallarg meridional (Microgale principula) és una espècie de tenrec musaranya endèmica de Madagascar. Els seus hàbitats naturals són els boscos humits de terres baixes tropicals o subtropicals i les montanes humides tropicals i subtropicals. Està amenaçat per la pèrdua d'hàbitat.
Espècies vivents d'afrosorícides :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Afrotheria :
Subordre Tenrecomorpha (tenrecs) :
Subordre Chrysochloridea (talps daurats) :
Categoria :
# O Castelar

O Castelar (en francès Castellar) és un municipi francès situat al departament dels Alps Marítims i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava. Pertany a la zona de parlar occità de transició cap al lígur.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 279 | 306 | 353 | 533 | 638 | 821 | 929 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1983-1995 | Jean Albin |
| 1995-2001 | Michel Stoecklin |
| 2001-2004 | Guy Olivari |
| 2004- | Huguette Layet |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps Marítims
# Bilaspur (ciutat)

Bilaspur és una ciutat de l'estat de Chhattisgarh, a l'Índia, capital del districte de Bilaspur. Té una població de 265.178 habitants (2001) i amb la rodalia de 330.291. La cort suprema de l'estat té seu a la ciutat. està situada a la riba del riu Arpa.

## Llocs interessants a la ciutat i rodalia

* Giraudhpuri
* Sirpur i Malhar
* Tala
* Temple de Pali
* Temple de Lakshmaneswar a Kharod
* Sheorinarayan amb temple de Rama
* Cova de Singhpur
* Bhoramdeb, un conjunt estil Khajuraho

## Enllaços externs

* Raipur & Chhattisgarh Arxivat 2020-09-18 a Wayback Machine.
* Bilaspur Arxivat 2011-09-29 a Wayback Machine.
* Mapa de Bilaspur, Chhattisgarh
* Llocs turístics
* Bilaspur, Chhattisgarh, Índia
# Agent for H.A.R.M.

Agent for H.A.R.M. és un thriller d'espies i de ciència-ficció estatunidenc dirigit per Gerd Oswald el 1966. Protagonitzat per Peter Mark Richman. És un dels thrillers d'espies de l'època amb elements de ciència-ficció. Es pretenia originalment que aquesta pel·lícula servís com pilot de televisió per una nova sèrie d'agents secrets. Tanmateix, més tard es va decidir que s'estrenaria al cinema. Inicialment sortia amb una segona part, Wild Wild Winter.

## Argument

Adam Chance (Peter Mark Richman), treballa per una agència americana, H.A.R.M. (Human Aetiological Relations Machine). Se l'assigna per protegir Dr. Jan Steffanic (Carl Esmond), un desertor soviètic que ha desenvolupat una nova arma que dispara espores que entren en contacte amb la pell i lentament desgasten el cos. Després de la seva arribada als EUA, el Dr. Steffanic és portat en detenció preventiva pel H.A.R.M. a una casa de la platja juntament amb la seva neboda i un agent que desenvolupa un antídot. Aquí es revela el pla real dels comunistes, que ha de descobrir els cultius americanes d'aquestes espores mortals. Durant aquest temps Chance s'enamora de la neboda de Steffanic Ava Vestok (Barbara Bouchet), que més tard es descobrirà que és una espia comunista. Després la casa és assaltada i el Dr. Steffanic és segrestat per espies europeus i portat a un magatzem.
Chance finalment entra i té lloc una baralla amb trets en la qual Steffanic resulta ferit i mor per les espores.

## Repartiment

* Peter Mark Richman: Adam Chance
* Carl Esmond: professor Janos Steffanic, l'agent soviètic
* Barbara Bouchet: Ava Vestok

## Enllaços externs

* http://www.mst3kinfo.com/aceg/8/815/ep815.html
* http://www.youtube.com/watch?v=oRfVjiP_JC8&NR=1
# Bernat Manciet

Bernat Manciet va néixer el 1923 a Sabres, dins el departament de Landes. Escrigué en diversos gèneres, del sonet al cant real, de la poesia èpica al teatre, de la novel·la al romanç, o l'assaig.
Publicà el 1955 el seu primer recull de poesia, Accidents, que provocà un gran rebombori dins la literatura occitana així com la seva novel·la Lo gojat de noveme, apareguda el 1964, o el 1989 el seu llarg poema dedicat al poble de Landes i de Gascunya, L'enterrament a Sabres.
La seva obra actual inclou un recull de novel·les Casaus perduts i la seva versió francesa, Jardins perduts, de la reedició del seu assaig El Triangle dels landes i, finalment, el seu darrer poema Lo Brec en el qual Bernat Manciet tornà als orígens de la seva obra. Recordem que l'any 1945 Miquèu Camelat publicà per primer cop un poema titulat A le nèu.
Bernat Manciet és reconegut com un dels poetes que fa de la poesia èpica la seva expressió més completa, més universal. Es morí el 2 de juny del 2005.

## Obres

* Odes, Accidents 1955, poesia
* Gesta, 1972 poesia
* Lo gojat de Novémer (1964) prosa
* La pluja (1976) prosa
* Los Hòra-trèits o Ifigenia davant la gara (1995) prosa
# Klaas Balk

Klaas Balk (Badhoevedorp, Haarlemmermeer, Holanda Septentrional, 27 de desembre de 1948) va ser un ciclista neerlandès. Va competir en ciclisme en pista i en carretera i va participar en dues edicions dels Jocs Olímpics.

## Palmarès en pista

* 1967
** Campió dels Països Baixos en Quilòmetre
* 1969
** Campió dels Països Baixos en Quilòmetre
* 1970
** Campió dels Països Baixos en Quilòmetre
* 1972
** Campió dels Països Baixos en tàndem (amb Peter van Doorn)
** Campió dels Països Baixos en velocitat

## Palmarès en ruta

* 1971
** Vencedor d'una etapa a l'Olympia's Tour
* 1972
** Vencedor d'una etapa a l'Olympia's Tour

## Referències

* ↑ «Balk Klaas» (en francès). Memoire du cyclisme. [Consulta: 24 desembre 2024].
* ↑ «BALK Klaas» (en anglès). Museo del Ciclismo. [Consulta: 24 desembre 2024].
* ↑ «Klaas Balk» (en anglès). olympedia. [Consulta: 24 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Talp daurat de Somàlia

El talp daurat de Somàlia (Calcochloris tytonis) és una espècie de talp daurat endèmica de Somàlia. És incertae sedis dins el gènere Calcochloris; no se sap si se l'ha de classificar dins el subgènere Calcochloris, el subgènere Huetia, o en un subgènere propi.
Espècies vivents d'afrosorícides :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Afrotheria :
Subordre Tenrecomorpha (tenrecs) :
Subordre Chrysochloridea (talps daurats) :
Categoria :
# Sospèl

Sospèl (en francès Sospel) és un municipi francès situat al departament dels Alps Marítims i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 2 453 | 2 990 | 3 307 | - | - | - | - | - | - |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| - | 3 936 | 3 912 | 3 547 | 3 465 | 3 425 | 3 695 | 3 887 | 3 756 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 3 570 | 3 768 | 3 529 | 3 361 | 3 070 | 3 705 | 3 815 | 2 156 | 2 181 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 321 | 2 582 | 1 828 | 2 171 | 2 592 | 2 885 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1971-1992 | Pierre Gianotti | RPR |
| 1992- | Jean-Mario Lorenzi | UMP |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps Marítims
# Bilbeis

Bilbeis (o Bilbays) és una antiga ciutat al sud-est del delta del Nil a Egipte. Fou sempre una fortalesa. El nom deriva del copte Phelbes. Els àrabs l'anomenaren també Bilbis.
Ocupada pels musulmans, hi van construir una mesquita el 640 que es va renovar sota el mameluc Bàybars I (mesquita de l'emir Al-Geish). El 1163 el visir fatimita Xàwar va prendre el poder; al cap de nou mesos fou enderrocat pel seu lloctinent Dirgham; Amalric I de Jerusalem va atacar Bilbeis i la va assetjar, però l'estiu els egipcis van obrir els dics del Nil i va perdre part de l'exèrcit havent de retirar-se humiliat.
Amb el consentiment de Nur ad-Din, Shirkuh, l'oncle de Saladí, va dirigir una expedició a Egipte i el 24 d'abril de 1164 va ocupar Bilbeis, arribant al Caire l'1 de maig, on va enderrocar a Dirgham i va restaurar a Xàwar que fou confirmat pel califa, però una vegada en el poder va rebutjar obeir a Nur ad-Din i va intentar forçar el retorn de Shirkuh cap a Síria. Com que no ho va aconseguir, va demanar l'ajut d'Amauri de Jerusalem. Shirkuh es va fer fort a Bilbeis. Com a maniobra de distracció va organitzar un atac d'emirs a l'altre flanc, a Harim, prop d'Antioquia on l'11 d'agost deu mil francs van morir a una batalla. Un compromís entre Amauri i Shirkuh concertat a Bilbeis va establir que els dos exèrcits es retirarien; però el pacte de Xàwar amb Amauri va incitar Nur ad-Din a autoritzar una nova expedició de Shirkuh que va arribar a Egipte el gener del 1167; la batalla contra Xàwar es va lliurar prop de les piràmides, a Al-Babein, el 18 de març i la victòria fou per Shirkuh; Amauri, que combatia al costat de Xàwar, va poder arribar al Caire i reunir-se amb els gros de les seves forces mentre Shirkuh va entrar a Alexandria. Poc després un acord va establir que Amauri i Shirkuh es retirarien d'Egipte. Xàwar havia de pagar cent mil dinars cada any a Amauri, però aquest tribut, exagerat, va provocar la revolta del camperols el 1168. Amauri va assetjar Bilbeis, i va entrar a la ciutat el dia de tots sants (1 de novembre) i va fer una matança indiscriminada dels seus habitants musulmans; això els va fer perdre el suport dels coptes, que fins llavors els havien donat suport. Al mateix temps Xàwar va fer cremar els barris vells del Caire; l'incendi va durar 58 dies; fou llavors el mateix califa qui va demanar ajut a Nur ad-Din contra el seu visir. El gener de 1169 Shirkuh i el seu nebot Saladí van entrar al Caire i Saladí va executar a Xàwar.
El 1798 la ciutat fou fortificada per ordre de Napoleó.
Fou la capital tradicional de la província de Sharkiyya fins al segle xix quan fou substituïda per Zakazik.
# Agnès d'Antioquia

Agnès d'Antioquia (1154 – 1184) o, també, de Châtillon, pel cognom del seu pare, i també Anna, després del seu bateig ortodox, fou reina consort d'Hongria i àvia de la reina Violant d'Hongria, esposa de Jaume I el Conqueridor.

## Biografia

Agnès era filla de la princesa d'Antioquia Constança i del seu marit, el cavaller croat, Reinald de Châtillon.
La seva germana, Maria d'Antioquia era emperadriu romana d'Orient consort casada, des de 1161, amb Manuel I Comnè. Agnès va anar a viure a la cort de Constantinoble i es va convertir a la fe ortodoxa adoptant el nom d'Anna. El 1168 fou casada amb Béla, germà del rei Esteve III d'Hongria i mà dreta de l'emperador.
El 1172, el rei d'Hongria va morir i el seu marit es va convertir en Béla III d'Hongria i ella esdevingué reina consort.
El seu regnat va durar fins a 1184 quan morí amb només trenta anys.

## Descendència

Els fills d'Agnès i Béla que van arribar a grans són:
* Emeric (1174-1204), futur rei Emeric d'Hongria.
* Margarida (1175-després de 1223), futura esposa de l'emperador Isaac II Àngel, del rei Bonifaci I de Tessalònica i de Nicolau de Saint-Omer.
* Andreu (vers 1177-1235), futur rei Andreu II d'Hongria i pare de la reina Violant d'Hongria.
* Constança (vers 1180-1240), futura esposa del rei Ottokar I de Bohèmia.
# Bertold V de Zähringen

Bertold V de Zähringen era un noble alemany, que va heretar el títol de duc de Zähringen l'any 1186 del seu pare Bertold IV de Zähringen. El seu nom de la família prové del castell de Zähringen, avui a la ciutat de Friburg de Brisgòvia.
Al principi del seu regnat, va reduir el poder dels nobles borgonyons i es va establir a l'Oberland bernès i la zona de Lucerna. Com a resultat d'això, va fundar Berna i va ampliar Thun el 1191, que van esdevenir el centre del seu expansionisme. A la batalla d'Ulrichen el 1211, no va aconseguir tenir accés al Valais.
Després de la mort de l'emperador Enric VI en 1198, va ser un dels candidats a l'elecció imperial. Va oferir els seus nebots com a ostatges als arquebisbes de Colònia i Trèveris per obtenir el seu suport. No obstant això, quan va descobrir que la majoria havia triat (1198) a Felip de Hohenstaufen duc de Suàbia i els oposats van elegir com anti-rei al güelf Otó IV de Brunswick, va renunciar al seu reclam. A canvi d'aquesta renúncia, Bertold va obtenir concessions territorials en el que avui és el sud d'Alemanya i el nord de Suïssa, consolidant les possessions dels Zähringer a Ortenau, el Breisgau, Schaffhausen, Breisach i l'Abadia de Tots Sants. En 1198 Felip va pagar a Bertold 3.000 marcs de plata per renunciar a qualsevol pretensió.
En el mateix any Bertold va aixafar l'aixecament dels nobles borgonyons, un esdeveniment que és recordat a la porta a Friburg, a Alemanya.
En 1200, Bertold va començar a estendre l'església parroquial de la ciutat de Friburg, que va esdevenir la catedral de Friburg, d'estil gòtic; després de la segona ampliació, a partir de la meitat del següent segle, es va convertir en el monestir avui conegut com a Friburg Munster.
La dinastia dels Zähringer en línia mascle directe va acabar amb la mort de Bertold el 1218 Després de la seva mort, la major part de les terres a Brisgòvia/Breisgau i la moderna Suïssa, excepte els dominis alodials, van retornar a l'Imperi; Berna va esdevenir ciutat imperial lliure. Els dominis alodials es van repartir entre els comtes d'Urach i els comtes de Kyburg (fills de les dues germanes de Bertold IV); els comtes de Kyburg es van extingir abans de mig segle i els seus dominis van passar en gran part als Habsburg.
El seu regnat és commemorat en algunes fonts de Berna i la seva tomba és a Friburg Munster.