OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Armil·la

En micologia, l'armil·la o calça és l'estructura en forma d'anell ascendent que es pot trobar a vegades en la cama o estípit d'alguns fongs.
La calça representa les restes romanents del vel universal. Pot ser membranós, viscós o com una teranyina (cortina). En algunes espècies de bolets l'armil·la és persistent. En altres desapareix aviat deixant una resta sobre la cama que s'anomena zona anular.

## Vegeu també

* Vel (micologia)

## Enllaços externs

* Glossari de micologia: Annulus Arxivat 2008-05-31 a Wayback Machine.
Viccionari
# Serra de la Bassa

La Serra de la Bassa és una serra situada al municipi de Foradada a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 436 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bathygadus favosus

Bathygadus favosus és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 46,5 cm de llargària total.

## Hàbitat

És un peix d'aigües profundes que viu entre 770-2745 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Mauritània, el golf de Guinea, el Marroc, l'arxipèlag de Madeira, Ciutat del Cap (Sud-àfrica), l'Estret de Florida, el Golf de Mèxic i el Carib.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Günther A. 1878. Preliminary notices of deep-sea fishes collected during the voyage of H. M. S. 'Challenger.' Ann. Mag. Nat. Hist. (Ser. 5) v. 2 (núms. 7/8/9). 17-28, 179-187, 248-251.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Geistdoerfer, P. 1990. Macrouridae. p. 541-563. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* ↑ Iwamoto, T. i E. Anderson, 1994. Review of the grenadiers (Teleostei: Gadiformes) of southern Africa, with descriptions of four new species. Ichthyol. Bull. J.L.B. Smith Inst. Ichthyol. (61):1-28.
* ↑ Claro, R. i L.R. Parenti, 2001. The marine ichthyofauna of Cuba. p. 21-57. A Claro, R., K.C. Lindeman i L.R. Parenti (eds) Ecology of the marine fishes of Cuba. Smithsonian Institution Press, Washington i Londres. 253p.
* ↑ Cohen, D.M., A.W. Ebeling, T. Iwamoto, S.B. McDowell, N.B. Marshall, D.E. Rosen, P. Sonoda, W.H. Weed III i L.P. Woods, 1973. Fishes of the western North Atlantic. Part six. New Haven, Sears Found. Mar. Res., Yale Univ.
* ↑ Haedrich, R.L. i N.R. Merrett, 1988. Summary atlas of deep-living demersal fishes in the North Atlantic Basin. J. Nat. Hist. 22:1325-1362.
# CD4

El CD4 és una glicoproteïna expressada a la superfície de les cèl·lules T col·laboradores, reguladores, monòcits, macròfags, i les cèl·lules dendrítiques. En les cèl·lules T, el CD4 és el coreceptor per al receptor de les cèl·lules T (TCR). Amplifica el senyal generat pel TCR reclutant la kinasa de la tirosina lck que és essencial per a l'activació de diverses molècules que estan implicades en la senyalització de la cascada d'una cèl·lula T activada.
Com molts altres receptors/marcadors el CD4 és un membre de la superfamília de les immunoglobulines. Té quatre dominis d'immunoglobulines (D$_1$ a D₄) que s'exposen en les superfícies extracel·lulars de les cèl·lules. Els dominis D$_1$ i D₃ del CD4 són dominis variables d'immunoglobulina (IgV), mentre que el D₂ i el D₄ són dominis constants d'immunoglobulina. El CD4 fa servir en seu domini D$_1$ per interaccionar amb el domini β₂ del complex d'histocompatibilitat principal de classe II (MHC de classe II). Les cèl·lules T que expressen molècules CD4 (i no CD8) en la seva superfície són específics per a la presentació d'antígens amb l'MHC de classe II i no la classe I (són específics de MHC de classe II). La curta cua (C) citoplasmàtica (intracel·lular) del CD4 conté una seqüència especial que permet als aminoàcids d'interaccionar amb la molècula com ja s'ha descrit.
El CD4 és també el receptor primari que fa servir el VIH per entrar a les cèl·lules T hostatjadores. Amb una proteïna pròpia de l'envolta viral anomenada gp120 aquest virus ataca el CD4, s'hi uneix i promou un canvi de confirmació en dos altres receptors de la cèl·lula (els receptors CCR5 i CXCR4). Seguidament hi ha un altre canvi en la forma d'una altra proteïna diferent (gp41), el VIH insereix un pèptid de fusió a la cèl·lula T que permet que la membrana externa del virus es fusioni amb la membrana de la cèl·lula T. La infecció del VIH porta a una reducció progressiva en el nombre de cèl·lules T posseïdores de receptors CD4 i és per tant emprat com a indicador per decidir assumptes relacionats amb la medicació dels pacients.
Viccionari
* ↑ «Malalties que s'associen genèticament amb CD4, vegeu/editeu les referències a wikidata».
* 1 2 3 GRCh38: Ensembl release 89: ENSG00000010610 - Ensembl, May 2017
* 1 2 3 GRCm38: Ensembl release 89: ENSMUSG00000023274 – Ensembl, May 2017
* ↑ «Human PubMed Reference:». National Center for Biotechnology Information, U.S. National Library of Medicine.
* ↑ «Mouse PubMed Reference:». National Center for Biotechnology Information, U.S. National Library of Medicine.
# Lophophora

Lophophora és un gènere de cactàcies nord-americà, compost principalment per dues espècies. Alguns autors consideren un nombre diferent d'espècies per a aquest gènere.
El nom Lophophora prové del grec "λοφος", que significa cresta, i "φορεω", "portar", i es refereix a la llana que creix en les seves arèoles.
L. williamsii i L. diffusa difereixen principalment en el color, sent la primera verd-blavosa, i la segona verd-groguenca. Algunes de les altres espècies nomenades solen ser considerades com a varietats d'aquestes dues. Així, L. fricii seria una varietat de L. williamsii amb nombroses costelles i d'una grandària major, provinent de l'Estat de Coahuila.
# Tossal de les Forques (Castelló de Farfanya)

El Tossal de les Forques és una muntanya de 417 metres que es troba al municipi de Castelló de Farfanya, a la comarca catalana de la Noguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Takis Würger

Takis Würger (Hohenhameln, 10 de juny de 1985) és un periodista i escriptor alemany resident a Berlín.

## Biografia

Fill d'un redactor del diari Neue Presse, Takis Würger va créixer a Wennigsen am Deister. Després del batxillerat va fer un voluntariat en un projecte de desenvolupament al Perú.
Format a l'escola de periodisme Henri Nannen d'Hamburg, ha treballat per al diari Abendzeitung de Múnic i actualment és redactor de Der Spiegel. Ha exercit com a corresponsal de guerra per a aquest setmanari a Líbia, Ucraïna, l'Afganistan i d'altres països de l'Orient Mitjà. La seva labor periodística li ha valgut diversos premis, com el Deutscher Reporterpreis, el Premi Hansel Mieth juntament amb el fotògraf Armin Smailovic o el CNN Journalist Award, que es concedia a periodistes alemanys, austríacs i suïssos.
L'any 2017 va debutar amb la novel·la Der Club (‘El club'), que va esdevenir un èxit de vendes i li va merèixer el Premi Silberschwein. Dos anys més tard va publicar la seva segona novel·la, Stella. En aquesta obra, dedicada al seu besavi assassinat durant l'Aktion T4, tracta la història de Stella Goldschlag, una denunciant jueva que treballava per a la Gestapo delatant jueus que vivien clandestinament a Berlín durant la Segona Guerra Mundial. Aquesta obra també va ser un gran èxit, però va dividir la crítica literària i va suscitar una viva polèmica.

## Referències

* ↑ Deutscher Reporterpreis 2012 Arxivat 2020-09-23 a Wayback Machine..
* ↑ Adrian Prechtel: Takis Würger über „Stella“: „Antwort können nur die Leser geben“. Abendzeitung, 18. Januar 2019, abgerufen am 5. Februar 2019.

## Enllaços externs

* SPIEGEL-Redakteure ausgezeichnet (Der Spiegel)
* Biografia de Takis Würger (Buchszene)
# Jor-El

Jor-El, conegut originalment com Jor-L, és un personatge que apareix als còmics estatunidencs publicats per DC Comics. Creat per l'escriptor Jerry Siegel i l'artista Joe Shuster, Jor-El va aparèixer per primera vegada en una tira còmica d'un diari el 1939 amb Superman. Fou el pare biològic de Kal-El, en el món de ficció de Kriptó. Jor-El envià el seu fill a la Terra per salvar-lo de la destrucció del seu propi planeta. Kal-El en fer-se gran esdevindria Superman.
A la pel·lícula Superman i Superman II és interpretat per Marlon Brando, i imatges d'arxiu retallades de les pel·lícules anteriors es van utilitzar a Superman: El retorn de 2006 en una repetició del paper. El personatge va ser interpretat després per Russell Crowe a Man of Steel, Angus Macfadyen a la sèrie de televisió Superman & Lois i a Smallville hi va posar veu Terence Stamp i el van interpretar Tom Welling (temporada 3) i Julian Sands (temporada 9).

## Referències

* ↑ S. Rosenberg, Robin. «Superman's Personality: From Krypton, Kansas, or Both?». A: The Psychology of Superheroes: An Unauthorized Exploration (en anglès). BenBella Books, 2008. ISBN 978-1-935251-36-1.
* ↑ Amy Herzog, John Richardson. The Oxford Handbook of Sound and Image in Digital Media (en anglès). Oxford University Press, 2013, p. 156. ISBN 9780190258177.
* ↑ Goellner, Caleb. «First 'Smallville' Images Of Julian Sands As Jor-El» (en anglès). MTV, 28-10-2009. Arxivat de l'original el 11 d’abril 2023. [Consulta: 11 abril 2023].
# Serra del Castellar

La Serra del Castellar és una muntanya de 543 metres que es troba al municipi d'Oliola, a la comarca catalana de la Noguera.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 266101001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Leptostomias longibarba

Leptostomias longibarba és una espècie de peix de la família dels estòmids i de l'ordre dels estomiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 32,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic oriental (entre Irlanda i les Illes Açores, i entre les Illes Canàries i Sud-àfrica -tret del golf de Guinea-), l'Atlàntic occidental (Bermuda) i el nord-oest del Pacífic.

## Referències

* ↑ Gilbert C. H., 1905. II. The deep-sea fishes of the Hawaiian Islands. A: The aquatic resources of the Hawaiian Islands. Bull. U. S. Fish Comm. v. 23 (pt 2) (for 1903). 577-713.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Leptostomias longibarba». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Gibbs, R.H. i M.A. Barnett, 1990. Melanostomiidae. p. 308-337. A: J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa, Portugal; SEI, París; i UNESCO, París, França. Vol. 1.
* ↑ Brito, A., 1991. Catálogo de los peces de las Islas Canarias. Francisco Lemus, La Laguna, Illes Canàries, Espanya. 230 p.
* ↑ Gibbs, R.H. Jr., 1984. Melanostomiidae. p. 341-365. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 1.
* ↑ McEachran, J.D. I J.D. Fechhelm, 1998. Fishes of the Gulf of Mexico. Volum 1: Myxiniformes to Gasterosteiformes. University of Texas Press, Austin. 1112p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# CV-400

La CV-400 és una carretera autonòmica del País Valencià que comunica València amb les poblacions de l'Horta Sud com Benetússer, Paiporta, Massanassa, Catarroja i Albal; finalitzant amb l'enllaç a la CV-33.

## Nomenclatura

La CV-400 és una carretera secundària que pertany a la Xarxa de carreteres del País Valencià, connecta les poblacions de la comarca de l'Horta Sud amb la ciutat de València i l'autovia CV-33.

## Història

Es tracta d'un vial de nova construcció per al desdoblament de l'antiga Carretera Reial de Madrid que discorre a poc més de 500 metres a l'est, creuant el barri de la Torre i els nuclis de població de l'Horta Sud.

## Traçat actual

La CV-400, també coneguda com a Avinguda del Sud, és una autovia urbana en tot el seu trajecte i es caracteritza per les rotondes que serveixen d'enllaç amb altres carreteres tenint també en algun trajecte carril bici. Inicia el seu recorregut a València en el Carrer de Sant Vicent dirigint-se cap al sud, prompte enllaça amb la V-30 amb accés en direcció tant cap a Barcelona-Madrid com cap a Alacant-Port i continua el seu recorregut vorejant el barri valencià de la Torre. A continuació enllaça en rotonda amb la CV-407 que uneix Picanya i Paiporta amb Benetússer i Sedaví. Voreja Benetússer, El Barri Orba (Alfafar), Massanassa, Catarroja i Albal, finalitza el seu recorregut en l'enllaç amb la CV-33 o Distribuïdor Comarcal Sud que uneix Albal i Torrent.

## Recorregut

| Sentit Albal (descendent) | Sentit València (ascendent) |
| C/Sant Vicent Màrtir Inici de la CV-400 | Final de la CV-400 C/Sant Vicent Màrtir |
| V-30 Madrid Barcelona | V-30 Alacant Albacete El Saler |
| CV-407 Paiporta Torrent | CV-407 Alfafar Benetússer |
| CV-406 Paiporta | CV-406 Benetússer |
| Camí | Benetússer Alfafar |
| Camí | Massanassa |
| Camí | Catarroja Ronda Nord |
| Camí | Catarroja centre |
| | Albal Catarroja |
| Final de la CV-400 CV-33 | CV-33 Inici de la CV-400 |

## Futur de la CV-400

Existeix la intenció de transformar aquesta via en un nou accés a València des de l'A-7. Aquest accés començaria en la mateixa A-7 (entre Alcàsser i Silla) evitant la corba actual i traçant una línia recta cap al nord, connectant amb la CV-33, circumval·lant la localitat d'Albal per a finalment trobar l'actual CV-400, que seria convenientment adaptada eliminant algunes rotondes per a donar fluïdesa al trànsit. El projecte no obstant això està en fase d'estudi preliminar, i està vinculat a la construcció d'altres infraestructures, com la línia T-8 de MetroValencia.
# Tossal de les Euques

El Tossal de les Euques és una muntanya de 997 metres que es troba al municipi d'Os de Balaguer, a la comarca catalana de la Noguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Johann Gottlieb Kugelann

Johann Gottlieb Kugelann (2 gener 1753 - 8 setembre de 1815) fou un entomòleg alemany. Farmacèutic de professió, treballà en l'ordre dels Coleòpters.
Va publicar (amb Johann Karl Wilhelm Illiger i Johann Christian Ludwig Hellwig) l'any 1798 Verzeichniss der Käfer Preussens.

## Referències

* ↑ Preussische Provinzial-Blätter, Volume 3
* ↑ Google Books Verzeichniss der Käfer Preussens
* ↑ Manfred A. Jäch «Revisional notes on the Hydraena riparia species complex (Coieopterarhydraenidae)». Aquatic Insects, vol. 10, 3, 1988, pàg. 125–139. Bibcode: 1988AqIns..10..125J. DOI: 10.1080/01650428809361321.
# Serra de Pedrós

La Serra de Pedrós és una serra situada entre els municipis d'Artesa de Segre i d'Oliola a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 562 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Becudet de São Tomé

El becudet de São Tomé (Motacilla bocagii) o (Amaurocichla bocagii) és una espècie d'ocell, pròpia dels boscos tropicals i subtropicals de l'Illa de Sao Tomé, al golf de Guinea. Considerat l'únic membre del gènere Amaurocichla Sharpe, 1892, s'ha situat a la família dels sílvids (Sylviidae) i més tard, basant-se en estudis genètics, a la dels motacíl·lids (Motaciillidae). En un moment més recent ha estat considerada una espècie del gènere Motacilla, arran els treballs de Harris et al, 2018. És un petit moixó que fa uns 10 cm de llargària, bec fi i ales curtes. L'espècie està amenaçada per la pèrdua d'hàbitat.

## Referències

* ↑ «Becudet de São Tomé». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
* ↑ Johansson, Fjeldså, J., Bowie, R. C. K.; Phylogenetic relationships within Passerida (Aves: Passeriformes): A review and a new molecular phylogeny based on three nuclear intron markers; Molecular Phylogenetics and Evolution; volum 48; pàgines = 858–876. 2008.
* ↑ RB Harris, P Alström, A Ödeen i AD Leaché. 2018. Discordance between genomic divergence and phenotypic variation in a rapidly evolving avian genus (Motacilla). Molecular Phylogenetics and Evolution 120: 183–195.
* ↑ BirdlifeRev. 21-04-2010 (anglès)
# CV-700

La CV-700 és una carretera del País Valencià. Té un recorregut de 68,6 quilòmetres entre Bocairent (Vall d'Albaida) i El Verger (Marina Alta).

## Nomenclatura

La carretera CV-700 pertany a la Xarxa de carreteres de la Generalitat Valenciana. El seu nom ve de la CV (que indica que és una carretera valenciana) i el 700, és el número que rep la carretera, segons l'ordre de les nomenclatures de les carreteres del País Valencià.
És una via convencional que uneix l'interior i el litoral de la Comarques Centrals del País Valencià.

## Història

Anteriorment, rebia la denominació A-202 en el tram corresponent entre Bocairent i Muro d'Alcoi, i la C-3311 entre Muro i Dénia (aquesta darrera continuava fins a Alcoi en traçat simultani a la N-340) amb un recorregut semblant a l'actual.

## Recorregut

La 'CV-700 naix a l'enllaç amb la CV-81 al seu pas per Bocairent, per enfilar-se tot seguit cap Agres i Alfafara. El seu recorregut segueix direcció la costa, travessant Planes i diverses localitat s de la comarca natural de Les Valls de Pego. Arriba a Pego i d'ací direcció El Verger, on acaba a l'enllaç amb la N-332a.
Pel seu pas per indrets com la Serra de Mariola i Les Valls de Pego, té la consideració de Carretera d'Interés Turístic.
# Tossal de les Espedreres

El Tossal de les Espedreres és una muntanya de 660 metres que es troba al municipi de Vilanova de Meià, a la comarca catalana de la Noguera.

## Referències

* ↑ GEC
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Glen Penfield

Glen Penfield és un geofísic estatunidenc que junt amb Antonio Camargo, Alan Hildebrand i Florentin Maurasse quan treballaven per la companyia Houston oil services a finals de la dècada de 1970, va trobar el cràter de Chicxulub enterrat a la zona litoral de la Península del Yucatán de Mèxic que semblava haver estat provocat per l'impacte d'un meteorit i que hauria provocat l'extinció dels dinosaures fa 65 milions d'anys. El 1981 Glen Penfield va usar les dades de la companyia petroliera mexicana PEMEX per a descriure el cràter submarí del Yucatán, però el seu informe va passar inadvertit. Molts anys després, Penfield i Hildebrand van publicar un informe científic on proposaven que el cràter de Chicxulub era un candidat formal com a causa l'extinció K-Pg (o sigui, del Cretaci-Paleogen).

## Referències

* ↑ connection.ebscohost
* ↑ onlinelibrary
# Partit per Catalunya (1996-2001)

El Partit per Catalunya fou un partit polític de la Catalunya Nord de caràcter nacionalista creat l'any 1996 arran de l'escissió d'ERC protagonitzada al sud per Àngel Colom i Pilar Rahola que crearen el Partit per la Independència. La major part dels militants de la federació regional de Catalunya del Nord seguiren els passos d'Àngel Colom i crearen aquest nou partit. Entre els dirigents més destacats del PPC hi hagué Jordi Vera, Alexandre Pano i Eric Forcada. El 2001 el Partit per Catalunya deixà d'actuar i s'integrà juntament amb bona part dels militants d'Unitat Catalana al Bloc Català.

## Referències

* ↑ Planas, Llorenç. «I si el compromís entre Unitat Catalana i Solidaritat Catalana per la Independència obria un camí nou?». Perpinyà: El Punt Avui, I si el compromís entre Unitat Catalana i Solidaritat Catalana per la Independència obria un camí nou?. [Consulta: 7 novembre 2021].
# Serra del Carlà

La Serra del Carlà és una serra situada al municipi de les Avellanes i Santa Linya a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 662 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Xatrac de Damara

El xatrac de Damara (Sternula balaenarum) és una espècie d'ocell de la família dels làrids (Laridae) que habita la costa atlàntica africana des de Libèria cap al sud fins a Namíbia i les illes del golf de Guinea.

## Referències

* ↑ Xatrac de Damara a CERCATERM Rev. 23/03/2012
# Cabana de Banyell

La Cabana de Banyell és una cabana de muntanya de la Parròquia d'Ordino (Andorra) a 2.080 m d'altitud i situat a la banda dreta del riu de Rialb camí de Font Blanca i sota mateix el Port de Banyell.
Abans de construir-se el refugi de Rialb, aquesta cabana -també anomenada Cabana Vella- era l'únic aixopluc pels caminants que comerciaven entre El Serrat a Andorra i l'Arieja a través del Port de Banyell. Ara és força en desús i només l'utilitzen esporàdicament alguns excursionistes i pastors en cas de mal temps.
# Joel E. Hendricks

Joel Evans Hendricks (1818-1893), segons algunes fonts Joel Emanuel Hendricks, va ser un matemàtic estatunidenc.

## Vida i Obra

Fill d'una família de grangers que es van bellugar per Nova Jersey, Pennsilvània, Indiana i Ohio, Hendricks només va assistir a l'escola de forma irregular, però el seu interès per les matemàtiques i la seva dedicació a l'estudi, li van permetre de ser professor de matemàtiques en diversos pobles d'aquests estats. A partir de 1840 va començar a treballar de topògraf.
Després d'uns anys vivint a Newville (Indiana), el 1864 es va instal·lar definitivament a Des Moines (Iowa) on va morir.
Hendricks és conegut per haver estat el fundador d'una de les més prestigioses revistes matemàtiques estatunidenques: The Analyst, que el 1883 va canviar de nom per Annals of Mathematics i encara es continua publicant avui en dia editada pel Institut d'Estudis Avançats de Princeton.

## Referències

* ↑ Colaw, pàgina 64.
* ↑ Colaw, pàgina 66.
* ↑ Fiske, pàgina 5.

## Bibliografia

* Colaw, J.M. «Dr. Joel E. Hendricks A.M.» (en (anglès)). The American Mathematical Monthly, Vol. 1, Num. 3, 1894, pàg. 64-67. ISSN: 0002-9890.
* Fiske, Thomas Scott. «Mathematical Progress in America». A: Peter Duren (ed.). A Century of Mathematics in America, Part 1 (en (anglès)). American Mathematical Society, 1988, p. 3-10. ISBN 0-8218-0124-4.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Joel E. Hendricks» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Puig d'Estany

El Puig d'Estany és una muntanya de 622 metres que es troba al municipi de Ponts, a la comarca catalana de la Noguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya