OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Batalla de Burdígala

La batalla de Burdígala va ser un dels enfrontaments entre la República Romana i els invasors bàrbars durant la guerra címbria, l'any 107 aC.

## Antecedents

L'any 113 aC els cimbres van arribar al Nòric, prop del Danubi, i els nòrics, poble aliat de Roma però incapaç de rebutjar la nova i poderosa força invasora van demanar ajuda romana, però a la batalla de Nòric van ser derrotats i Itàlia va quedar exposada a la invasió. Els cimbres i els seus aliats es van dirigir cap als Alps.

## Batalla

Els tigurins, comandats per Divicó van derrotar a Burdígala un exèrcit romà l'any 107 aC, i en la batalla van morir el cònsol Luci Cassi Longí i el general Luci Calpurni Pisó.

## Conseqüències

L'any 105 aC, Roma i els seus nous dirigents, el procònsol Quint Servili Cepió el vell i el cònsol Gneu Mal·li Màxim, van decidir expulsar els invasors, però van ser derrotats a la batalla d'Arausio. Després de separar-se, els invasors van caure derrotats a les batalles d'Aquae Sextiae i dels Campi Raudii.
Juli Cèsar es va revenjar de la derrota l'any 58 aC durant la Guerra de les Gàl·lies massacrant els dels tigurins a la batalla de l'Arar.

## Referències

* ↑ Brewer, Ebenezer Cobham. A guide to Roman history, from the earliest period to the close of the western empire. Londres: Jarrold and Sons, 1852, p. 315.
* ↑ Juli Cèsar, De bello gallico I, 12, 4-7
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Mari, XV, 4
* ↑ (anglès) Theodor Mossman, History of Rome, p.71 Charles Scribner's Sons, New York 1908
* ↑ Juli Cèsar, De bello gallico I, 12, 4-7
# An-Nazla al-Wusta

An-Nazla al-Wusta (àrab: النزله الوسطه, an-Nazla al-Wusṭa) és un municipi palestí de la governació de Tulkarem, a Cisjordània, 17 kilòmetres al nord-est de Tulkarem. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques, tenia 415 habitants el 2006. El 38,7 % de la població d'an-Nazla al-Wusta eren refugiats en 1997. Els serveis de salut per An-Nazla al-Wusta i els vilatans d'An-Nazla ash-Sharqiya es presten a an-Nazla ash-Sharqiya i són considerades MOH de nivell 2.

## Història

En 1882 el Survey of Western Palestine del Fons per a l'Exploració de Palestina va descriure Nuzlet el Wusta com un vilatge més petit que Nuzlet et Tinat, i "en un pujol, amb pocs arbre"

### Època del Mandat Britànic

En 1945 la població de Nazla el Wusta era de 60 musulmans, amb 1,609 dúnams de terra segons un cens oficial de terra i població. D'aquests, 264 dúnams eren plantacions i terra de rec, 428 eren usats per a cereals, mentre que 2 dúnams eren sòl urbanitzat.

### Després de 1948

Després de la de la Guerra araboisraeliana de 1948, i després dels acords d'Armistici de 1949, An-Nazla al-Wusta va restar en mans de Jordània. Després de la Guerra dels Sis Dies el 1967, ha estat sota ocupació israeliana

## Referències

* ↑ Projected Mid -Year Population for Tulkarm Governorate by Locality 2004- 2006 Arxivat 2019-03-31 a Wayback Machine. Palestinian Central Bureau of Statistics.
* ↑ Palestinian Population by Locality and Refugee Status Arxivat 2012-02-07 a Wayback Machine. Palestinian Central Bureau of Statistics
* ↑ Health care Facilities Tulkarm Governorate
* ↑ Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 153
* ↑ Department of Statistics, 1945, p. 21
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 76
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 127
* ↑ Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. 177

## Bibliografia

* Barron, J. B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882.
* Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Government of Palestine, 1945.
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.
# Hoquei sobre herba als Jocs Olímpics d'estiu de 1920

Als Jocs Olímpics de 1920 realitzats a la ciutat d'Anvers (Bèlgica) es disputà una prova, en categoria masculina, d'hoquei sobre herba. Aquesta fou la segona vegada que aquest esport participava en uns Jocs Olímpics d'Estiu després del seu debut el 1908 a Londres. La prova es disputà entre els dies 1 i 5 de setembre de 1920.

## Nacions participants

Hi participaren 52 atletes de quatre nacions diferents:
* Bèlgica (14)
* Dinamarca (12)
* França (11)
* Regne Unit (15)

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze | Quart |
| Hoquei sobre herba | Regne Unit Charles Atkin John Bennett Colin Campbell Harold Cassels Harold Cooke Eric Crockford Reginald Crummack Harry Haslam Arthur Leighton Charles Marcon John McBryan George McGrath Stanley Shoveller William Smith Cyril Wilkinson | Dinamarca Hans Bjerrum Ejvind Blach Niels Blach Steen Due Thorvald Eigenbrod Frands Faber Hans Jørgen Hansen Hans Herlak Henning Holst Erik Husted Paul Metz Andreas Rasmussen | Bèlgica André Becquet Pierre Chibert Raoul Daufresne Fernand de Montigny Charles Delelienne Louis Diercxsens Robert Gevers Adolphe Goemaere Charles Gniette Raymond Keppens René Strauwen Pierre Valcke Maurice van den Bemden Jean van Nerom | FrançaPaul Haranger Robert Lelong Pierre Estrabant Georges Breuille Jacques Morise Edmond Loriol Désiré Guard Roland Bedel André Bonnal Gaston Rogot Pierre Rollin |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Regne Unit | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2 | Dinamarca | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | Bèlgica | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Resultats

La competició es disputà en una ronda de tots contra tots:
| Classificació | Equip | Partits guanyats | Partits perduts |
| 1 | Regne Unit | 3 | 0 |
| 2 | Dinamarca | 2 | 1 |
| 3 | Bèlgica | 1 | 2 |
| 4 | França | 0 | 3 |
| 1 setembre 1920 |
| Regne Unit | 5–1 | Dinamarca |
| Bèlgica | 3–2 | França |
| 3 setembre 1920 |
| Regne Unit | 12–1 | Bèlgica |
| Dinamarca | 9–1 | França |
| 4 setembre 1920 |
| Regne Unit | W.O. | França |
| 5 setembre 1920 |
| Dinamarca | 5–2 | Bèlgica |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Hockey at the 1920 Summer Olympics». [Consulta: 12 setembre 2024].

## Enllaços externs

* (anglès) Hoquei sobre herba - Anvers 1920 Arxivat 2005-02-25 a Wayback Machine.
# Debat

Un debat és un diàleg entre dues o més persones que intenten exposar el seu punt de vista sobre un tema comú i convèncer l'altre de la veracitat o bondat de la pròpia opinió. Té un caràcter més formal que la simple conversa i a vegades pot comptar amb la presència d'un moderador que cedeix el torn de paraula i fixa les normes per a l'intercanvi de parers.
Els debats són freqüents en educació com a mètode per fer reflexionar els assistents. Igualment són propis de l'àmbit universitari, en forma de col·loquis o taules rodones sobre una qüestió rellevant i on el públic pot intervenir fent preguntes als que estan debatent. Els contertulis de programes periodístics o els candidats polítics també apareixen als mitjans de comunicació fent debats.
Molts dels debats que es creen avuí en dia es poden trobar a la xarxa d'internet. Tenint en compte el moment en què es produeix la comunicació, en trobem dues formes: els asincrònics i els sincrònics. Un exemple de debat sincrònic és una videoconferència, mentre que exemples d'asincrònic són els fòrums i els correus electrònics.

## Debats a internet

Els debats a internet són una possibilitat de debat traslladat a la web i amb diferents eines multimèdia. Principalment el recurs més utilitzat per a debatre a la xarxa eren els fòrums, gràcies a l'arribada de la web 2.0, els debats a la xarxa, van començar a funcionar en altres plataformes i eines a la xarxa: Fòrum, Blogs, Wiki, Xarxa social, Correu electrònic.
Moltes d'aquestes plataformes o eines multimèdia no serveixen directament per a realitzar debats a la xarxa, si no que una de les seves propietats serveix per a generar debat i realitzar-lo.

## Enllaços externs

* http://colagtic.wikispaces.com
# Polo als Jocs Olímpics d'estiu de 1920

Als Jocs Olímpics de 1920 celebrats a la ciutat d'Anvers (Bèlgica) es disputà una prova de polo en categoria masculina. Aquest esport tornà al programa oficial dels Jocs després de la seva absència en els Jocs Olímpics de 1912 celebrats a Estocolm (Suècia).

## Nacions participants

Hi participaren 17 jugadors de 4 nacions diferents:
* Bèlgica (4)
* Espanya (5)
* Estats Units (4)
* Regne Unit (4)

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze | Quart |
| Polo masculí | Regne UnitTeignmouth Melville Frederick Barrett John Wodehouse Vivian Lockett | EspanyaLeopoldo Saínz de la Maza Jacobo Fitz-James Stuart Hernando Fitz-James Stuart Álvaro de Figueroa José de Figueroa | Estats UnitsArthur Harris Terry Allen John Montgomery Nelson Margetts | BèlgicaAlfred Grisar Maurice Lysen Clément Van Der Straten Gaston Peers de Nieuwburgh |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Regne Unit | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2 | Espanya | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | Estats Units | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Resultats

| Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| Espanya | 13 |
| Estats Units | 3 |
| | | Espanya | 11 |
| | | Regne Unit | 13 |
| | | Tercer lloc | Tercer lloc |
| Regne Unit | 8 | Estats Units | 11 |
| Bèlgica | 3 | | Bèlgica | 3 |

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Polo, Men». [Consulta: 19 agost 2024].

## Enllaços externs

* (anglès) Polo - Anvers 1920 Arxivat 2007-08-03 a Wayback Machine.
# Lluita als Jocs Olímpics d'estiu de 1920

Lluita als Jocs Olímpics d'estiu de 1920 :
| Lluita grecoromana |||
| Pes ploma | homes |
| Pes lleuger | homes |
| Pes mitjà | homes |
| Pes semipesant | homes |
| Pes pesant | homes |
| Lluita lliure |||
| Pes ploma | homes |
| Pes lleuger | homes |
| Pes mitjà | homes |
| Pes semipesant | homes |
| Pes pesant | homes |
| < 1912 1924 > |||
Als Jocs Olímpics de 1920 celebrats a Anvers (Bèlgica) es disputaren 10 proves de lluita, totes elles en categoria masculina, dividint-se en cinc categories de lluita grecoromana i cinc més de lluita lliure.

## Resum de medalles
### Lluita grecoromana

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Pes ploma detalls | Oskari Friman | Heikki Kähkönen | Fritiof Svensson |
| Pes lleuger detalls | Emil Väre | Taavi Tamminen | Frithjof Andersen |
| Pes mitjà detalls | Carl Westergren | Arthur Lindfors | Masa Perttilä |
| Pes semipesant detalls | Claes Johansson | Edil Rosenqvist | Johannes Eriksen |
| Pes pesant detalls | Adolf Lindfors | Poul Hansen | Martti Nieminen |

### Lluita lliure

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Pes ploma detalls | Charles Ackerly | Samuel Gerson | Philip Bernard |
| Pes lleuger detalls | Kalle Anttila | Gottfrid Svensson | Peter Wright |
| Pes mitjà detalls | Eino Leino | Väinö Penttala | Charles Johnson |
| Pes semipesant detalls | Anders Larsson | Charles Courant | Walter Maurer |
| Pes pesant detalls | Robert Roth | Nat Pendleton | Fred Meyer |
| Pes pesant detalls | Robert Roth | Nat Pendleton | Ernst Nilsson |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Finlàndia | 5 | 5 | 2 | 12 |
| 2 | Suècia | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 3 | Estats Units | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 4 | Suïssa | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5 | Dinamarca | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6 | Regne Unit | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 7 | Noruega | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Wrestling at the 1920 Summer Olympics». [Consulta: 12 setembre 2024].

## Enllaços externs

* (anglès) Lluita - Anvers 1920 Arxivat 2007-06-25 a Wayback Machine.
# Èquem

Segons la mitologia grega, Èquem (grec antic: Ἔχεμος) va ser el fill d'Aèrop i net de Cefeu. Es va casar amb Timandral filla de Tindàreu i Leda, i per aquest matrimoni és cunyat dels Dioscurs i d'Helena.
Èquem va succeir Licurg al tron d'Arcàdia. Amb aquest títol va defensar el Peloponnès de la primera invasió dels heraclides, que comandaven els doris. Va acordar amb Hil·los, el seu cap, un combat singular. Si en sortia guanyador, els heraclides no tornarien a envair el Peloponnès en cinquanta anys (altres autors diuen cent anys). En aquest combat, que es va fer a l'istme de Corint, vora Mègara, Hil·los va caure mort i els heraclides es van retirar. Per a aquesta victòria, els tegèates (Èquem era natural de Tègea) tenien dret al comandament d'una ala de l'exèrcit confederat del Peloponnès.
A Mègara s'ensenyava la tomba d'Èquem, al costat de la d'Hil·los. D'altra banda això també es feia a Tègea.
Una tradició explicava que Èquem va participar en l'expedició dels Dioscurs contra l'Àtica, quan Càstor i Pòl·lux, aprofitant que Teseu no hi era, van anar a alliberar la seva germana Helena.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 165. ISBN 9788496061972.
# Super Campionat d'Espanya de Ral·lis

El Super Campionat d'Espanya de Ral·lis (S-CER) és un campionat de ral·li d'àmbit nacional que es disputa a Espanya des de l'any 2019 on es combinen proves sobre superfície d'asfalt (puntuables pel CERA) i proves sobre superfície de terra (puntuables pel CERT).
Va néixer per inicativa de la Reial Federació Espanyola d'Automobilisme i originalment consta amb quatre proves sobre cada superfície.

## Proves

Al llarg de de les diferents edicions del campionat han format part d'aquest els següents ral·lis. El Rallyshow de Madrid és la única prova que forma part del certamen sense ser puntuable.
* Ral·li Terres Altes de Llorca (2019-2024)
* Ral·li de les Illes Canàries (2019-2021, 2023-2024)
* Ral·li Terra da Auga (2019-2021)
* Ral·li d'Ourense (2019, 2021-2024)
* Ral·li Princesa d'Astúries (2019, 2021-2024)
* Ral·li Comunitat de Madrid / Rallyshow de Madrid (2019, 2021-2023)
* Ral·li de terra Ciutat de Granada (2019)
* Ral·li de terra Ciutat d'Astorga (2019)
* Ral·li de Ferrol (2020-2021)
* Ral·li de terra de Madrid (2020-2021)
* Ral·li de la Nucía / Mediterrani (2020-2023)
* Ral·li de Sierra Morena (2021-2024)
* Ral·li Vila d'Adeje (2021-2022)
* Ral·li Vila de Llanes (2021-2024)
* Ral·li Ciutat de Pozoblanco (2021-2024)
* Ral·li Regne de Lleó (2021)
* Ral·li de Catalunya (2023-2024)
* Ral·li Rías Baixas (2024)

## Palmarès

| Any | Pilot | Copilot | Vehicle |
| 2019 | Pepe López | Borja Rozada | Citroën C3 R5 |
| 2020 | Pepe López | Borja Rozada | Citroën C3 R5 |
| 2021 | José Antonio Suárez | Alberto Iglesias | Škoda Fabia R5 |
| 2022 | Pepe López | Borja Rozada | Hyundai i20 N Rally2 |
| 2023 | José Antonio Suárez | Alberto Iglesias | Škoda Fabia RS Rally2 |
| 2024 | Alejandro Cachón | Borja Rozada | Toyota GR Yaris Rally2 |

## Vegeu també

* Campionat d'Espanya de Ral·lis de Terra (CERT)
* Campionat d'Espanya de Ral·lis d'Asfalt (CERA)

## Enllaços externs

* Web oficial

## Referències

* ↑ «Nace el Supercampeonato de España de Rallyes», 30-11-2020. Arxivat de l'original el 2020-11-30. [Consulta: 25 abril 2022].
* ↑ «Pepe López se corona de nuevo bicampeón de España de Rallyes en un final de locos [Actualización]» (en castellà). [Consulta: 25 abril 2022].
* ↑ Herráez, Mario. «‘Cohete’ Suárez ya es ‘supercampeón’ de España de rallyes» (en castellà), 11-10-2021. [Consulta: 25 abril 2022].
* ↑ López, Pipo. «Pepe López se corona campeón de España en Tenerife» (en castellà), 26-11-2022. [Consulta: 28 novembre 2022].
* ↑ «El 'Cohete' Suárez vuelve a despegar: bicampeón de España» (en castellà), 06-11-2023. [Consulta: 17 gener 2024].
* ↑ Valverde, Hugo. «Alejandro Cachón y Borja Rozada se proclaman campeones del S-CER 2024 en Pozoblanco» (en castellà), 17-11-2024. [Consulta: 13 desembre 2024].
# Gyula Zsengellér

Gyula Zsengellér va ser un destacat futbolista hongarès dels anys 30 i 40.
Zsengellér va néixer a Cegléd el 27 de desembre de 1915. Fou una llegenda a l'Újpest FC, el seu principal club, on jugava de davanter. A la lliga hongaresa disputà un total de 325 partits i marcà 387 gols entre 1935 i 1947, on és el tercer màxim golejador de tots els temps. Fou cinc cops màxim golejador de la competició els anys 1938, 1939, 1943, 1944 i 1945. Fou Bota d'Or europeu el 1939 i 1945. L'any 1947 fitxà per l'AS Roma, acabant la seva carrera a l'Ancona (1949-50) i al club colombià Deportivo Samarios (1951-52).
Amb la selecció de futbol d'Hongria debutà el 2 de desembre de 1936. Fou 39 cops internacional marcant 32 gols fins al 1947. Destacà a la Copa del Món de 1938. Fou el segon màxim golejador del campionat després del brasiler Leonidas. La IFFHS nomenà Zsengellér el setè millor golejador a les lligues de primera divisió de tots els temps. Va morir a Nicòsia el 29 de març de 1999

## Trajectòria esportiva

* Salgótarjáni TC: 1935-36, 24 partits, 19 gols
* Újpest FC: 1936-47, 303 partits, 368 gols
* AS Roma: 1947-49, 34 partits, 6 gols
* AC Ancona: 1949-50
* Deportivo Samarios: 1951-53, 37 partits, 23 gols

## Enllaços externs

* Fitxa a IFFHS
# CD-R

Un CD-R és un format de disc compacte gravable.(Compact Disc Recordable: Disc Compacte Gravable). Es poden gravar en diverses sessions, no obstant això la informació agregada no pot ser esborrada ni sobreescrita, en el seu lloc s'ha d'usar l'espai lliure que va deixar la sessió immediatament anterior.
Actualment les gravadores arriben a gravar CD-R a 52x, uns 7800 KB/s. Per a molts ordinadors és difícil mantenir aquesta taxa d'enregistrament i per això les gravadores tenen sistemes que permeten reprendre l'enregistrament (Burn-proof) quan s'ha interromput l'arribada de dades (buffer underrun)
La capacitat total d'un CD-R sol ser:
* 650 MiB = 681,57 milions de bytes
* 700 MiB = 734 milions de bytes. El més comú.
* 870 MiB = 838 milions de bytes.
* 900 MiB = 943 milions de bytes.
Aquestes capacitats són vàlides per a discos de dades. Els formats VCD, SVCD o el CD-Àudio usen un altre format, el CD-XA que utilitza parts del CD que en els CD de dades s'utilitzen per a correcció d'errors. Així s'obté un 13,5 % més de capacitat a canvi d'una major sensibilitat a esgarrapades i altres agressions.
La velocitat a la qual la informació es transfereix d'un disc a la computadora, és cridada ritme de transferència de dades, i és mesurada en kilobytes per segon (kB/s).
La primera especificació del CD-R, que al principi es va dir CD Write-Once (WO), data de 1988 i va ser feta per Philips i Sony en l'Orange Book. L'Orange Book consta de diverses parts, que detallen el CD-WO, el CD-MO (Magneto-Optic), i el CD-RW (ReWritable). Les últimes edicions van deixar d'utilitzar el terme "CD-WO" en favor de "CD-R" i "CD-MO" va perdre ús. Els CD-R i CD-RW són, des d'un punt de vista tècnic, totalment compatibles amb els estàndards CD àudio (Xarxa Book) i CD-ROM (Yellow Book), encara que alguns aparells compatibles amb els CD Xarxa Book poden tenir dificultats per llegir CD-Rs i CD-RWs. Aquests utilitzen EFM, correcció d'errors CIRC més una tercera capa de correcció d'errors definida per a CD-ROM.
Els materials de tint desenvolupats per Taiyo Yuden van possibilitar que els discos CD-R fossin compatibles amb els discos CD àudio i CD-ROM.

## Vegeu també

* Disc compacte
* CD-RW
* DVD-R
* DVD+R
* DVD-RAM
* Gravador DVD
# Ironia

La ironia és una figura retòrica que consisteix a indicar una idea mitjançant l'expressió, amb entonació significativa, de la idea contrària a allò que es vol donar a entendre. Com en altres contextos comunicatius, la ironia pública ha de tenir com a propietat indispensable una descodificació fàcil. És per aquest motiu que s'utilitza poc: el risc d'una incomprensió del sentit en frena l'ús.
N'hi ha quan, pel context, l'entonació o el llenguatge corporal (fent l'ullet, alçant i baixant els dits del mig i l'índex d'ambdues mans sobre el cap, col·locant el polze sobre els altres dos dits abaixats mentre es diu la ironia) es dona a entendre el contrari del que s'està dient. La intenció, que generalment ha de tenir una perspectiva, canvia sobre la base d'accions o efectes de la qual s'allunya per possibilitats externes. Quan la ironia té una intenció molt agressiva, es denomina sarcasme. En el llenguatge escrit, la intenció irònica pot explicitar-se amb un signe d'exclamació tancat entre parèntesis, mitjançant cometes, amb una emoticona, etc.; tot i que també existeix un signe d'ironia pròpiament, aquest (؟), proposat en el s. XIX pel poeta francès Alcanter de Brahms, que no obstant això no va assolir estendre'n l'ús.

## Etimologia

El terme grec del qual procedeix la ironia, εἰρωνείa (eironeia), significa 'simulació'. El pícar o simulador (eiron) fingeix ignorar allò que coneix. A l'antiga Grècia, el filòsof Sòcrates feu un ús hàbil de la ironia per desemmascarar els sofistes: s'acostava a ells com un humil alumne i els interrogava sobre qüestions que, en teoria, dominaven. A poc a poc, amb preguntes hàbils posava de manifest la ignorància dels presumptes savis.

## Exemples

   T'han parlat massa –dels saguntins
   i dels que per la pàtria moren:
   les teves glòries –i els teus records,
   records i glòries –només de morts:
   has viscut trista.
   (Joan Maragall, "Oda a Espanya")
   La fàbrica us resol tots els problemes
   llevat del de la mort, almenys per ara.
   (Miquel Martí i Pol)
   ...amb el seu bram sonor tal gesta agosarada. "Oh, quina melodia! Quina finor de tacte! Va dir l'Amo, I ordena: que em duguin el bastó!" En veure'l, muda l'Ase d'idea I de cançó.
   (L'ase I el canet, La fontaine. JFP)
La novel·la de Jane Austen Orgull i prejudici (Pride and Prejudice) comença amb la frase: És una veritat universalment acceptada que a un home solter en possessió d'una bona fortuna li fa falta una esposa (It is a truth universally acknowledged, that a single man in possession of a good fortune, must be in want of a wife). Tot seguit, en la novel·la queda clar que el que vol dir l'autora és just el contrari: que les dones (o les seves mares) estan sempre buscant un bon partit, un home ric per fer-ne un marit.
Viccionari
# Carles de Fortuny i Miralles

Carles de Fortuny i Miralles (Barcelona, 1872 - Barcelona, 1931) fou un advocat, polític i escriptor català, baró d'Esponellà.

## Biografia

Era fill d'Epifani de Fortuny i de Carpi (1838-1924), i de María Teresa Miralles de Pérez-Cabrero (1848-1935). Casat amb María de la Asunción de Salazar y Ribó (1876-1943), fou pare de l'arqueòleg Epifani de Fortuny i Salazar (1898-1989).
Important terratinent agrícola, fou legit diputat per Mataró per la Lliga Regionalista a les eleccions generals espanyoles de 1918 i president de l'Institut Agrícola Català de Sant Isidre de 1923 a 1931. Durant la Segona República fou candidat per la Lliga Catalana, però no fou escollit. També va escriure novel·les naturalistes i alguns estudis polítics.

## Obres

* Els Torralta,1907
* Daltabaix, 1907
* Després del ball, 1908
* En Poudor, 1908
* Miratges, 1915
* Fantasies. Aplec d'impressions, 1905
* Els catalans a Bascònia, 1906
* Pro Patria. Estudis polítics i sociològics, 1907
* Del meu carnet. Gent coneguda, 1907
* Aristocràtiques, 1910

## Referències

* ↑ «Carlos de Fortuny de Fortuny y Miralles». geneanet. Marta Díaz del Río de Fortuny.
* ↑ «Epifanio de Fortuny y de Carpi de Sentromá i Guardia de Berart». geneanet. Marta Díaz del Río de Fortuny.
* ↑ «María Teresa Miralles Pérez-Cabrero de Almunia y Pastor». geneanet. Marta Díaz del Río de Fortuny.
* ↑ «María Asunción de Salazar Ribó». geneanet. Marta Díaz del Río de Fortuny.
* ↑ «Epifanio de Fortuny y Salazar». geneanet. Marta Díaz del Río de Fortuny.

## Enllaços externs

* «Carles de Fortuny i Miralles». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)