OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Boogeyman 2

Boogeyman 2 és una pel·lícula de terror americana dirigida per Jeff Betancourt, estrenada el 2007.

## Argument

Boogeyman 2 conta la història de Laura, una noia traumatitzada pel Boogeyman. El seu germà, Henry, li recomana d'anar a seguir un tractament a l'hospital. Laura és ben acollida per la Jessica Ryan, metge i psiquiatra de renom. Coneix altres que segueixen també un tractament. La tarda de l'arribada de Laura, Glòria troba el cadàver de Mark a l'ascensor. I és llavors quan la matança comença… Qui sembla Boogeyman mata tots els pacients un per un, tot fent-los viure la seva pitjor por.

## Repartiment

* Danielle Savre: Laura Porter
* Matt Cohen: Henry Porter
* Chrissy Griffith: Nicky
* Michael Graziadei: Darren
* Mae Whitman: Alison
* Renee O'Connor: Jessica Ryan
* Tobin Bell: Mitchell Allen
* Johnny Simmons: Paul
* David Gallagher: Mark
* Lesli Margherita: Gloria
* Tom Lenk: Perry
* Lucas Fleischer: Mr. Porter
* Suzanne Jamieson: Sra. Porter
# Punta de la Figuera

La Punta de la Figuera és una muntanya de 554 metres que es troba entre els municipis de Cervià de les Garrigues i de Juncosa, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Congiopòdids

Els congiopòdids (Congiopodidae) són la família de peixos marins inclosa en l'ordre Scorpaeniformes, distribuïts per tot l'hemisferi sud.

## Gèneres i espècies

Existeixen 9 espècies agrupades en 4 gèneres:
* Gènere Alertichthys (Moreland, 1960)
** Alertichthys blacki (Moreland, 1960)
* Gènere Congiopodus (Perry, 1811)
** Congiopodus coriaceus (Paulin i Moreland, 1979)
** Congiopodus kieneri (Sauvage, 1878)
** Congiopodus leucopaecilus (Richardson, 1846)
** Congiopodus peruvianus (Cuvier, 1829)
** Congiopodus spinifer (Smith, 1839)
** Congiopodus torvus (Gronow, 1772)
* Gènere Perryena (Whitley, 1940)
** Perryena leucometopon (Waite, 1922)
* Gènere Zanclorhynchus (Günther, 1880)
** Zanclorhynchus spinifer (Günther, 1880)
# Cap del Joncar

El Cap del Joncar és una muntanya de 1.154 metres que es troba al municipi de Bagà, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sinstorf

Sinstorf o en baix alemany Sinstörp és un barri del districte d'Harburg al sud de l'estat d'Hamburg a Alemanya, regat per l'Engelbek un afluent del Canal del Seeve. A la fi de 2010 tenia 3394 habitants a una superfície de 2,6 km².
El primer esment del poble data del 1181 en un diploma d'un cert Lluís de Synestorpe que tenia un mas molt probablement a l'endret on es troba actualment la rectoria. L'església és una de les més antigues de la regió, fundada pel bisbe Ansgar al segle xi com a dependència de l'abadia de Corvey. Queden uns arcs romànics que daten del segle xi, considerades com l'edifici més antic al territori de l'actual ciutat d'Hamburg. tot i que el títol d'edifici més antic es discuteix amb el far de Neuwerk. A l'edat mitjana, Sinstorf era el centre d'un deganat de 17 pobles i quatre masos independents. Va quedar un poble rural que a l'inici del segle XX només tenia 202 habitants. Formava part del districte d'Harburg de la província prussiana de Hannover fins que el 1937 el govern nacionalsocialista va dictar la Llei de l'àrea metropolitana d'Hamburg i va incorporar el poble a la ciutat estat d'Hamburg.

## Llocs d'interès

* Església de Sinstorf, l'edifici més antic d'Hamburg
* Estany a l'Engelbek
* Estany a l'Engelbek
* Arcs romànics a la façana nord de l'església
* Església, façana sud
* Quarter dels bombers voluntaris
* Rectoria

## Enllaços i referències

* ↑ Stadteilprofile 2011 Statistisches Amt für Hamburg und Schleswig-Holstein (Servei d'estadística d'Hamburg i de Slesvig-Holstein), pàgines 214-215
* ↑ Hanna Kastendieck, «Sinstorf: Urgesteine und Hamburgs ältestes Gebäude», Hamburger Abendblatt, Hamburg, 18 de juliol de 2012, (en català: Sinstorf: pedres velles i l'edifici més gran d'Hamburg) (alemany)
* ↑ Daniel Tilgner (redacció), «Sinstorf», Hamburg von Altona bis Zollenspieker: Das Haspa-Handbuch für alle Stadtteile der Hansestadt, Hamburg, Hoffmann & Campe, 2002, pàgines 926-931, ISBN 3-455-11333-8 (en català: Hamburg d'Altona cap a Zollenspieker: el manual Haspa de tots els barris de la ciutat hanseàtica)
# Casa de la Vila de Pedret i Marzà

Les antigues Escoles de Marzà, actualment Casa de la Vila, és un edifici del municipi de Pedret i Marzà (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat dins del nucli urbà de la petita població de Marzà, a l'inici de la carretera que porta a Pedret.
Edifici de planta rectangular format per dos cossos adossats perpendicularment. El cos original presenta dues crugies, la principal distribuïda en planta baixa, pis i altell, amb la coberta a dues aigües de teula i ràfec de dents de serra als vessants més curts. La crugia est presenta una gran eixida al nivell del primer pis.Totes les obertures, majoritàriament rectangulars, han estat reformades recentment. La construcció es troba arrebossada i pintada i, a nivell decoratiu, presenta dos petits frisos esgrafiats amb motius geomètrics, que marquen els diferents pisos de l'edifici. Al centre del parament hi ha un rellotge de sol. El cos perpendicular a l'edifici principal és de planta rectangular amb la coberta a dues vessants de teula, i només presenta un nivell d'alçada. És de construcció més recent que l'edifici principal.

## Història

Segons informacions orals de l'ajuntament, l'edifici de les antigues escoles, es va construir als anys 20 en un terrenys pertanyents al clergat, que aquests varen cedir. La construcció es va realitzar mitjançant la voluntat i treball de la gent del poble.
Fins a l'any 1974, la segona planta de l'edifici va funcionar com a la residència del professorat, al mateix temps que als baixos s'impartien les classes.
L'any 1975 es comença a utilitzar com a seu de l'ajuntament. En els anys 80 l'edifici es va reformar i es varen instal·lar diverses dependències de l'ajuntament a la segona planta, i els baixos es destinaren a albergar un petit cafè-bar.
Cap a la fi dels anys 90, es va remodelar totalment l'edifici, i tant els baixos com a la primera planta serviren com a dependències de l'ajuntament, tal com es coneixen actualment.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Antigues Escoles de Marzà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Boon (Awdal)

Boon és districte de Somalilàndia i una ciutat de Somàlia i Somalilàndia.
El districte es va crear el 22 de març del 2008, dins de la nova regió de Salal; abans pertanyé a la regió d'Awdal (de Somàlia del 1884 al 1991 i de Somalilàndia després). La ciutat del mateix nom és la capital. La ciutat està a pocs quilòmetres a l'oest de Borama a la que està unida per una carretera.
# Punta Redona (Bellaguarda)

La Punta Redona és una muntanya de 650 metres que es troba al municipi de Bellaguarda, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Grammostola rosea

Grammostola rosea és una espècie d'aranya migalomorf de la família Theraphosidae; és una taràntula d'uns 8 cm pròpia del Brasil, el Paraguai, Xile, Argentina i l'Uruguai.
La hi troba en boscos caducifolis i en prades, on fa caus. Les seves extremitats i la seva opistosoma són de color marró fosc. Té una densa cobertura pilosa de color marró clar i el seu escut dorsal és de color rogenc. En la part superior de l'opistosoma té una zona plateada amb truges urticants. Pot defensar-se projectant les truges urticants de la seva opistosoma.
# Cap del Serrat de la Gallinassa

El Cap del Serrat de la Gallinassa és una muntanya de 1.177 metres que es troba entre els municipis de Borredà, a la comarca del Berguedà i de les Llosses, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sonpur (zamindari)

Sonpur fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al tahsil de Chhindwara i districte de Chhindwara a les Províncies Centrals, al sud-oest d'Harai, actualment a l'estat de Madhya Pradesh. La superfície era de 285 km² i tenia 61 pobles amb una població el 1881 de 10.849 habitants. El sobirà era un gond i pagava una renda anual al govern. La capital era Sonpur.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Sant Mamet de Riumors

Sant Mamet de Riumors és una església del municipi de Riumors (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici aïllat que es troba a l'entrada del poble, des de la carretera de Fortià. És una església de planta rectangular amb una sola nau. A la façana hi ha la portalada, rectangular, amb una fornícula sobre la llinda, amb la imatge de la Verge Maria i el nen Jesús. Més amunt hi ha un petit rosetó i a sobre d'aquest una petita finestra. La testera de la façana està de corada amb unes corbes, coronades al punt més alt amb una creu. La torre campanar és de planta quadrada, però el cos superior és octogonal, amb quatre arcades de mig punt, i que acaba amb una terrassa coronada per unes pilastres inclinades que s'ajunten a la part alta. A l'altre costat de la façana s'havia projectat un altre campanar semblant, que mai es va arribar a fer però del que es conserva el cos inferior, quadrat. A la façana lateral esquerra veiem una porta rectangular tapiada, i una finestra sota la teulada. A l'altra façana lateral trobem dues finestres en arc de mig punt i a sobre d'aquestes dues peties finestres.
L'interior del temple està encalcinat i arrebossat, als murs laterals hi ha altars laterals, imbuïts. L'espai del presbiteri queda delimitat pels esglaons que el separen de la nau i pel fet de no obrir-s'hi capelles laterals.

## Història

L'actual edifici del temple de Sant Mamet de Riumors va ser bastit els segles XV-XVI, encara que hi ha documentació de l'existència d'una església des del segle xi. Aquesta construcció romànica segurament devia quedar molt malmesa durant els aiguats del 1421. Per a la nova construcció es van aprofitar els materials procedents de l'anterior església. Del segle xviii data la portada, segons consta a la inscripció del 1770 que figura a la llinda.

## Referències

* 1 2 3 «Sant Mamet de Riumors». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Najla Bouden Romdhane

Najla Bouden Romdhane (àrab: نجلاء بودن رمضان, Najlāʾ Bũdin Ramaḍān; Kairuan, 29 de juny de 1958) és una enginyera i política tunisiana, que va exercir de Primera ministra de Tunísia des del 29 de setembre de 2021, moment en què esdevingué la primera dona a ocupar un càrrec de primera ministra al món àrab.

## Biografia

Nascuda el 29 de juny de 1958 a la localitat de Kairuan, treballà d'enginyera i professora especialitzada en Ciències de la Terra a l'Escola Nacional d'Enginyers de Tunis de la Universitat de Tunis El Manar. Té un doctorat en Enginyeria antisísmica per l'Escola Nacional Superior de Minas de París i centrà el seu treball acadèmic en els riscos sísmics a la ciutat de Tunis. L'any 2011 es convertí en directora general de qualitat al Ministeri d'Educació Superior i Recerca Científica de Tunísia. El 2015 ocupà el càrrec de gerent de projectes a l'oficina del ministre Salim Shoura.
Des de setembre de 2016 ocupà el càrrec de cap de la Unitat de gestió d'objectius del mateix Ministeri amb la finalitat d'implementar el projecte de reforma de l'educació superior. El 29 de setembre de 2021, el president tunisià Kais Saied la nomenà primera ministra amb el mandat de formar i dirigir un nou govern.

## Referències

* 1 2 «Tunísia tindrà una dona com a primera ministra per primer cop, Najla Bouden». CCMA.cat, 29-09-2021. [Consulta: 30 setembre 2021].
* ↑ Laghmari, Jihen; Karam, Souhail «Tunisian President Names Obscure Official as Premier Amid Crises» (en anglès). Bloomberg.com, 29-09-2021.
* 1 2 Salem, Mostafa. «Tunisia's president appoints woman as prime minister in first for Arab world» (en anglès). CNN.com, 29-09-2021. [Consulta: 29 setembre 2021].
* ↑ «Tunisia: President names female prime minister amid turmoil» (en anglès). Spectrumlocalnews.com, 29-09-2021. [Consulta: 29 setembre 2021].
* ↑ «Bouden-Romdhane, Nejla» (en francès). Catalogue.BNF.fr. [Consulta: 30 setembre 2021].
* ↑ «En Tunisie, Najla Bouden nommée première ministre» (en francès). Le Monde, 29-09-2021 [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ «Najla Bouden, première femme à la tête d'un gouvernement en Tunisie» (en francès). Sud Ouest, 30-09-2021 [Consulta: 1r setembre 2021].
* ↑ «Who is Najla Romdhane, Tunisia’s first female prime minister?» (en anglès). Al Jazeera, 29-09-2021. [Consulta: 29 setembre 2021].
* 1 2 «Tunisia’s president names Najla Bouden as country’s first female PM» (en anglès). TheGuardian.com, 29-09-2021. [Consulta: 29 setembre 2021].
* ↑ «Tunisie: Najla Bouden Romdhane chargée de former un nouveau gouvernement» (en francès). France24.com, 29-09-2021. [Consulta: 29 setembre 2021].
* ↑ «Tunisia's president names Bouden first woman PM, asks her to form govt» (en anglès), 29-09-2021. [Consulta: 29 setembre 2021].
* ↑ Amara, Tarek; Mcdowall, Angus «Tunisian leader names new PM with little experience at crisis moment» (en anglès). Reuters, 29-09-2021 [Consulta: 29 setembre 2021].
# Tossal Gros (Juneda)

El Tossal Gros és una muntanya de 486 metres que es troba al municipi de Juneda, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Castellsec

El Castellsec és una muntanya de 1.329 metres que es troba al municipi de La Pobla de Lillet, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tahsil d'Amritsar

El tahsil d'Amritsar fou una subdivisió del districte d'Amritsar al Panjab, Índia. La capital fou Amritsar. Modernament es va dividir en el tahsil d'Amritsar I i el tahsil d'Amritsar II.
La divisió ja existia durant el període de domini britànic, dins el mateix districte. El 1881 tenia 1420 km² i 430.418 habitants, i el 1901 tenia 488.383 habitants i 373 pobles. El riu Beds formava el límit oriental que el separava del principat de Kapurthala. La població era de majoria musulmana (45%). Estava dividit en 9 talukas (o parganes): Jandiala, Sathiala, Bundala, Mahtabkot, Mattiwal, Chawinda, Majitha, Amritsar, i Gilwali.

## Referències

* Imperial Gazetteer of India
# Borda de Mosquera

La Borda de Mosquera és una borda del terme municipal de la Torre de Cabdella, a l'antic terme de la Pobleta de Bellveí, al Pallars Jussà.
Es tractava de la borda més al nord de les Bordes d'Envall, agrupació de bordes pertanyent al poble d'Envall, que queda al sud-sud-est d'aquestes bordes. És al sud-est del Serrat de les Cases i de Puiforniu.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tossal de les Forques (el Cogul)

El Tossal de les Forques és una muntanya de 353 metres al municipi del Cogul, a la comarca catalana de les Garrigues.

## Vegeu també

* Les Aubaredes

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Uroplatus

Uroplatus és un gènere de sauròpsids (rèptils) escatosos de la família dels gecònids que engloba a una sèrie d'espècies endèmiques de Madagascar.

## Taxonomia

* Uroplatus alluaudi
* Uroplatus ebenaui
* Uroplatus fimbriatus
* Uroplatus guentheri
* Uroplatus henkeli
* Uroplatus lineatus
* Uroplatus malahelo
* Uroplatus malama
* Uroplatus phantasticus
* Uroplatus sikorae (sikorae/sameiti)
* Uroplatus pietschmanni
* Uroplatus giganteus
# Creu de Santa Anna

La creu de Santa Anna és una creu de terme situada a la plaça Santa Anna de la parròquia andorrana d'Escaldes-Engordany.
És una creu de pedra, d'estil gòtic, datada del segle XVII. Marcava el camí que connecta Escaldes i Engordany. A principis del segle XX, a la base hi havia un roc circular que ha estat substituït, amb el pas dels anys, per un cub petit. L'interès de la peça se centra en el capitell, en què es pot veure el relleu de Crist crucificat i la Mare de Déu. La decoració es completa amb els motius vegetals que apareixen en els braços de la creu.
L'any 1996 la creu va ser restaurada i traslladada al Centre d'Art d'Escaldes-Engordany, per motius de conservació, deixant una còpia a la plaça Santa Anna.

## Imatges

* La creu, el 1916
* Creu original al CAEE

## Referències

* ↑ «Creu de la Plaça Santa Anna, Les Escaldes (Andorra)». flickr.
* ↑ «Cultura» p. 85. Andorra Tourism.
* ↑ «Creu de terme de Santa Anna». Retoc.
# El Tossal (Fígols)

El Tossal és una muntanya de 1.752 metres que es troba al municipi de Fígols, a la comarca catalana del Berguedà. Conforma l'extrem occidental de la serra dels Rasos de Peguera, a tocar de la collada de Peguera, coll que separa la serra de la Serra de Campdevidre. El cim està situat a poc menys d'1 km del poble de Peguera.
Pel seu cim hi passa el sender de petit recorregut o PR, concretament el PR-C 73.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «El Tossal (Fígols)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ «Fem muntanya / Senders - PR®-C 73». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. [Consulta: 20 abril 2021].
# Tarai (Índia)

Tarai és una regió que forma la part essencial del districte de Naini Tal a Uttarakhand formada per les antigues parganes de Bazpur, Gadarpur, Kichha, Kilpurl, Nanakmata i Bilheri. Constava d'una superfície de 2.010 km² i una població de 118.422 habitants el 1901; tenia llavors 404 pobles i cap ciutat. El districte de Naini Tal es va dir anteriorment districte de Tarai.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Borda de Pes

La Borda de Pes és una borda del terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme de Claverol, pertanyent a l'antic enclavament dels Masos de Baiarri, al nord del municipi.
Està situada a llevant dels Masos de Baiarri, al final oriental del pla on es trobaven els masos que componien aquesta caseria. Al seu nord-est hi havia Borda de Bartolomeu, al nord, la del Pubill i, un xic més lluny, al nord-oest, la de Patis.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Sphaerodactylus ariasae

Sphaerodactylus ariasae és una espècie de sauròpsid (rèptil) escatós de la família Sphaerodactylidae endèmica de la República Dominicana.
És un dels dos rèptils més petits del món (l'altre és Sphaerodactylus parthenopion, nadiu de les Illes Verges Britàniques). Spaherodactylus ariasae mesura 16 mm des de la punta del cap a l'inici de la cua. El seu hàbitat es creu que està limitat al Parc Nacional de Jaragua en l'extrem sud-oest de la República Dominicana, a la petita Illa Beata.
L'espècie va ser descrita per primera vegada per Blair Hedges, biòleg de la Universitat de Pennsilvània, i Richard Thomas, biòleg de la Universitat de Puerto Rico, el desembre de 2001 en el diari científic del Carib.
El nom de Sphaerodactylus ariasae li va ser assignat en honor de l'herpetòleg Yvonne Arias, líder del Grup Dominicà de conservació Jaragua, centrats en la protecció ambiental del Parc Nacional Jaragua.
# Puig Cubell (Castell de l'Areny)

El Puig Cubell és una muntanya de 1.073 metres que es troba al municipi de Castell de l'Areny, a la comarca catalana del Berguedà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Taroch

Taroch (Tiroch) fou un estat tributari protegit del grup d'estats de les Muntanyes Simla, dependent del govern del Panjab. La superfície era de 174 km² i el formaven 44 pobles amb una població el 1881 de 3.216 habitants i el 1901 de 4.411 habitants. Els ingressos estimats eren de 600 lliures. Tenia un exèrcit de 80 homes.
Es va fundar al segle XV per part de Rana Kishan Singh i fou dependent del principat de Sirmoor. El 1805, regnant Lacchu Singh, fou ocupat pels gurkhes. Quan va passar a domini britànic el 1815 el sobirà nominal era Thakur Karam Singh, que havia succeït al seu pare Lacchu (mort el 1815), però per rao de la seva avançada edat i malaltia l'administració estava en mans del seu germà Jhobu. Aquest va rebre un sanad el 1819 que li concedia la sobirania a la mort del seu germà; després d'una breu dominació de Jubbal un nou sanad va confirmar a Thakur Ranjit Singh el 1843; en aquest sanad els treballs forçats foren substituïts per un pagament de 28 lliures. El 1871 va començar a governar Thakur Kedar Singh, que era menor i l'administració va estar en mans d'un consell. El 1902 va pujar al tron Thakur Surat Singh, també menor, i l'administració va quedar en mans del wazir.

## Llista de thakurs (fins a 1815 i després de 1929 ranes)

* LACCHU SINGH 1787-1815
* KARAM SINGH 1815-1819 (fill)
* JHOBU SINGH 1819-1838 (germà)
* SHYAM SINGH 1838-1841 (fill)
* Ocuppació de Jubbal 1841-1843
* RANJIT SINGH 1843-1871 (fill de Karam Singh)
* KEDAR SINGH 1871-1902 (net)
* SURAT SINGH 1902-1944 (fill)
* BALJIT SINGH 1944-1948 (fill)

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.