OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de topònims de Montlluís

Llista de topònims (noms propis de lloc) de Montlluís (Conflent).
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) |
| Ciutadella de Montlluís | Montlluís | ciutadella | Arquitecte: Sébastien Le Prestre de Vauban | 42° 30′ 37″ N, 2° 07′ 07″ E﻿ / ﻿42.5103°N,2.11861°E﻿ / 42.5103; 2.11861 | | Citadel of Mont-Louis |
| Forn solar de Montlluís | Montlluís | forn solar d'alta temperatura | | 42° 30′ 27″ N, 2° 07′ 16″ E﻿ / ﻿42.5075°N,2.1211°E﻿ / 42.5075; 2.1211 1570 msnm | monument històric inventariat marca «Patrimoni del segle XX» | Four solaire de Mont-Louis |
| Pou de la Vila | Montlluís | pou | | 42° 30′ 29″ N, 2° 07′ 17″ E﻿ / ﻿42.508°N,2.1214°E﻿ / 42.508; 2.1214 fr:rue du Marché | monument històric inventariat | Puits de Mont-Louis |
| Pou dels Forçats | Montlluís | edifici | | 42° 30′ 40″ N, 2° 07′ 08″ E﻿ / ﻿42.510975°N,2.118781°E﻿ / 42.510975; 2.118781 1601.1 msnm | | |
| Sant Lluís Rei de la Ciutadella de Montlluís | Montlluís | capella | | 42° 30′ 38″ N, 2° 07′ 08″ E﻿ / ﻿42.510598°N,2.118804°E﻿ / 42.510598; 2.118804 1600.2 msnm | | Église Saint-Louis de la citadelle de Mont-Louis |
| Sant Lluís de Montlluís | Montlluís | església | Anomenat per: Lluís IX de França | 42° 30′ 31″ N, 2° 07′ 20″ E﻿ / ﻿42.508611111111°N,2.1222222222222°E﻿ / 42.508611111111; 2.1222222222222 fr:place de la République 1577.4 msnm | monument històric inventariat | Église Saint-Louis de Mont-Louis |
| Tet | Pirineus Orientals | riu | Desemboca: mar Mediterrània Llarg: 115.8km | 42° 42′ 48″ N, 3° 02′ 23″ E﻿ / ﻿42.713333333333°N,3.0397222222222°E﻿ / 42.713333333333; 3.0397222222222 | | Têt |
| avantmuralla i ciutadella de Montlluís | Montlluís | grup d'estructures o edificis fortificació | Superfície: 37 157ha | 42° 30′ 36″ N, 2° 07′ 11″ E﻿ / ﻿42.51°N,2.11972°E﻿ / 42.51; 2.11972 | lloc component de Patrimoni de la Humanitat | |
| casa de la vila de Montlluís | Montlluís | instal·lació Ús: seu del govern local | | 42° 30′ 29″ N, 2° 07′ 22″ E﻿ / ﻿42.5080548090881°N,2.12274242232699°E﻿ / 42.5080548090881; 2.12274242232699 fr:BD VAUBAN, 66210 MONT-LOUIS | | Town hall of Mont-Louis |
| cementiri de Montlluís | Montlluís | cementiri | | 42° 30′ 23″ N, 2° 07′ 18″ E﻿ / ﻿42.5064°N,2.1218°E﻿ / 42.5064; 2.1218 | | |
| monument al general Dagobert | Montlluís | monument memorial de guerra | | 42° 30′ 30″ N, 2° 07′ 19″ E﻿ / ﻿42.50845555555556°N,2.121827777777778°E﻿ / 42.50845555555556; 2.121827777777778 | | Monument au général Dagobert à Mont-Louis |
| muralla de Montlluís | Montlluís | avantmuralla Avantmuralla | Arquitecte: Sébastien Le Prestre de Vauban | 42° 30′ 28″ N, 2° 07′ 20″ E﻿ / ﻿42.50783°N,2.12217°E﻿ / 42.50783; 2.12217 42° 30′ 27″ N, 2° 07′ 18″ E﻿ / ﻿42.50759°N,2.12174°E﻿ / 42.50759; 2.12174 | monument històric catalogat lloc component de Patrimoni de la Humanitat | City walls of Mont-Louis |
# Amt Nordsee-Treene

Amt Nordsee-Treene és un amt del districte de Nordfriesland, a l'estat de Slesvig-Holstein a Alemanya, que comprèn la part continental meridional del districte. Té una extensió de 412,01 km² i una població de 23.015 habitants (2008). La seu és a Mildstedt. El burgmestre és Karen Hansen. Fou creat l'1 de gener de 2008 de la unió dels antics Ämter Friedrichstadt, Hattstedt, Nordstrand i Treene.

## Subdivisions

L'Amt Nordsee-Treene és format pels municipis:
* Arlewatt
* Drage
* Elisabeth-Sophien-Koog
* Fresendelf
* Hattstedt
* Hattstedtermarsch
* Horstedt
* Hude
* Koldenbüttel
* Mildstedt
* Nordstrand
* Oldersbek
* Olderup
* Ostenfeld (Husum)
* Ramstedt
* Rantrum
* Schwabstedt
* Seeth
* Simonsberg
* Süderhöft
* Südermarsch
* Uelvesbüll
* Winnert
* Wisch
* Wittbek
* Witzwort
* Wobbenbüll

## Enllaços externs

* www.amt-nordsee-treene.de
# Guido Agosti

Guido Agosti (Forlì (Emília-Romanya), 11 d'agost de 1901 - Milà (Llombardia), 2 de juny de 1989), va ser un pianista italià.

## Biografia

Va estudiar piano al Liceo musical de Bolonya de 1911 a 1914, els seus professors van ser Bruno Mugellini, Ferruccio Busoni i Filippo Ivaldi. També va aprendre a compondre en privat amb Giacomo Benvenuti. Després d'acabar els seus estudis de filologia a Bolonya, Agosti va oferir concerts amb molt d'èxit a casa i a l'estranger. Després de la seva gran carrera com a solista, va ensenyar als conservatoris de Venècia, Roma i Milà de 1933 a 1949.
Després del final de la Segona Guerra Mundial, Agosti va esdevenir director d'una classe magistral de piano a l'Accademia di Santa Cecilia de Roma. A partir de 1949 va dirigir classes magistrals per a piano a l'Accademia musicale Chigiana de Siena.
L'any 1967 va tornar a donar concerts, però no com a solista. Va fundar un trio amb Severino Gazzelloni (flauta) i Enrico Mainardi (violoncel·lista). També es va convertir en company de piano del "Quartetto di Roma" i jurat en concursos internacionals de piano.
Entre els seus alumnes més coneguts, hi havia Maria Tipo, Yonty Solomon, Leslie Howard, Martin Jones, Donna Amato, Vladimir Krpan, Hamish Milne, Dag Achatz, Sergio Calligaris, Raymond Lewenthal, Kun-Woo Paik, Daniel Pollack, William Corbett Jones, Angela Brownridge, Ian Munro, Geneviève Calame, Rita Wolfensberger, Jürgen Schröder i Eric van Griensven.

## Referències

* 1 2 3 Riemann Musiklexikon, 1959.

## Bibliografia

* Agosti, Guido En: Alain Pâris: Klassische Musik im 20. Jahrhundert, Instrumentalisten, Sänger, Dirigenten, Orchester, Chöre. Agosti, Guido. 2a Edició. dtv, Munic 1997, ISBN 3-423-32501-1, pàg.
* Agosti, Guido. En: Wilibald Gurlitt (Hrsg.): Riemann Musiklexikon. 12a edició totalment revisada. Part de la persona: A–K. Schott, Mainz 1959, p. 11 (Arxiu de text - Arxiu d'Internet).
* Agosti, Guido. En: Carl Dahlhaus (Hrsg.): Riemann Musiklexikon. 12a edició totalment revisada. Secció personal: A–K, volum suplementari. Schott, Mainz 1972, pàg.
# Bisbat de Muzaffarpur

El bisbat de Muzaffarpur (hindi: मुजफ्फरपुर के सूबा; llatí: Dioecesis Muzaffarpurensis) és una seu de l'Església catòlica a l'Índia, sufragània de l'arquebisbat de Patna. Al 2016 tenia 5.600 batejats d'un total de 31.308.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Cajetan Francis Osta.

## Territori

La diòcesi comprèn 17 districtes civils a l'estat indi del Bihar: Champaran Occidental, Champaran Oriental, Muzaffarpur, Gopalganj, Siwan, Saran, Vaishali, Samastipur, Sitamarhi, Darbhanga, Madhubani, Saharsa, Begusarai, Madhupura, Khagaria, Madhepura i Supaul.
La seu episcopal és la ciutat de Muzaffarpur, on es troba la catedral de Sant Francesc d'Assís
El territori s'estén sobre 27.120 km² i està dividit en 19 parròquies.

## Història

La diòcesi va ser erigida el 6 de març de 1980 mitjançant la butlla Quandoquidem omni del papa Joan Pau II, prenent el territori de la diòcesi de Patna (avui arxidiòcesi. Originàriament era sufragània de l'arquebisbat de Ranchi.
El 27 de juny de 1998 cedí una porció del seu territori a benefici de l'erecció del bisbat de Bettiah.
El 16 de març de 1999 passà a formar part de la província eclesiàstica de l'arquebisbat de Patna.

## Cronologia episcopal

* John Baptist Thakur, S.J. (6 de març de 1980 - 11 de juliol de 2014 jubilat)
* Cajetan Francis Osta, des de l'11 de juliol de 2014

## Estadístiques

A finals del 2013, la diòcesi tenia 5.600 batejats sobre una població de 31.308.000 persones, equivalent al 0,0% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1990 | 8.500 | 30.914.000 | 0,0 | 37 | 10 | 27 | 229 | | 41 | 223 | 20 |
| 1999 | 4.000 | 21.341.478 | 0,0 | 29 | 16 | 13 | 137 | | 21 | 100 | 24 |
| 2000 | 4.094 | 21.420.909 | 0,0 | 34 | 21 | 13 | 120 | | 21 | 100 | 24 |
| 2001 | 4.256 | 22.039.714 | 0,0 | 34 | 21 | 13 | 125 | | 23 | 87 | 35 |
| 2002 | 4.360 | 28.305.686 | 0,0 | 34 | 22 | 12 | 128 | | 22 | 87 | 35 |
| 2003 | 4.503 | 28.305.686 | 0,0 | 35 | 23 | 12 | 128 | | 22 | 90 | 34 |
| 2004 | 4.638 | 29.436.742 | 0,0 | 35 | 23 | 12 | 132 | | 22 | 90 | 37 |
| 2013 | 5.250 | 30.310.100 | 0,0 | 49 | 39 | 10 | 107 | | 20 | 100 | 21 |
| 2016 | 5.600 | 31.308.000 | 0,0 | 43 | 31 | 12 | 130 | | 24 | 125 | 19 |

## Bibliografia

* Butlla Quandoquidem omni (llatí)

## Fonts

* Anuari pontifici del 2017 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Muzaffarpur (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Esquema de la diòcesi a la pàgina de la Conferència de Bisbes Indis (anglès)
* Esquema de la diòcesi a la pàgina de l'UCAN (anglès)
# Puig Pinell

El Puig Pinell és una muntanya de 83 metres que es troba al municipi de Castell d'Aro, Platja d'Aro i s'Agaró, a la comarca catalana del Baix Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Amt Plessa

Amt Plessa (baix sòrab Amtske Pěsčawy) és un amt ("municipalitat col·lectiva") del districte d'Elbe-Elster, a Brandenburg, Alemanya. Té una extensió de 132,11 km² i una població de 7.033 habitants (2007). Limita a l'oest amb Elsterwerda i Bad Liebenwerda, al nord amb l'amt Elsterland, al nord-est amb Finsterwalde, a l'est amb el districte d'Oberspreewald-Lausitz i al sud amb l'Amt Schradenland. La seu és a Plessa. El burgmestre és Manfred Drews.

## Subdivisions

L'Amt Plessa és format pels municipis:
* Gorden-Staupitz
* Hohenleipisch
* Plessa
* Schraden

## Enllaços externs

* www.plessa.de
# Pizza quatre estacions

La pizza quatre estacions (italià: pizza quattro stagioni) és una varietat italiana de pizza que es prepara en quatre seccions amb diversos ingredients, i cada secció representa una estació de l'any. Les carxofes representen la primavera, els tomàquets o l'alfàbrega representen l'estiu, els bolets representen la tardor i el pernil o les olives representen l'hivern. És una pizza molt popular a Itàlia, i ha estat descrita com una pizza italiana «clàssica».

## Preparació

En general, es prepara amb salsa de tomàquet i formatge. La pizza quattro stagioni generalment es prepara amb carxofes, tomàquets o alfàbrega, xampinyons, pernil i/o olives, cada conjunt d'ingredients separats en cadascun dels quatre quarts de la pizza.
Alguns d'aquests condiments es poden assecar prèviament en un forn per a reduir la seva humitat, la qual cosa evita que la pizza es xopi en acabar-se. Es pot acabar d'assaonar ruixant oli d'oliva sobre la pizza. La pizza quatre estacions es pot tallar en rodanxes o per les seves quatre seccions. Una versió vegetariana pot ser substituint el pernil per albergínia.

## Referències

* ↑ «La rinascita della pizza Capricciosa». lacucinaitaliana.it, 01-08-2018.
* ↑ «Pizza Quattro Stagioni alla vegetariana» (en francès). colruyt.
* ↑ Galli, F. The Il Fornaio Baking Book: Sweet and Savory Recipes from the Italian Kitchen. Chronicle Books, 2001, p. 107. ISBN 978-0-8118-3297-7 [Consulta: 21 maig 2016].

## Vegeu també

* Pizza napolitana
# Mosella

Mosella és una masia situada al municipi de Pinell de Solsonès, a la comarca catalana del Solsonès.
Està situada a 492 m d'altitud.

## Referències

* 1 2 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ «Mosella». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Puig Roig (Pals)

El Puig Roig és una muntanya de 62 metres que es troba al municipi de Pals, a la comarca catalana del Baix Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Nizamat-i-Shimal

Nizamat-i-Shimal fou una divisió administrativa del principal de Bhopal amb una superfície de 3.670 km² i una població de 204.445 habitants (1901). Estava regada pel Parbati i pels afluents del Betwa. La ciutat de Bhopal estava dins el nizamat però formava un districte especial. L'altra ciutat destacada era Berasia que era la capital. Hi havia 842 pobles. L'entitat estava dividida en sis tahsils:
* Berasia
* Islamnagar
* Devipura
* Diwanganj
* Duraha,
* Nazirabad

## Història

Sota l'imperi mogol formava part del sarkar de Raisen a la suba de Malwa. Vers el 1709 Dost Muhammad Khan va obtenir la pargana de Berasia de l'emperador Bahadur Shah en aquest territori i fou la base sobre el qual va edificar més tard l'estat de Bhopal. A Islamnagar hi ha un fort construitat per Dost Muhammad el 1716 que fou la seva principal fortalesa encara reforçada per Baiji Ram, ministre de Nawab Faiz Muhammad. El fort fou ocupat per Sindhia el 1806 i el va conservar fins al 1817 quan per tractat fou restaurat a Bhopal. Al final del segle XVIII Barasia fou capturada pel cap maratha de Dhar, i després entre 1821 i 1835 va estar sota domini britànic però retornada a Dhar. Després de la rebel·lió del 1857, el territori fou confiscat i el 1860 cedit a Bhopal que havia estat lleial.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Ana Isabel Oyarzábal Uriarte

Ana Isabel Oyarzábal Uriarte (Tolosa, Guipúscoa, 1963) és una pedagoga i política basca. Mestra d'EGB i graduada social. Militant del PSE-PSOE (després PSE-EE), ha estat regidora delegada de Serveis Socials de l'Ajuntament d'Errenteria (Guipúscoa) el 1991-1995, directora general de Programes Municipals de la Diputació Foral de Guipúscoa el 1993-1995 i senadora per Guipúscoa a les eleccions generals espanyoles de 1996.
# Lourdes Castro

Lourdes Castro (portuguès: Maria de Lourdes Bettencourt de Castro) (Funchal, 9 de desembre de 1930 - Funchal, 8 de gener de 2022) va ser una pintora portuguesa.

## Biografia

Lourdes Castro va néixer el 9 de desembre de 1930 a Funchal. Va estudiar a l'escola d'art de Lisboa.
És la dona de René Bértholo. Després d'una estada a Múnic el 1957, es va traslladar a París el 1958. El 1959 va participar en la primera Biennal de París. A partir de 1960, en aquesta ciutat, la parella es va incorporar al grup d'artistes emigrants portuguesos KWY (fundat l'any 1958). Lourdes Castro va produir pintures líriques abstractes a la dècada de 1950, després de les quals va experimentar amb nous materials, i el seu treball va evolucionar ràpidament cap a un mode més confrontat. A principis dels anys 60, va treballar en una sèrie de construccions de diversos objectes banyats amb un colorant platejat uniforme. Sinistres, serioses i humorístiques, aquestes obres tenen afinitats amb les de Niki de Saint Phalle de la mateixa època. Altres obres exploren la noció de presència i absència, ja sigui omplint uniformement siluetes humanes projectades sobre el llenç, o desplegant siluetes retallades i superposades en materials transparents.

## Referències

* ↑ portugais, Centre culturel; Gulbenkian, Fundação Calouste. 10 ans d'art portugais à Paris, 1960-1970 (en francès). Editions Primeca, 1971.
* 1 2 3 4 5 6 Rosengarten, 2003.
* ↑ Collectif; Fouque, Antoinette; Calle-Gruber, Mireille; Didier, Béatrice. Le Dictionnaire universel des créatrices (en francès). Éditions des femmes, 2015-11-26. ISBN 978-2-7210-0651-6.

### Bibliografia

Rosengarten, Ruth «[9781884446054.article.T014829 Castro, (Maria de) Lourdes]». Oxford University Press, 2003 [Consulta: 14 gener 2022].
# La Pedra dels Tres Bisbats

La Pedra dels Tres Bisbats és una muntanya de 1.900 metres que es troba entre els municipis d'Ogassa, de Pardines i de Vilallonga de Ter, a la comarca catalana del Ripollès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Llista de topònims de Sant Pere dels Forcats

Llista de topònims (noms propis de lloc) de Sant Pere dels Forcats (Conflent).
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!

## muntanya

| imatge | Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Protecció | Commons (més fotos) | Dades a WD |
| | Cambra d'Ase | Eina Planès Sant Pere dels Forcats | muntanya | | 42° 27′ 03″ N, 2° 07′ 53″ E﻿ / ﻿42.450876°N,2.13126125°E﻿ / 42.450876; 2.13126125 2750 msnm | | Cambre d'Aze | |
| | Mata Clara | Planès Sant Pere dels Forcats | muntanya | | 42° 29′ 51″ N, 2° 07′ 59″ E﻿ / ﻿42.497613888888885°N,2.133080555555555°E﻿ / 42.497613888888885; 2.133080555555555 1520.9 msnm | | | |

## Misc

| Nom | Ubicat a | instància de | Detalls | coordenades | Commons (més fotos) |
| Bosc Comunal de Sant Pere dels Forcats | Sant Pere dels Forcats | bosc comunal | Superfície: 7.99km² | 42° 28′ 40″ N, 2° 06′ 07″ E﻿ / ﻿42.477777777778°N,2.1019444444444°E﻿ / 42.477777777778; 2.1019444444444 | |
| Estació d'esquí de Cambra d'Ase | Eina Sant Pere dels Forcats | estació d'esquí | | 42° 28′ 27″ N, 2° 07′ 16″ E﻿ / ﻿42.4742°N,2.12111°E﻿ / 42.4742; 2.12111 1640 2400 msnm | |
| Puig de Fontseca | Planès Sant Pere dels Forcats | cim muntanya | | 42° 28′ 15″ N, 2° 08′ 14″ E﻿ / ﻿42.47083071°N,2.13716269°E﻿ / 42.47083071; 2.13716269 2323 msnm | |
| Puigmal-Carançà | Er Eina Fontpedrosa Llo Nyer Oceja Planès Sant Pere dels Forcats Toès i Entrevalls Vallcebollera | Zona d'especial protecció per a les aus | 2006-03-07 Superfície: 10260ha Anomenat per: Carançà | | |
| Riufred | Sant Pere dels Forcats | assentament humà | | 42° 29′ 14″ N, 2° 07′ 09″ E﻿ / ﻿42.487344444444°N,2.11905°E﻿ / 42.487344444444; 2.11905 1616.7 msnm | |
| Sant Pere dels Forcats | Sant Pere dels Forcats | església | | 42° 29′ 41″ N, 2° 07′ 06″ E﻿ / ﻿42.49461°N,2.11843°E﻿ / 42.49461; 2.11843 1563.3 msnm | Église Saint-Pierre de Saint-Pierre-dels-Forcats |
| Tet | Pirineus Orientals | riu | Desemboca: mar Mediterrània Llarg: 115.8km | 42° 42′ 48″ N, 3° 02′ 23″ E﻿ / ﻿42.713333333333°N,3.0397222222222°E﻿ / 42.713333333333; 3.0397222222222 | Têt |
| casa de la vila de Sant Pere dels Forcats | Sant Pere dels Forcats | instal·lació Ús: seu del govern local | | 42° 29′ 41″ N, 2° 07′ 10″ E﻿ / ﻿42.4947520781062°N,2.11940959465098°E﻿ / 42.4947520781062; 2.11940959465098 fr:66210 SAINT-PIERRE-DELS-FORCATS | Town hall of Saint-Pierre-dels-Forcats |
| cementiri de Sant Pere dels Forcats | Sant Pere dels Forcats | cementiri | | 42° 29′ 45″ N, 2° 07′ 11″ E﻿ / ﻿42.4958°N,2.1196°E﻿ / 42.4958; 2.1196 | |
# Anaconda (Montana)

Anaconda és una ciutat situada al comtat de Deer Lodge a l'estat nord-americà de Montana. En el cens de 2010 tenia 9.298 habitants i una densitat poblacional de 4,84 persones per km².

## Geografia

Anaconda està situada en les coordenades 46° 5′ 57″ N, 113° 8′ 21″ O﻿ / ﻿46.09917°N,113.13917°O﻿ / 46.09917; -113.13917. Segons l'Oficina del Cens dels Estats Units, Anaconda té una superfície total de 1919.7 km², de la qual 1907.59 km² corresponen a terra ferma i (0.63%) 12.1 km² és aigua.

## Demografia

Segons el cens de 2010 hi havia 9.298 persones residint en Anaconda. La densitat de població era de 4,84 hab./km². Dels 9298 habitants, Anaconda estava compost pel 93.14% blancs, el 0.41% eren afroamericans, el 3.07% eren amerindis, el 0.31% eren asiàtics, el 0.04% eren illencs del Pacífic, el 0.52% eren d'altres races i el 2.52% pertanyien a dos o més races. Del total de la població el 2.91% eren hispans o llatins de qualsevol raça.
# L'Assuca

L'Assuca és una muntanya de 1.310 metres que es troba al municipi d'Ogassa, a la comarca catalana del Ripollès.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 292084001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca Rodona (Santa Cristina d'Aro)

La Roca Rodona és una muntanya de 126 metres que es troba al municipi de Santa Cristina d'Aro, a la comarca catalana del Baix Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Palasgarh

Palasgarh fou un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Chanda, tehsil de Warora, a les Províncies Centrals, a uns 30 km al nord-est de Wairagarh, format per 85 pobles, amb una superfície de 679 km² i una població de 9.430 habitants (1881). El país és muntanyós. Els marathes van ocupar el fort després de la conquesta de Chanda. El principat fou tingut per un cap gond de la nissaga de Wairagarh però més tard va passar a un gond de la branca de Saigam.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Campionat del Món de Clubs de futbol 2001

Campionat del Món de Clubs de la FIFA de l'any 2001.

## Qualificació

Els clubs participaren en aquest torneig per invitació. Aquests foren:
| Al-Hilal Al-Riyad | Aràbia Saudita | Campió de la Copa de Campions Asiàtica de futbol 2000 |
| Jubilo Iwata | Japó | Campió de la Supercopa d'Àsia de futbol 1999 |
| Reial Madrid | Espanya | Campió de la Lliga de Campions de la UEFA 1999/00 |
| Galatasaray SK | Turquia | Campió de la Copa de la UEFA 1999/00 |
| Deportivo de La Coruña | Espanya | Campió de la Lliga espanyola 2000 |
| Los Angeles Galaxy | Estats Units | Campió de la Copa de Campions de la CONCACAF 2000 |
| CD Olimpia | Hondures | Finalista de la Copa de Campions de la CONCACAF 2000 |
| Hearts of Oak SC | Ghana | Campió de la Copa de Campions Africana de futbol 2000 |
| Al-Zamalek | Egipte | Campió de la Copa de la CAF de futbol 2000 |
| Boca Juniors | Argentina | Campió de la Copa Intercontinental de futbol 2000 |
| SE Palmeiras | Brasil | Campió de la Copa Libertadores de América 1999 |
| Wollongong Wolves | Austràlia | Campió de la Copa Oceànica de Clubs 2000 |
L'elecció dels clubs fou novament controvertida, sense criteris clars. L'elecció del campió de la lliga espanyola, per exemple, no responia a cap criteri esportiu, sinó a criteris mercantilistes, ja que alguns partits foren programats a jugar-se a Galícia.

## Format

Les seus escollides per disputar el campionat foren:
* Estadi Municipal de Riazor, La Corunya
* Estadi de San Lázaro, Santiago de Compostel·la
* Estadi Vicente Calderón, Madrid
* Estadi Santiago Bernabéu, Madrid
Els 12 equips s'arribaren a dividir en tres grups i se sortejà el calendari.
| Grup A | Grup B | Grup C |
| Boca Juniors | Al Hilal | Hearts of Oak |
| Dep. La Coruña | Galatasaray | Jubilo Iwata |
| Wollongong | Olimpia | LA Galaxy |
| Zamalek | Palmeiras | Reial Madrid |
Malgrat que tot estava preparat, la fallida de la International Sports and Leisure provocà la suspensió definitiva del torneig. La següent edició es postposà fins a l'any 2005.