OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Barrera desèrtica del Carib

La Barrera desèrtica del Carib és un ecosistema subdesèrtic ubicat al sud del Mar Carib. Comprèn des de zones costaneres situades al nord d'Amèrica del Sud a les illes de les Antilles menors.
L'ecoregió arbusts xèrics de Guajira-Barranquilla de Colòmbia ocupa una superfície de 150.000 km².
Aquesta ecoregió ocupa la Península Guajira, la vall del riu Ranchería i el Departament Guajira, també ocupa parts de la costa nord-est de Veneçuela. Les valls es troben en una zona d'ombra pluviomètrica de les muntanyes de Macuira. Un lloc turístic important dins aquesta zona és Cabo de la Vela.
* Distribució geogràfica

## Localització
### Veneçuela

Zona continental
* Costes del Golf de Veneçuela de l'estat de Zulia
* Estat Falcón (gran part del territori incloent la península de Paraguaná)
* Península de Araya (nord-oest de l'Estat Sucre)
Zona marítima
* Estat Nueva Esparta (Illa de Margarita, Coche, Cubagua, illes Los Frailes)
* Arxipèlag Los Roques
* Illa Orchila
* Illa La Tortuga
* Illes Los Monjes

### Antilles Neerlandeses

* Aruba
* Curaçao
* Bonaire

### Colòmbia

* Península de La Guajira
* Plana baixa del centre del Departament de La Guajira

## Flora

Hi ha unes 2.700 espècies de plantes de les quals un 30% són endemismes. És un centre de diversitat per a espècies de Divi-divi, Hechtia, Salvia, i de cactus.

## Fauna

Dins aquesta ecoregió hi ha una gran comunitat de flamencs del Carib (Phoenicopterus ruber), a més de gran diversitat d'ocells i de ratpenats.

## Referències i enllaços externs

* (castellà) Martha Ligia Castellanos, Luis Carlos Pardo L. 2000. Caracterización y primera aproximación a la determinación del índice de biodiversidad en los suelos de la cuenca del arroyo Mekijanao, Serranía de la Macuira, Alta Guajira. En: Juan Carlos Pérez (editor) X Congreso Nacional de la Ciencia del Suelo. Programa y resúmenes. El suelo un componente del medio natural. Medellín, Octubre 11 al 13 de 2000
* (castellà) Edith González, Gabriel Guillot, Néstor Miranda, Diana Pombo (editores). 1990. Perfil Ambiental de Colombia. Colciencias. Escala. Bogotá.
# Barri de la Daurada (Tolosa)

La Daurada és un barri de Tolosa de Llenguadoc, situat al centre de la ciutat, al centre històric, a la riba dreta de la Garona. Es tracta d'un lloc privilegiat per al passeig i els turistes que aprofiten el gran nombre de bars i restaurants situats a prop del riu.

## Història

El barri de la Daurada era un dels vuit capitolats de la Tolosa medieval; els colors que representaven el barri eren el verd i el blanc. Entre els seus atractius històrics hi destaca la basílica de Nostra Senyora de la Daurada, situada en un indret de culte antic. L'antiga basílica de la Daurada, d'origen visigot, posseïa una decoració en mosaic d'or, cosa que li donà aquest nom. L'actual temple és de principis del segle xix

## Enllaços externs

* Plànol de Tolosa i rodalia Arxivat 2010-07-06 a Wayback Machine.
# Bartholomew Ogbeche

Bartholomew Ogbeche (nascut l'1 d'octubre de 1984) és un futbolista nigerià amb nacionalitat francesa que juga com a davanter.

## Enllaços externs

* Estadístiques a transfermarkt.de Arxivat 2009-07-15 a Wayback Machine. (alemany)
# Baràbinsk

Baràbinsk (Бара́бинск, en alfabet ciríl·lic) és una ciutat asiàtica de l'óblast de Novossibirsk, al districte federal de Sibèria, dins de la Federació Russa.

## Ubicació

Baràbinsk abasta una superfície d'uns 70 km² i acull una població d'uns 29.000 habitants. Està situada a la zona de l'estepa de Baraba, de la que rep el nom, a uns 300 km a l'oest de la ciutat de Novossibirsk, capital de la província i de Sibèria i tercera ciutat més poblada de Rússia.

## Evolució històrica

En el seu origen, el 1893, fou un establiment de les obres de construcció del ferrocarril Transsiberià, del que n'esdevingué estació el 1896. El 1917 assolí la categoria de ciutat.
# Bas Leinders

Bas Leinders ha estat un pilot de curses automobilístiques belga que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 16 de juliol del 1975 a Bree, Bèlgica.

## A la F1

Bas Leinders va debutar a la segona cursa de la temporada 2004 (la 55a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, ja que per la primera, el G.P. d'Austràlia, no tenia encara la superllicencia necessària per poder disputar curses de la F1.
Va participar en els entrenaments el divendres com a tercer pilot de Minardi en un total de disset curses puntuables pel campionat de la F1 de la 2004) no podent participar en cap cursa de forma oficial.
També ha participat en les 24 hores de Le Mans, aconseguint una setenà posició com a millor classificació.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | Posició | Punts |
| 2004 | Minardi Cosworth | Minardi | Cosworth | AUS | MAL P.Dv. | BAH P.Dv. | SMR P.Dv. | ESP P.Dv. | MON P.Dv. | EUR P.Dv. | CAN P.Dv. | USA P.Dv. | FRA P.Dv. | GBR P.Dv. | ALE P.Dv. | HUN P.Dv. | BEL P.Dv. | ITA P.Dv. | XIN P.Dv. | JAP P.Dv. | BRA P.Dv. | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 17 (0) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

## Enllaços externs

* Web oficial
# Lo Jardin

Lo Jardenc (en francès Le Jardin) és un municipi francès situat al departament de la Corresa i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 45 | 85 | 79 | 65 | 71 | 75 | 75 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | René Peyron | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana a lemosin.net i toponímia de la Corresa.
# BV-1341

La BV-1341 és una carretera antigament anomenada veïnal, actualment gestionada per la Diputació de Barcelona. La B correspon a la demarcació de Barcelona i la V a la categoria de veïnal. Discorre íntegrament dins del terme municipal de Sant Quirze Safaja.
Té l'origen a la carretera C-1413b, en el punt quilomètric, a l'extrem nord-est del Pont de les Ferreries, al nord de les Ferreries i a ponent del Càmping L'Illa. Des d'aquest lloc arrenca cap al nord-oest, i discorre paral·lela al Tenes fins que arriba al poble de Sant Quirze Safaja. Aleshores se'n separa per seguir un tros la riera de Sant Quirze, i arriba a la carretera C-59 en 2 quilòmetres i 270 metres de recorregut.
# Problema de l'any 2038

En informàtica, el problema de l'any 2038 (conegut també pel numerònim Y2K38 o Epochalypse), podria causar que una part del programari falli en aquest any. El problema afecta els programes que utilitzen la representació del temps basada en el sistema POSIX, que es basa a comptar el nombre de segons transcorreguts des de l'1 de gener de 1970 a les 00:00:00 (ignorant els segons intercalars).
Aquesta representació és un estàndard de facto en els sistemes tipus Unix i també en els programes escrits per a molts altres sistemes operatius a causa del gran abast del llenguatge de programació C. En la majoria de sistemes de 32 bits, el tipus de dada time_t utilitzat per guardar el comptador de segons és un sencer de 32 bits amb signe, és a dir, que pot representar un rang de nombres entre 2147483648 i 2147483647 (-2$^{31}$ i 2$^{31}$-1; 1 bit per al signe, i 31 per al valor absolut), per la qual cosa l'últim segon representable amb aquest format serà a les 03:14:07 UTC del 19 de gener de 2038, quan el comptador arribi a 2147483647 (2$^{31}$-1). Un segon després, el comptador es desbordarà, i saltarà al valor 2147483648 (-2$^{31}$), que causarà la fallada de programes que interpretaran que estan al 1901 (depenent de la implementació), en comptes del 2038. Al seu torn, això causaria càlcul i processament incorrecte i causaria un problema mundial.
No hi ha una forma senzilla de resoldre aquest problema a causa de les combinacions existents de CPU/SO. Canviar la definició de time_t per utilitzar un tipus de 64 bits trencaria la compatibilitat binària per al programari, emmagatzematge de dades, i, en general, qualsevol cosa que tingui alguna cosa a veure amb la representació binària del temps. Canviar time_t a un enter de 32 bits sense signe afectaria els programes que fan càlculs amb diferències de temps.
La majoria de sistemes operatius amb arquitectures de 64 bits utilitzen sencers de 64 bits per time_t. La migració a aquests sistemes està encara en procés i s'espera que es completi molt abans de 2038. Utilitzar un enter de 64 bits retardaria la data del problema uns 2,90 bilions d'anys (2,9 x 10$^{12}$), és a dir, 220 vegades l'edat aproximada de l'Univers.

## Dispositius afectats

El problema podria fer que els dispositius Android (almenys algunes versions) es bloquegessin i no es reiniciïn, quan canviï la data.

## Referències

* ↑ Issue 16899 - Android - Year 2038 problem

## Vegeu també

* Problema de l'any 2000
* Error de programari
* Network Time Protocol

## Enllaços externs

* The Year-2038 Bug Website (anglès)
* Entry in How Stuff Works (anglès)
* The Project 2038 Frequently Asked Questions (anglès)
# Galiatz

Galiatz (en francès Galiax) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 131 | 116 | 144 | 178 | 186 | 189 | 179 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean Pagès | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 26 agost 2010].
* ↑ «Mapa del Gers amb els municipis en gascó». Arxivat de l'original el 2020-10-24. [Consulta: 26 agost 2010].
# Puigdolena

Puigdolena és el nom d'un antic sanatori antituberculós, convertit actualment en un centre residencial d’acció educativa, del terme municipal de Sant Quirze Safaja, al Moianès.
Està situat al nord del sector central del terme i a migdia del sector nord, en el vessant sud-occidental del puig d'Olena. És a l'esquerra del torrent de la Rovireta i a ponent de la carretera C-1413b en el punt quilomètric 7.
Una carretera asfaltada d'1,5 quilòmetres relliga l'antic sanatori amb el punt quilomètric 7,5 d'aquesta carretera.
En aquest sanatori, el poeta Màrius Torres hi passà els últims anys de la seva vida i hi morí.
D'ençà de 1988 funciona com a centre residencial d’acció educativa (CRAE) que porta per nom CRAE Mare de Déu del Roser - Puig d’Olena i és de titularitat de les Germanes Dominiques de l'Anunciata.

## Referències

* 1 2 «CRAE Mare de Déu del Roser - El centre».
* ↑ «Sanatori de Puig d'Olena - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans». Endrets - Geografia literària dels Països Catalans.

## Enllaços externs

* Puigdolena en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* Sanatori de Puig d'Olena des de l'aire, a Google Maps
* Sanatori de Puig d'Olena descrit per Antoni Tàpies i Puig en la seva obra Memòria personal Arxivat 2010-04-02 a Wayback Machine.
# Muhàmmad ibn Abd-Al·lah al-Aixjaí

Muhàmmad ibn Abd-Al·lah al-Aixjaí (segle VIII - valor desconegut)(àrab: محمد بن عبد الله الأشجعي, Muḥammad b. ʿAbd Allāh al-Axjaʿī) fou valí de l'Àndalus (730).
Va ser nomenat valí pel califa omeia Hixam ibn Abd-al-Màlik amb l'única missió de destituir el seu antecessor, al-Hàytham ibn Ubayd al-Kinaní, a causa de la seua política contrària als àrabs iemenites de l'Àndalus, i nomenar com a nou valí Abd-ar-Rahman al-Ghafiqí.
Després de deu mesos en el càrrec, el predecessor de Mahoma, al-Haytham, es va enfrontar a un intent de "cop d'estat" a principis del 730. Va arrestar els conspiradors, però els seus els familiars al seu torn es van queixar de la seva duresa davant el seu superior, el governador d'Ifriqiya. Segons la Crònica del 754, la font més antiga, al-Haytham va ser arrestat i portat a Ifriqiya, però perquè el seu substitut previst, al- Qhafiqi, no es va poder trobar, Muhammad va ser nomenat per substituir-lo. El seu nomenament formal va tenir lloc, segons la Crònica, un mes després que al-Haytham fos destituït.
Segons la Chronica Prophetica, escrita l'any 883, només va governar durant un mes. Al-Maqqari, una font molt tardana , posa el seu mandat entre març i maig del 731, un any més tard del que indiquen les cròniques anteriors, però just abans de la data generalment acceptada per a la presa del càrrec finalment al-Ghafiqi.

## Referències

* ↑ Latham, 1960, p. 493.
* ↑ A Wolf 1999, p. 115.
* ↑ Christys, 2003, p. 241.
* ↑ Collins, 1995, p. 300.

## Bibliografia

* Latham, J. D.. al-Andalus: (vi) General Survey of the History of al-Andalus. 1, p. 492–497.
* Christys, Ann. «The Transformation of Hispania after 711». A: Regna and Gentes: The Relationship between Late Antique and Early Medieval Peoples and Kingdoms in the Transformation of the Roman World. Leiden: E. J. Brill, 2003, p. 219–241.
* Collins, Roger. The Arab Conquest of Spain, 710–797. London: Basil Blackwell, 1989.
* Collins, Roger. Early Medieval Spain: Unity in Diversity, 400–1000. Nova York: St. Martin's Press, 1995.
* Conquerors and Chroniclers of Early Medieval Spain. 2nd. Liverpool University Press, 1999.
# Gyrth Godwinson

Gyrth Godwinson (anglès antic: Gyrð Godƿinson; vers 1032 – 14 d'octubre de 1066) va ser el quart fill del comte Godwin i per tat el germà petit de Harold Godwinson. Marxà amb el seu germà Sweyn a l'exili de Flandes el 1051, però a diferència de Swegen va poder tornar amb el seu clan l'any següent. Va estar present al llit de mort del seu pare, conjuntament amb els seus germans Harold i Tostig.
Després de la mort del seu pare l'abril de 1053, els Godwinsons treballaren per mantenir la seva heretat a Anglaterra. Harold heretà el comtat de Wessex i esdevingué el segon al poder, només per darrere del rei. Gyrt va ser fet comte d'Ànglia Oriental, Cambridgeshire i Oxfordshire en algun moment entre 1055 i 1057. Conjuntament amb el seu germà ,que posseïa els comtats de Kent, Essex, Middlesex, Hertford i Surrey; i possiblement també Buckinghamshire, els Godwinsons ara controlaven tota l'Anglaterra oriental.
D'acord amb Orderic Vitalis i Guillem de Malmesbury, Gyrth intentà (infructuosament) prevenir Harold d'enfrontar-se a Guillem de Normandia en batalla, dient que en canvi ell podia liderar les forces angleses i ell quedar-se a Londres per liderar una altra batalla, i instant-lo a no trencar el jurament fet a William. Harold, però, ignorà el consell de Gyrth. Gyrth va lluitar en la batalla de Hastings el 14 d'octubre de 1066, on va morir conjuntament amb els seus germans Harold i Leofwine.

## Referències

* ↑ DeVries, The Norwegian Invasion of England in 1066, pp. 114–115.
* ↑ DeVries, The Norwegian Invasion of England in 1066, pp. 115.
* ↑ Anglo-Saxon Chronicle (D and E), 1066

## Fonts

* Barlow, Frank. Vita Ædwardi.
* DeVries, Kelly. The Norwegian Invasion of England in 1066. Boydell Press, 1999, p. 108–114. ISBN 1-84383-027-2.

## Enllaços externs

* Plantilla:PASE
# Turó de Can Simó

El Turó de Can Simó és una muntanya de 106 metres que es troba al municipi de Fogars de la Selva, a la comarca catalana de la Selva.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 301109001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cantacorbs (Alàs i Cerc)

El Cantacorbs és una serra situada entre els municipis d'Alàs i Cerc, la Seu d'Urgell i de Ribera d'Urgellet a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 952 metres.
# Serra de Canvim

La Serra de Canvim és una serra situada entre els municipis d'Os de Balaguer i de les Avellanes i Santa Linya a la comarca de la Noguera, amb una elevació màxima de 621 metres.
# La Caubella (Montferrer i Castellbò)

La Caubella és una muntanya de 1.158 metres que es troba al municipi de Montferrer i Castellbò, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serra de Cerdanyís

La Serra de Cerdanyís és una serra situada entre els municipis de la Guingueta d'Àneu i de la Vall de Cardós a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 2.291 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tuc de la Cima

El Tuc de la Cima és una muntanya de 2.457 metres que es troba al municipi de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà. El pic està dintre del Parc natural de l'Alt Pirineu. En el seu vessant nord es troben les pistes d'esquí de l'Estació d'esquí de Tavascan.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Lo Cinglí

Lo Cinglí és una muntanya de 1.283 metres que es troba al municipi de Baix Pallars, a la comarca del Pallars Sobirà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# El Clascar (Malla)

El Clascar és una muntanya de 643 metres que es troba al municipi de Malla, a la comarca d'Osona. S'hi troba el poblat ibèric del Clascar.

## Referències

* ↑ MALUQUER DE MOTES I NICOLAU, J., 1987. Història de Catalunya. Prehistòria i Edat Antiga fins al segle iii, cap VI. La civilització ibèrica, edicions 62
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Turó de les Clivelleres

El Turó de les Clivelleres és una muntanya de 744 metres que es troba al municipi de Mediona, a la comarca de l'Alt Penedès.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 276122001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Els Cloterons

Els Cloterons és una muntanya de 2.179 metres que es troba entre els municipis de Josa i Tuixén, a la comarca de l'Alt Urgell i de Gósol, a la comarca catalana del Berguedà.
Al cim s'hi pot trobar un vèrtex geodèsic (referència 276085001).

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 2009. Arxivat de l'original el 01-12-2017.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Codina (Sant Quirze Safaja)

El Serrat de la Codina, en alguns mapes denominat Serra de la Codina, és una serra del terme municipal de Sant Quirze Safaja, a la comarca del Moianès.
Assoleix una elevació màxima de 779 metres, i està situada en el sector nord-occidental del terme, al nord-est del poble de Sant Quirze Safaja. Està delimitat a l'oest i nord-oest pel torrent de l'Espluga i a l'est i sud-est pel torrent de la Rovireta, que separa aquest serrat de Puigdolena. En el seu extrem sud-occidental es troba la Serra de la Rovireta, de la qual és la continuïtat natural, i en el seu extrem nord-oriental, la Collada.
En la seva part central es troba el Collet de l'Escopeter, i a ponent de la seva meitat sud-occidental, el Camp de l'Escopeter.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya

## Enllaços externs

* El Serrat de la Codina en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roca del Codó

La Roca del Codó és una muntanya de 1.626 metres que es troba entre els municipis de Cabó i de Coll de Nargó, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Muntanya de Colitzà

La Muntanya de Colitzà és una muntanya de 517 metres que es troba entre els municipis de Mieres i de Santa Pau, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ «Muntanya de Colitzà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# María Irene Beneyto Jiménez de Laiglesia

María Irene Beneyto Jiménez de Laiglesia (València, 14 de maig de 1945), més coneguda com pel nom de Mayrén Beneyto, és una empresària i política valenciana. Va ser regidora de l'Ajuntament de València sota diferents alcaldes i dins de diferents partits.

## Biografia

Nasqué a la ciutat de València l'any 1945. Beneyto començà la seua activitat professional en CLEOP, per a després crear la seua pròpia empresa, "La Rocca". En arribar la transició democràtica, Beneyto s'implica ràpidament en la política, formant part del grup fundador del Partit Liberal a València. Quan aquest partit s'integrà en la Unió de Centre Democràtic, Mayrén Beneyto també. Va formar part de les llistes d'UCD a les eleccions municipals de València de 1979, obtenint l'acta de regidora. Amb la desintegració d'UCD, va deixar la política, dedicant-se a obres benèfiques. En aquells anys va ser nomenada presidenta d'UNICEF al País Valencià, càrrec que deixà quan va tornar a la política municipal de la mà d'Unió Valenciana. Va aconseguir l'acta de regidora a les eleccions municipals de València de 1991, quan va ser nomenada regidora de servicis socials i turisme gràcies al pacte PP-UV. En les eleccions del 1995 va tornar a repetir com a regidora, tot i que l'any 1997 es desvinculà d'UV per passar-se al Partit Popular. L'any 1995 va ser nomenada presidenta del Palau de la Música de València. Després, en 2011, va ser nomenada Regidora de Cultura. Des del 2013 està casada amb Ramón Almazán, professor de la Universitat de València i President de la Filharmònica de València. L'any 2015 manifestà el seu desig de deixar l'Ajuntament, després de més de vint anys. Un any més tard, Beneyto es va donar de baixa del Partit Popular per a, segons ella, no perjudicar la imatge del partit, ja que ha estat implicada en la trama de blanqueig de diners del PP de la ciutat.

## Referències

* ↑ S.L, EDICIONES PLAZA. «Algunas bodas de 2013, un fin de año en Baqueira y otras fiestas de Nochevieja» (en castellà). [Consulta: 11 octubre 2024].
* ↑ S.L, EDICIONES PLAZA. «Mayrén Beneyto renuncia a seguir en el Ayuntamiento de Valencia vía Facebook» (en castellà). [Consulta: 11 octubre 2024].
* ↑ «La exconcejala Mayrén Beneyto se da de baja del PP» (en castellà), 16-03-2016. [Consulta: 11 octubre 2024].

## Enllaços externs

* http://www.casinodeagricultura.com/en/agendaEvento/mujeres-con-nombre-propio-dna-mayren-beneyto-jimenez-de-laiglesia
* https://www.lasprovincias.es/sociedad/entrevista-mayren-beneyto-ensenaron-sonreir-siempre-20180101164923-nt.html
# Santa Maria de Maspujols

Santa Maria de Maspujols és una església barroca catalogada com a monument i protegida com a bé cultural d'interès local del municipi de Maspujols (Baix Camp).

## Descripció

Edifici de paredat amb reforços de carreus. Una nau amb capelles laterals comunicades. Arcs de mig punt. La nau cobreix amb volta de canó amb llunetes, el presbiteri amb creueria i les capelles laterals amb aresta. Hi ha una interessant capella amb cúpula, la del Santíssim, amb una sagristia gran, de tres trams, coberta de volta. Porta amb frontó entrepartit i fornícula amb imatge. Espadanya sobre la façana. El més interessant és el campanar, de diversos cossos, decorat amb relleus i escultures de volum, situat als peus, en el costat de l'evangeli.

## Història

Fou sufragània de l'església de l'Aleixar. Començada a finals del segle xvii i acabat en el XVIII. El campanar, obra de realització molt notable, potser fou obra de Donetto i Durand.

## Referències

* «Santa Maria de Maspujols». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 abril 2012].

## Enllaços externs

* «Santa Maria de Maspujols». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.