OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jhinjhuvada

Jhinjhuwara (Jhinjhuvada) fou un petit estat tributari protegit de l'agència de Kathiawar al prant de Jhalawar, presidència de Bombai. La superfície era de 427 km² i la població el 1881 de 15.766 habitants, estant format per 17 pobles amb 9 tributaris separats. Els ingressos de 1876 eren de 8000 lliures dels quals 11078 lliures es pagaven de tribut al govern britànic. Molts dels habitants eren kolis. Hi havia antigament tres explotacions de sal a l'estat, que després foren tancades sota els britànics rebent els thakurs una compensació. L'estat governava també algunes illes petites al rann adjacent, destacant la de Jhilanand de 30 km², amb una fot termal anomenada Bhotwa que es diu que va curar un antic rei de nom Anand, afectat de lepra, després de banyar-se a les seves aigües.
La capital és Jhinjhuvada o Jhinjhuwara situada a 23° 21′ N, 71° 42′ E﻿ / ﻿23.350°N,71.700°E﻿ / 23.350; 71.700 a uns 25 km de l'estació de Kharaghora, amb una població el 1872 de 3.058 i el 1881 de 3.770 persones. El seu nom derivaria del fundador, Jhunjho, un rabari. És una ciutat antiga amb una fortalesa i un tanc o cisterna d'aigua; les portes de les fortificacions en ruïnes són un delicat exemple de l'antiga arquitectura hindu; moltes pedres porten la inscripció «Mahansri Udal» que segons la tradició fou un ministre de Sidraj Jayasingh d'Anhilwara (Patan), que hauria construït tant el fort com la cisterna perquè era natural de la vila. Va caure en mans dels soldans d'Ahmedabad i fou una posició fortificada de l'estat. Després va passar a l'Imperi Mogol i sota Akbar el Gran fou una thana. Al segle xviii la va conquerir el cap Kambhoji que s'hi va establir i va fundar una línia de thakurs talukdars que va governar fins al 1949; la dinastia deia ser d'origen jhala de la casa de Dhrangadra però barrejada amb clans kolis.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Cantó de Gardana

El cantó de Gardana és un cantó francès del departament de les Boques del Roine, situat al districte d'Ais de Provença. Té 4 municipis i el cap és Gardana.

## Municipis

* Boc Bèl Èr
* Gardana
* Mimet
* Sumiana e Caulònga
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1976 | Victor Savine | SFIO, després PS |
| 1976-1998 | Roger Meï | PCF |
| 1998-2001 | Michel Ré | PCF |
| 2001-2008 | Richard Mallié | UDF-DL, després UMP |
| 2008- | Claude Jorda | PCF |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Puig Margall

El Puig Margall és una muntanya de 436 metres que es troba al municipi del Port de la Selva, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Helene Stähelin

Helene Stähelin (Wintersingen, 18 de juliol 1891 – Basilea, 30 de desembre de 1970) va ser una matemàtica suïssa, mestra, i activista de pau. Entre 1948 i 1967, va ser la presidenta de la secció suïssa de la Lliga Internacional de Dones per la Pau i la Llibertat, així com representant de l'organització en el Consell de Pau suís.

## Primers anys i recerca científica

Helene Stähelin fou una dels dotze fills del pastor protestant Gustav Stähelin (1858-1934) i la seva dona Luise. El 1894, la família es va traslladar de Wintersingen a Allschwil. Stähelin va assistir a la Töchterschule de Basilea i a les universitats de Basilea i Göttingen. El 1922, fou contractada per ser professora de matemàtiques i ciències naturals al Töchterinstitut de Ftan i va obtenir el seu doctorat per la Universitat de Basilea el 1924 gràcies a l'assessorament de Hans Mohrmann i Otto Spiess. El 1926, va passar a ser membre de la Societat suïssa de matemàtiques i uns anys més tard, entre 1934 i 1956, va treballar com a professora a l'escola secundària protestant de Zug. Després de jubilar-se va tornar a Basilea, des d'on va ajudar Otto Spiess en l'edició de les cartes de la família Bernoulli durant diversos anys.

## Activisme polític

De fortes conviccions pacifistes, Helene Stähelin va implicar-se en la Lliga Internacional de Dones per la Pau i la Llibertat i en la lluita contra aquells que utilitzaven la ciència per dissenyar i construir armes de guerra. Durant el seu mandat com a presidenta de la secció suïssa de la Lliga Internacional de Dones per la Pau i la Llibertat, entre els anys 1947 i 1967, els assumptes principals eren l'Organització de Nacions Unides, les armes nuclears, i la Guerra del Vietnam. Degut al seu activisme per la pau, va ser vigilada i perseguida per les autoritats suïsses a mitjans de 1950. La seva fitxa personal dels arxius de la policia suïssa es va mantenir en secret fins al 1986. Stähelin també es va involucrar en l'activisme pel dret al sufragi de les dones a Suïssa, encara que va morir abans que aquest fos una realitat.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Helene Stähelin – Personenlexikon BL». [Consulta: 5 agost 2019].
* ↑ «Stähelin, Helene» (en alemany). [Consulta: 5 agost 2019].
* ↑ «WILPF Schweiz | Women's Internationl League for Peace and Freedom». [Consulta: 5 agost 2019].
* ↑ «Gustav Stähelin-Lieb (1858-1934), Pfr. § 113 bzw. 207 neu» (en alemany), s. d. (sine dato). [Consulta: 5 agost 2019].
* 1 2 «Helene Staehelin (1891-1971), Dr. phil. § 207,4 neu» (en alemany), 1955. [Consulta: 5 agost 2019].
* ↑ Stähelin, Helene «Die charakteristischen Zahlen analytischer Kurven auf dem Kegel zweiter Ordnung und ihrer Studyschen Bildkurven» (en alemany). Mathematische Annalen, 93, 1, 01-12-1925, pàg. 217–229. DOI: 10.1007/BF01449961. ISSN: 1432-1807.
# Cryptocercus

Cryptocercus és un gènere d'insectes blatodeus (paneroles) de la família Cryptocercidae, de la qual aquest gènere és l'únic membre. Les espècies són conegudes com a paneroles de la fusta o paneroles de caperuça marró.
Des de 1996, estudis sobre l'ADN han portat a l'espècie nord-americana C. punctulatus a ser dividida en 5 espècies separades, establint el compte d'espècies conegudes al món en 7.
Cryptocercus és especialment notable per compartir nombroses característiques amb els tèrmits, i estudis filogenètics han demostrat que aquest gènere està més properament relacionat amb els tèrmits que amb altres paneroles.
# Cantó d'Ate

El cantó d'Ate (en francès canton d'Apt) és una divisió administrativa francesa del departament de la Valclusa i del districte d'Ate. El cap cantonal és Ate i agrupa 27 municipis.

## Municipis
### 1801-2015

* Ate
* Auribèu
* Canòva
* Castelet
* Gargaç
* Ginhac
* La Gàrda d'Ate
* Rustrèu
* Sanhon
* Sant Martin de Castilhon
* Sant Savornin d'Ate
* Viènç
* lo Vilar

### des 2015

* Ate
* Lei Baumetas
* Aupeda
* Auribèu
* Bonius
* Buòus
* Canòva
* Castelet
* Civèrgas
* Gargaç
* Ginhac
* Gòrda
* Gòud
* La Gàrda d'Ate
* Jocaç
* La Còsta
* Lieus
* Menèrba
* Murs
* Rossilhon
* Rustrèu
* Sanhon
* Sant Martin de Castilhon
* Sant Pantali
* Sant Savornin d'Ate
* Viènç
* lo Vilar

## Administració

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1949-1973 | M. Robert | radical |
| 1973-1979 | Jean Étienne | RPR |
| 1979-2015 | Pierre Boyer | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Llista dels consellers departamantals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2015- | Maurice Chabert Dominique Santoni | Els Republicans | |
# Puig Melus

El Puig Melus és una muntanya de 150 metres que es troba al municipi del Port de la Selva, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat de la Culla

El Serrat de la Culla és una serra situada al municipi de Montferrer i Castellbò a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.932 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Principat de Bhadra (Bikaner)

Bhadra fou un antic principat tributari i una ciutat de l'estat de Bikaner a Rajputana a uns 220 km al nord-est de Bikaner (ciutat) 29° 06′ N, 75° 11′ E﻿ / ﻿29.100°N,75.183°E﻿ / 29.100; 75.183 que el 1901 tenia 2.651 habitants.
Bhadra fou un dels principals zamindaris de l'estat de Bikaner, però els thakurs van estar sovint rebel·lats contra el maharajà i finalment el darrer fou deposat el 1818 i el seu territori va formar el tehsil de Bhadra a Bikaner amb 109 pobles i 31.994 habitants (la majoria jats).

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Dia de conveniència personal

A Espanya, un dia de conveniència personal és un dia de permís de lliure disposició que tenen pactat certs col·lectius de treballadors i funcionaris. En castellà se'n diu un día moscoso, és un epònim derivat del nom del ministre Javier Moscoso que va signar el 21 de desembre de 1983 una instrucció que incloïa un nou dret per als funcionaris: «Al llarg de l'any —diu el text oficial—, els funcionaris tindran dret a gaudir fins a sis dies de llicència o permís per a temes particulars, no inclosos en el que està indicat en els punts anteriors d'aquest alinea. Tals dies no podran acumular-se en cap cas a les vacances anuals retribuïdes. Els funcionaris podran distribuir aquests dies a la seva conveniència, amb prèvia autorització, que es comunicarà a la respectiva unitat de personal, i respectant sempre els menesters del servei».
Els dies de conveniència personal van sorgir en els anys mil nou-cents vuitanta, per a compensar una pujada de l'IPC de 12 per cent que l'Estat no podia assumir com a pujada salarial. Es va decidir decompensar els funcionaris amb sis dies de temes propis. En lloc de cobrar més, els funcionaris van acceptar de treballar 6 dies menys i no cobrar la pujada del salari que els corresponia.
El 14 de juliol de 2012, el president del Govern espanyol, Mariano Rajoy va aprovar entre altres mesures la reducció del nombre de dies de conveniència personal de sis a tres. Posteriorment, durant la darrera setmana del 2013, es va tornar un dels dies eliminats, passant a ser-ne quatre. Al setembre de 2014, el Govern de Mariano Rajoy va autoritzar el retorn d'un dia dels que van ser eliminats als funcionaris, així aquests ara tenen 5 dies de conveniència personal a l'any.

## Referències

* ↑ Diccionario de la Real Academia Española, definición de moscoso
* ↑ Butlletí Oficial de l'Estat, Instrucción de 21 de diciembre de 1983, de la Secretaría de Estado para la Administración Pública, por la que se dictan normas sobre jornada y horario de trabajo, licencia y vacaciones del personal
* ↑ http://www.boe.es/boe/dias/2012/07/14/pdfs/BOE-A-2012-9364.pdf Real Decreto-ley 20/2012, de 13 de julio, de medidas para garantizar la estabilidad presupuestaria y de fomento de la competitividad.
# Ouroborus cataphractus

Ouroborus cataphractus és una espècie de saure terrestre de la família Cordylidae que viu en el sud d'Àfrica. Tenen un color marró groguenc i es troben en afloraments rocosos amb esquerdes i matolls, en hàbitats desèrtics o semidesèrtics.
Posseeixen en el coll i en el cos unes espines defensives gruixudes i unes escates quadrades en el costat dorsal. Aquestes estructures defensives es mostren d'una forma més eficient adoptant una postura enrotllada a manera d'anell, ja que giren el seu cos en l'eix sagital fins a mossegar-se la cua, exposant-les davant possibles atacs.
Són hivernants, vivípars (les femelles parin 1 o 2 cries). Els adults tenen una longitud entre 16 i 21 centímetres. Viuen en grups familiars i posseeixen cures parentals, característica aquesta típica. La seva dieta es forma principalment a força d'insectes i aranyes, podent servir d'aliment a aus rapaces. Poden viure uns 25 anys en captivitat.
# Kasli

Kasli fou un estat tributari protegit, un jagir tributari de Jaipur format per 84 pobles. Fou concedit a Rao Tirmal amb les parganes de Nagore i Kasli per Akbar el Gran, al qual havia salvat la vida.

## Llista de Rages

* Rao TIRMAL vers 1600
* Rao GANGARAM
* Rao SHYAM RAM
* Rao JASWANT SINGH
* Rao JAGAT SINGH (de Kasli i Doojodh)
* Rao DEEP SINGH vers 1687-1721
* Rao SARDAR SINGH vers 1721-1748
* Rao RAM SINGH vers 1748-1754
* Rao HATHI SINGH vers 1763-1795
* Rao POORAN MAL vers 1795
* Rao SANGRAM SINGH vers 1795-1834
* Rao RAM SINGH 1834-?
* Rao PRITHVI SINGH ?
* Rao SHOOR SINGH ?-

## Referències

* Genealogia Arxivat 2009-07-19 a Wayback Machine.
# Cantó de Bolena

El cantó de Bolena (en francès canton de Bollène) és una divisió administrativa francesa del departament de la Valclusa, situat al districte d'Avinyó. Té 9 municipis i el cap és Bolena.

## Municipis

* Bolena
* La Gàrda Pariòu
* La Mota de Ròse
* La Palú
* Montdragon
* Mornats
* Santa Celha dei Vinhas
* Serinhan dau Comtat
* Uchau
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1970-1988 | Georges Sabatier | PCF |
| 1988-2015 | Jean-Pierre Lambertin | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Llista dels consellers departamentals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2015- | Marie-Claude Bompard Xavier Fruleux | Ultradreta | |
# Puig Sec (l'Escala)

El Puig Sec és una muntanya de 60 metres que es troba al municipi de l'Escala, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 313091016).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Serrat dels Orris

El Serrat dels Orris és una serra situada al municipi de Montferrer i Castellbò a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.703 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Principat de Muhammadgarh

Muhammadgarh o Mohammadgarh fou un estat tributari protegit a l'agència de Bhopal a l'Índia central, entre Bhilsa i Rahatgarh amb una superfície de 70 km², amb 19 pobles i una població el 1881 de 5.347 habitants dels que més de 4.300 eren hindus i la resta quasi tots musulmans (151 animistes). Els gonds eren 79 gonds i el mòghies eren 72. Els imgresos s'estimaven en 700 lliures i no pagava tribut. La capital era Muhammadgarh a 23° 39′ N, 78° 12′ E﻿ / ﻿23.650°N,78.200°E﻿ / 23.650; 78.200. La població de l'estat el 1901 havia baixat a 2.944 habitants i el 1931 era de 2.658 habitants.
Originalment fou part de l'estat de Kurwai però a la mort del nawab Muhammad Dalil Khan d'aquest principat, els seus dominis es van dividir entre els dos fills i Muhammadgarh i Basoda van correspondre al fill jove Asan-ulla Khan. A la mort d'aquest l'estat fou altra vegada dividit i Bakht-ulla-Khan va rebre Basoda (o Basouda), i Muhammad Khan va rebre Muhammadgarh. El 1819, Sindhia es va apoderar d'una part de l'estat però la va evacuar sota pressió britànica. El sobirà era un paixtu, i portava el títol de nawab. El 1919 el nawab Siddik Kuli Khan fou declarat mentalment incompetent i l'estat fou regit per l'agent polític fins al 1942. Va emetre diversos tipus de segells (court fee i revenue) del 1890 al 1915 i el 1940.

## Llista de nawabs

* Hafiz Kuli Khan 1842 - 1896
* Hatim Kuli Khan 1896 - 1910
* Siddik Kuli Khan 1910 - 1942
* Muhammad Sabir Kuli Khan 1942 - 1948

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Cordylus tropidosternum

Cordylus tropidosternum és una espècie de sauròpsid (rèptil) d'escatós de la família dels Cordylidae de costums arborícoles. Es caracteritza per les escates de la seva pell. Sol mesurar uns 20 centímetres i el seu lloc d'origen és Àfrica, especialment el sud. No són animals domèstics però poden arribar a ser dòcils.
# Katangi

Katangi és una vila i un nagar panchayat al districte de Balaghat en l'estat indi de Madhya Pradesh.

## Història

En el passat, Katangi fou el nom d'un estat tributari protegit del tipus zamindari al districte de Bilaspur, a les Províncies Centrals. Incloïa 41 pobles amb una superfície de 148 km². Era una plana limitada per un costat pel riu Mahanadi i per l'altre per les muntanyes Sonakhan. La població el 1882 era de 15.845. El sobirà era un gond. La capital era la vila de Katangi.

## Referències

* ↑ «India PIN Code 481445 Profile and Map». [Consulta: 10 novembre 2023].
* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Cantó de Cavalhon

El cantó de Cavalhon és un cantó francès del departament de la Valclusa, situat al districte d'Ate. Té sis municipis i el cap és Cavalhon.

## Municipis

* Caumont de Durença
* Cavalhon
* Lo Chivau Blanc
* Maubèc
* Robion
* Lei Talhadas

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1970-1976 | Marius Accarie | radical |
| 1976-1988 | Fernand Lombard | PS |
| 1988-2002 | Maurice Giro | Divers droite |
| 2002-2008 | Jean-Claude Bouchet | UDF, després UMP |
| 2008- | Jean-Baptiste Blanc | UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Roca Miradones

El Roca Miradones és una muntanya de 318 metres que es troba al municipi de la Jonquera, a la comarca catalana de l'Alt Empordà.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Geococcyx

Els correcamins (Geococcyx ) són un gènere d'ocells de la família dels cucúlids (Cuculidae). També són coneguts com a ocells o polls chaparrals per tipus d'hàbitat on es troben.

## Descripció

Són dues espècies de cucuts de terra amb cues llargues i amb cresta. Es troben al sud-oest i centre-sud dels Estats Units, Mèxic i Amèrica Central, normalment al desert. Encara que capaços de volar, els correcamins generalment fugen dels depredadors corrent. A terra, alguns s'han mesurat a 32 km/h.

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2, 2024) aquest gènere està format per dues espècies, ambdues monotípiques:
* correcamins gros (Geococcyx californianus).
* correcamins menut (Geococcyx velox).

## Referències

* ↑ «roadrunner». The Free Dictionary. Farlex.
* ↑ Lockwood, Mark; Lasley, Greg W., Cooper, Tim.. Basic Texas Birds: A Field Guide (en anglès). University of Texas Press, 2007, p. 168. DOI 10.7560/713499. ISBN 978-0-292-75669-4.
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Turacos, bustards, cuckoos, mesites, sandgrouse – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2, 17-08-2024. [Consulta: 19 desembre 2024].
# Serra del Dac

La Serra del Dac és una serra situada al municipi de les Valls de Valira a la comarca de l'Alt Urgell, amb una elevació màxima de 1.758 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Província d'Hormozgan

La Província d'Hormozgan (persa: استان هرمزگان, Ostān-e Hormozgān) és una de les 31 províncies de l'Iran. Es troba al sud del país i dins la Regió 2, davant d'Oman i els Emirats Àrabs Units. La seva superfície és de 70.697 km², i la capital provincial és Bandar Abbas. Aquesta província té 14 illes al Golf Pèrsic i 1.000 km de litoral.
Compta amb 11 ciutats principals: Bandar Abbas, Bandar Lengeh, Hajiabbad, Minab, Qeshm, Jask, Bastak, Bandar Khamir, Parsian, Rudan, i Abumusa. També té 21 comtats (o districtes), 69 municipis i 2.046 pobles. El 2007 tenia uns 1,5 milions d'habitants.
Marco Polo visità el port de Bandar Abbas el 1272 i 1293, i va informar de molt comerç persa de joies, ivori i seda amb Indoxina, i perles de Bahrain en els basars del port d'Ormuz.
El 1497 arribà a aquesta regió Vasco da Gama.

## Geografia

La província és primordialment muntanyosa i forma part de la punta sud dels Zagros. Té un clima molt càlid i amb molta humit relativa, però amb poca pluviometria anual. A l'estiu de vegades s'arriba als 49 °C.

## Referències

* ↑ «همشهری آنلاین-استان‌های کشور به ۵ منطقه تقسیم شدند (Provinces were divided into 5 regions)» (en persian). Hamshahri Online, 22 juny 2014 (1 Tir 1393, Jalaali).
* ↑ SCI.org
* Afshar Sistani, Iraj, Shenakht-e ostan-e Hormozgan, Tehran 2000
* Barbera, Gerardo, "Hormozgan: Situação lingüística e aspectos culturais",in: Âyiné.International Journal of Islamic Societies and Cultures, 1, 2013, pp. 130–147

## Vegeu també

* Illa Lavan

## Enllaços externs

* Official website of Hormozgan Governorship Arxivat 2008-09-14 a Wayback Machine.
* Hormozgan Cultural Heritage Organization Arxivat 2005-05-28 a Wayback Machine.
* Hara UNESCO Biosphere Reserve Arxivat 2005-04-15 a Wayback Machine.
* Geno UNESCO Biosphere Reserve Arxivat 2005-04-15 a Wayback Machine.
# Piet van Kempen

Piet van Kempen (Ooltgensplaat, Oostflakkee, 12 de desembre de 1898 - Brussel·les, 5 de maig de 1985) fou un ciclista neerlandès, que va destacar en les curses de sis dies en què va aconseguir 32 victòries. Va competir professionalment durant més de vint anys.

## Palmarès

* 1916
** Campió dels Països Baixos de velocitat amateur
* 1921
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Oscar Egg)
* 1922
** 1r als Sis dies de Brussel·les (amb Emile Aerts)
* 1923
** 1r als Sis dies de París (amb Oscar Egg)
* 1924
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Reginald McNamara)
* 1925
** Campió dels Països Baixos de velocitat
** 1r als Sis dies de Brussel·les (amb Emile Aerts)
** 1r als Sis dies de París (amb Alfred Beyl)
* 1926
** 1r als Sis dies de Brussel·les (amb Klaas van Nek)
** 1r als Sis dies de Breslau (amb Ernst Feja)
* 1927
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Maurice Dewolf)
* 1928
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Mike Rodak)
** 1r als Sis dies de Stuttgart (amb Theo Frankenstein)
** 1r als Sis dies de Dortmund (amb Maurice Dewolf)
* 1929
** 1r als Sis dies de Stuttgart (amb Paul Buschenhagen)
* 1930
** 1r als Sis dies de Brussel·les (amb Paul Buschenhagen)
** 1r als Sis dies de Breslau (amb Paul Buschenhagen)
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Paul Buschenhagen)
** 1r als Sis dies de Saint-Étienne (amb Francis Fauré)
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Joe Laporte)
* 1931
** 1r als Sis dies de Breslau (amb Willy Rieger)
* 1932
** 1r als Sis dies de París (amb Jan Pijnenburg)
** 1r als Sis dies de Dortmund (amb Jan Pijnenburg)
** 1r als Sis dies d'Amsterdam (amb Jan Pijnenburg)
** 1r als Sis dies de Marsella (amb Armand Blanchonnet)
* 1933
** 1r als Sis dies de Cleveland (amb Jules Audy)
* 1934
** 1r als Sis dies de San Francisco (amb Jack McCoy)
** 1r als Sis dies de Londres (amb Sydney Cozens)
** 1r als Sis dies de Minneapolis (amb Reggie Fielding i Heinz Vopel)
* 1935
** 1r als Sis dies de San Francisco (amb James Corcoran)
** 1r als Sis dies de Kansas City (amb William Peden)
* 1936
** 1r als Sis dies de Saint-Étienne (amb Jean van Buggenhout)
* 1937
** 1r als Sis dies de Saint-Étienne (amb Jean van Buggenhout)
** 1r als Sis dies de Londres (amb Albert Buysse)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl Arxivat 2013-12-24 a Wayback Machine.
# Katosan

Katosan fou un estat tributari protegit a l'agència de Mahi Kantha, província de Gujarat, presidència de Bombai, amb una població de 4550 habitants (el 1872) repartits en 29 pobles, i població el 1931 de 5.803 habitants. Tenia uns ingressos estimats de 2500 lliures i pagava com a tribut al Gaikwar de Baroda 54,8 lliures. Els sobirans eren Mukwana kolis; el títol era el de thakur. El darrer thakur fou Shri Kirtisinhji Takatsinhji que va governar del 1932 al 1948 (del 1932 al 1941 com a menor)
Vegeu també: Katosan (thana)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.