OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Greedo

Greedo és un personatge de ficció de la saga de ciència-ficció Star wars, un caça-recompenses de l'espècie Rodian, que servia a Jabba el Hutt. Aquest personatge va tenir una carrera llarga i es va tornar bastant famós en el planeta Tatooine. Fins que un dia Jabba li va enviar a cercar a Han Solo en la Cantina de Mos Eisley. Ací després d'una confrontació verbal, Han Solo li va disparar a Greedo una sola vegada, i així va acabar amb la seua vida criminal.
Greedo era un dels amics d'Anakin Skywalker en la seua infància, però es van barallar a l'eixir de la carrera de baines (Podracer) perquè Greedo va dir que Anakin Skywalker havia fet trampes. Amb Pqweeduk, així es deia el seu germà xicotet, va viure fins que l'imperi va matar la seua família, Greedo va escapar i es va unir a Jabba el Hutt.
El senyor del crim estava ansiós per reclutar caçadors rodians, ja que eren temeraris, treballaven amb una paga mínima i servien com a grans aperitius per al Rancor si era que faltaven als seus favors. Treballar per Jabba seria una manera perfecte perquè en Greedo incrementi el seu estatus i la seu poder com a caça-recompenses. Quan Jabba va premiar a Greedo amb l'exclusivitat de fer que Han Solo pagara vells deutes, el rodià va veure La Galàxia en les seues mans, ja que el corellià era un premi molt alt.
Greedo va esperar a Solo a la cantina de Chalmun. El rodià es va sentir temorós i pertorbat per la presència d'un ancià que havia usat un sabre làser contra un aqualish i un humà. Llavors Chewbacca, que acompanyava el corellià, va escortar l'ancià i el seu jove acompanyant cap a la taula on Solo es trobava. Greedo es va sentir més nerviós. Dos Stormtroopers caminaven inspeccionant la cantina, i quan se'n van anar Greedo va notar que Solo i Chewbacca es trobaven tots sols. Després el wookiee es va alçar del seu seient i va marxar.
Així ell va caminar cap a on es trobava Solo, amb el seu blaster en la mà, el rodià va demandar els diners que Han li devia a Jabba. Si ell podia obtenir els diners de Solo, i després matar-lo, la paga pel botí seria el doble. Segur de si mateix, el rodià va mantenir el seu blaster apuntant a Solo, qui es va veure totalment despreocupat. L'actitud del corellià va pertorbar a Greedo, però abans que poguera tractar amb Solo, aquest li va disparar amb el seu blaster sota la taula matant a Greedo. En Greedo va quedar perforat i socarrimat.

## Curiositats

* Com la majoria dels elements que conformen Star Wars, els idiomes estan basats en llenguatges existents. L'idioma de Greedo està tret de l'idioma quítxua, que encara es parla àmpliament en Perú i Bolívia.

## Les Guerres Clòniques

Greedo durant la seua joventut és contractat per la Federació de Comerç per a segrestar les filles del president Papanodia del planeta Pantora. El president va descobrir que ell havia segrestat les seues filles després d'analitzar una mostra de sang que el caça-recompenses havia deixat en l'escena del crim.

## Referències

* ↑ . Argument de la sèrie d'animació The Clone Wars (2008) Temporada: 3 Episodi: 4 "Esfera de Influència".
# Recopa d'Europa de futbol 1960-61

La Recopa d'Europa de futbol 1960-61 fou la primera edició de la Recopa d'Europa de futbol. La final fou guanyada per l'ACF Fiorentina a la final davant del Rangers F.C.. Fou l'única edició de la competició en què la final es disputà a doble partit.

## Ronda preliminar

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Rangers F.C. | 5-4 | Ferencvárosi TC | 4-2 | 1-2 |
| Vorwärts Berlín | 2-3 | RH Brno | 2-1 | 0-2 |

## Quarts de final

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Borussia Mönchengladbach | 0-11 | Rangers F.C. | 0-3 | 0-8 |
| FK Austria Wien | 2-5 | Wolverhampton Wanderers | 2-0 | 0-5 |
| FC Lucerne | 2-9 | ACF Fiorentina | 0-3 | 2-6 |
| RH Brno | 0-2 | Dinamo Zagreb | 0-0 | 0-2 |

## Semifinals

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Rangers FC | 3-1 | Wolverhampton Wanderers | 2-0 | 1-1 |
| ACF Fiorentina | 4-2 | Dinamo Zagreb | 3-0 | 1-2 |

## Final

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Rangers F.C. | 1-4 | ACF Fiorentina | 0-2 | 1-2 |
* Guanyador de la Recopa d'Europa 1960-61
* ACF Fiorentina Primer títol

## Enllaços externs

* Detalls a la web de la UEFA
* RSSSF
# Copa d'Àfrica de Nacions 1959

La Copa d'Àfrica de Nacions de 1959 va ser la segona edició de la Copa d'Àfrica de Futbol, i es va disputar a Egipte, que en aquell moment s'integrava en la República Àrab Unida. En aquesta segona edició es van jugar tres partits, i van donar a Egipte el segon títol continental.

## Participants

Només hi participaren tres equips: Egipte (aleshores República Àrab Unida), Sudan i Etiòpia. Els entrenadors d'aquests equips eren de l'Europa de l'Est: el txecoslovac Jiří Starosta (Etiòpia) i els hongaresos József Háda (Sudan) i Pál Titkos, seleccionador d'Egipte.
| Equips | Participacions anteriors | Millor resultat |
| Etiòpia | 1 (1957) | 02 !Finalistes (1957) |
| R. Àrab Unida (organitzador i vigent campió) | 1 (1957) | 01 !Campions (1957) |
| Sudan | 1 (1957) | 03 !Tercers (1957) |

## Seu

| El Caire | El Caire |
| Estadi Al Ahly | El Caire |
| Capacitat: 25.000 | El Caire |

## Competició

El sistema va canviar i es va fer una lliga en la qual jugaven tots contra tots. La República Àrab Unida (Egipte) es va imposar gràcies a dues victòries: va guanyar 4-0 a Etiòpia i 2-1 al Sudan.

### Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | R. Àrab Unida (C, H) | 2 | 2 | 0 | 0 | 6 | 1 | +5 | 4 | Campió |
| 2 | Sudan | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 0 | 2 | |
| 3 | Etiòpia | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 5 | −5 | 0 | |

### Partits

| R. Àrab Unida | 4-0 | Etiòpia |
| Mahmoud El-Gohary 29', 42', 73' Mimi El-Sherbini 64' | | |
| Sudan | 1-0 | Etiòpia |
| Drissa 40' | | |
| R. Àrab Unida | 2-1 | Sudan |
| Essam Baheeg 12', 89' | | Manzul 65' |

## Campió

* Guanyador de  Copa d'Àfrica 1959
* República Àrab Unida Segon títol

## Golejadors
### 3 gols

* Mahmoud El-Gohary

### 2 gols

* Essam Baheeg

### 1 gol

* Mimi El-Sherbini
* Drissa
* Siddiq Manzul

## Referències

* ↑ «African Nations Cup 1959» (en anglès). The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation. [Consulta: 27 febrer 2018].

## Enllaços externs

* RSSSF
# Primera divisió espanyola de futbol 1959-1960

Els resultats de la temporada 1959/60 de la Primera Divisió de futbol espanyola es mostren a continuació.

## Classificació general

| Lloc | Equip | J | G | E | P | GF | GC | DG | PTS. |
| 1 | FC Barcelona | 30 | 22 | 2 | 6 | 86 | 28 | 58 | 46 |
| 2 | Reial Madrid | 30 | 21 | 4 | 5 | 92 | 36 | 56 | 46 |
| 3 | Athletic de Bilbao | 30 | 19 | 1 | 10 | 74 | 45 | 29 | 39 |
| 4 | Sevilla FC | 30 | 16 | 4 | 10 | 63 | 44 | 19 | 36 |
| 5 | Atlètic de Madrid | 30 | 15 | 3 | 12 | 59 | 40 | 19 | 33 |
| 6 | Betis | 30 | 15 | 3 | 12 | 42 | 53 | -9 | 33 |
| 7 | Real Oviedo | 30 | 13 | 7 | 10 | 38 | 51 | -13 | 33 |
| 8 | RCD Espanyol | 30 | 11 | 8 | 11 | 33 | 29 | 4 | 30 |
| 9 | València CF | 30 | 11 | 6 | 13 | 37 | 33 | 4 | 28 |
| 10 | Elx CF | 30 | 11 | 5 | 14 | 41 | 64 | -23 | 27 |
| 11 | Reial Saragossa | 30 | 10 | 5 | 15 | 49 | 58 | -9 | 25 |
| 12 | Granada CF | 30 | 10 | 5 | 15 | 38 | 52 | -14 | 25 |
| 13 | Real Valladolid | 30 | 11 | 3 | 16 | 48 | 61 | -13 | 25 |
| 14 | Reial Societat | 30 | 10 | 3 | 17 | 41 | 61 | -20 | 23 |
| 15 | Osasuna | 30 | 8 | 2 | 20 | 42 | 75 | -33 | 18 |
| 16 | U.D. Las Palmas | 30 | 5 | 3 | 22 | 24 | 77 | -53 | 13 |
La victòria es premiava amb 2 punts i l'empat amb 1.
| Lliga de Campions | Recopa d'Europa | Descens |

## Resultats

* Lliga de Campions: FC Barcelona.
* Copa del Generalíssim: Atlètic de Madrid.
* Descensos: Osasuna i U.D. Las Palmas.
* Ascensos: Reial Mallorca i Racing de Santander.

## Màxims golejadors

| Puskas | Real Madrid | 28 |

## Referències

* ↑ «Resultats». BDFutbol.
* ↑ «Temporada a lafutbolteca». lafutbolteca.com, 02-11-2018.
# Fahma

Fahma (àrab: فحمه, Faḥma; hebreu: פח'מה‎) és una vila palestina de la governació de Jenin a Cisjordània, al nord de la vall del Jordà, a 15 kilòmetres al sud-est de Jenin. Segons el cens de l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques (PCBS), Fahma tenia 2.439 habitants en 2007.

## Referències

* ↑ «Table 26 (Cont.): Localities in the West Bank by Selected Indicators, 2007» (en arabic) p. 106. Palestinian Central Bureau of Statistics, 2007. Arxivat de l'original el 2019-04-09. [Consulta: 22 abril 2017].

## Bibliografia

* Barron, J. B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882. (p. 154)
* Hadawi, S.. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970. (pp. 54, 98, 148)
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2. (p. 130)
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881. (p. 182)
* Pringle, Denys. The Churches of the Crusader Kingdom of Jerusalem: A-K (excluding Acre and Jerusalem). Cambridge University Press, 1993. (p. 205)
* Rey, Emmanuel Guillaume. Les colonies franques de Syrie aux XIIme et XIIIme siècles (en francès). París: A. Picard, 1883. (pp. 282, 426, cited in Pringle, p. 207)
* Röhricht, Reinhold «Studien zur mittelalterlichen Geographie und Topographie Syriens» (en alemany). Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins. K. Baedeker [Leipzig], 10, 1887, pàg. 195–344. (p. 223, cited in Pringle, p. 207)
* Röhricht, Reinhold. Regesta regni Hierosolymitani (MXCVII-MCCXCI) (en llatí). Berlín: Libraria Academica Wageriana, 1893. (RHH pp. 153-154, no. 576. Name: Fame. Cited in Pringle)

## Enllaços externs

* Welcome To Fahma
* Survey of Western Palestine, Map 11: IAA, Wikimedia commons
# Surda (Ramal·lah)

Surda (àrab: سرده, Surda) és una vila palestina de la governació de Ramal·lah i al-Bireh, al centre de Cisjordània, situada 6 kilòmetres al nord-est de Ramal·lah. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques de Palestina (PCBS), tenia 1.319 habitants en 2016. És el lloc de naixement del diplomàtic palestí Hasan Abdel Rahman.

## Referències

* ↑ «Projecció de població pel Districte de Ramal·lah, ordenat per municipis, 2006- 2016». Arxivat de l'original el 2017-11-21. [Consulta: 3 setembre 2017].

## Bibliografia

* Barron, J.B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, C.R.; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882. (p. 295)
* Finkelstein, I.; Lederman, Zvi. Highlands of many cultures. Tel-Aviv: Institute of Archaeology of Tel Aviv University Publications Section, 1997. ISBN 965-440-007-3. (I p. 423)
* Government of Jordan, Department of Statistics. First Census of Population and Housing. Volume I: Final Tables; General Characteristics of the Population, 1964.
* Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945, 1945.
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970.
* Hartmann, M. «Die Ortschaftenliste des Liwa Jerusalem in dem türkischen Staatskalender für Syrien auf das Jahr 1288 der Flucht (1871)». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 6, 1883, pàg. 102–149. (Hartmann, 1883, p. 126)
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2. (p. 117)
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881. (p. 245)
* Robinson, E.; Smith, E. Biblical Researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea: A Journal of Travels in the year 1838. 3. Boston: Crocker & Brewster, 1841. (Surada, in Beni Harith, Robinson and Smith, 1841, vol 3, Appendix 2, p. 124)
* Schick, C. «Zur Einwohnerzahl des Bezirks Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 19, 1896, pàg. 120–127. (Schick, 1896, p. 123)
* Socin, A. «Alphabetisches Verzeichniss von Ortschaften des Paschalik Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 2, 1879, pàg. 135–163. (p. 161)

## Enllaços externs

* Surda genealogy: Family frees, Surda.net
* Welcome To Surda
* Survey of Western Palestine, Map 14: IAA, Wikimedia commons
# Deir as-Sudan

Deir as-Sudan (àrab: دير السودان, Dayr as-Sūdān) és una vila palestina en la governació de Ramal·lah i al-Bireh al centre de Cisjordània, situada 20 kilòmetres al nord-oest de Ramal·lah. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques de Palestina (PCBS), tenia 2.548 habitants en 2016. El seu nom vol dir «monestir dels negres».

## Referències

* ↑ «Projecció de població pel Districte de Ramal·lah, ordenat per municipis, 2006- 2016». Arxivat de l'original el 2017-11-21. [Consulta: 11 setembre 2017].
* ↑ Palmer, 1881, p. 229

## Bibliografia

* Barron, J.B.. Palestine: Report and General Abstracts of the Census of 1922. Government of Palestine, 1923.
* Conder, C.R.; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882. (p. 290)
* Dauphin, Claudine. La Palestine byzantine, Peuplement et Populations (en francès). III : Catalogue. Oxford: Archeopress, 1998. ISBN 0-860549-05-4. (p. 823)
* Finkelstein, I.; Lederman, Zvi. Highlands of many cultures. Tel-Aviv: Institute of Archaeology of Tel Aviv University Publications Section, 1997. ISBN 965-440-007-3. (I p. 455)
* Government of Jordan, Department of Statistics. First Census of Population and Housing. Volume I: Final Tables; General Characteristics of the Population, 1964.
* Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945, 1945.
* Hadawi, S. Village Statistics of 1945: A Classification of Land and Area ownership in Palestine. Palestine Liberation Organization Research Center, 1970. (pp. 64, 112, 162)
* Hartmann, M. «Die Ortschaftenliste des Liwa Jerusalem in dem türkischen Staatskalender für Syrien auf das Jahr 1288 der Flucht (1871)». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 6, 1883, pàg. 102–149. (p. 107: 22 houses)
* Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal. Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft, 1977. ISBN 3-920405-41-2. (p. 116)
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.
* Robinson, E.; Smith, E. Biblical Researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea: A Journal of Travels in the year 1838. 3. Boston: Crocker & Brewster, 1841. (p. 124)
* Schick, C. «Zur Einwohnerzahl des Bezirks Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 19, 1896, pàg. 120–127. (p. 124)
* Socin, A. «Alphabetisches Verzeichniss von Ortschaften des Paschalik Jerusalem». Zeitschrift des Deutschen Palästina-Vereins, 2, 1879, pàg. 135–163. (p. 152)
# Al-Burj (Hebron)

Al-Burj (àrab: البرج, al-Burj) és una vila palestina de la governació d'Hebron, a Cisjordània, situada 20 kilòmetres al sud-oest d'Hebron. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 3.405 habitants el 2016. Les instal·lacions d'atenció primària de salut del poble són designades pel Ministeri de Salut com a nivell 2.

## Història

En 1838, el-Burj va ser considerat com un lloc "en ruïnes o abandonat", part de la zona entre la muntanya i la Franja de Gaza, però subjecte al govern d'el-Khulil.
Durant el cens de Palestina de 1931 la població d'al Burj era comptada amb la de Dura.
Després de la Guerra araboisraeliana de 1948 i els acords d'armistici de 1949, Al-Burj va quedar sota un règim d'ocupació jordana. El 25 de febrer de 1953, cinc pastors àrabs, yun d'ells de 16 anys, van ser assassinats i mutilats per Israel en l'anomenat afer Har-Zion Des de la Guerra dels Sis Dies en 1967, al-Burj ha romàs sota ocupació israeliana.

## Referències

* ↑ 2007-2016 PCBS census Arxivat 2013-07-05 at Archive.is. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107.
* ↑ West Bank Health care Arxivat 2006-03-13 at the Library of Congress
* ↑ Robinson and Smith, 1841, vol 3, Appendix 2, p. 117
* ↑ Mills, 1932, p. 30
* ↑ Morris, 1993, pp. 384-386

## Bibliografia

* Conder, C.R.; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 3. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1883.
* Govern de Jordan, Departament d'Estadística. First Census of Population and Housing. Volume I: Final Tables; General Characteristics of the Population, 1964.
* Mills, E.. Census of Palestine 1931. Population of Villages, Towns and Administrative Areas. Jerusalem: Government of Palestine, 1932.
* Morris, B. Israel's Border Wars 1949–1956: Arab Infiltration, Israeli Retaliation, and the Countdown to the Suez War. Oxford: Clarendon Press, 1993. ISBN 0-19-827850-0.
* Robinson, E.; Smith, E. Biblical Researches in Palestine, Mount Sinai and Arabia Petraea: A Journal of Travels in the year 1838. 3. Boston: Crocker & Brewster, 1841.
# Portada/efemèride desembre 27

Céleste Mogador
« 26 de desembre · 27 de desembre · 28 de desembre »
# Angelo Conti

Angelo Conti (Roma, 31 de març de 1956 - Roma, 11 de desembre de 2018) fou un vocalista, guitarrista, lletrista italià, i un dels fundadors l'any 1981 de Banda Bassotti, un dels grups pioners de l'ska punk a Europa, el qual fou ideat com a vehicle per a fer militància política en favor de l'antifeixisme, l'antiracisme, el comunisme i l'internacionalisme.
En català, versionà i registrà l'any 2003 la cançó d'Al Tall «Processó». Morí l'1 de desembre de 2018 a la seva ciutat natal, als 62 anys, després de patir una breu malaltia. La seva mort fou anunciada, públicament al compte de Facebook del grup musical amb el missatge Chi lotta non sarà mai schiavo. Ciao Sigaro («El que lluita mai serà un esclau. Adéu Sigaro»). Entre les 8 i les 11 hores del 13 de desembre s'instal·là una sala de vetlla funerària a l'Hospital Gemelli de Roma i a les 12:30 hores s'organitzà el darrer comiat al Temple Egipci del cementiri comunal monumental Campo Verano de la mateixa ciutat.

## Discografia amb Banda Bassotti

* 1992: Figli della stessa rabbia
* 1993: Bella ciao (mini CD amb 4 temes)
* 1994: Avanzo de cantiere
* 2001: Un altro giorno d'amore (CD doble en directe)
* 2002: L'altra faccia dell'impero
* 2003: Así es mi vida (versions de cançons revolucionàries de món)
* 2004: Amore e odio
* 2004: Baldi e fieri (mini CD dedicat als aficionats de la Brigate Autonome Livornesi)
* 2006: Vecchi cani bastardi
* 2008: Viento, lucha y sol
* 2010: Check Point Kreuzberg - Live at the SO36 - Berlín (CD doble en directe)
* 2012: Siamo guerriglia
* 2014: Banditi senza tempo

## Referències

* 1 2 «Morto Angelo Conti: addio a "Sigaro", anima e voce della Banda Bassotti» (en italià). RomaToday.it. [Consulta: 11 desembre 2024].
* ↑ «È morto Angelo 'Sigaro' Conti, storica voce della band 'operaia' militante Banda Bassotti» (en italià). Repubblica.it, 12-12-2018. [Consulta: 25 desembre 2019].
* ↑ «Sigaro, el albañil que amaba compartir el pan» (en castellà). LaMarea.com, 11-12-2019. [Consulta: 25 desembre 2019].
* ↑ Sidera, Alba. «Ciao, Sigaro. L'antifeixisme està de dol». ElNacional.cat, 18-12-2018. [Consulta: 25 desembre 2019].
* ↑ García, Darío. «Muere Angelo "Sigaro" Conti, cantante y guitarrista de Banda Bassotti» (en castellà). MondoSonoro.com, 12-12-2018. [Consulta: 3 desembre 2022].
* ↑ «S'ha mort Angelo Conti, veu històrica de la Banda Bassotti». Vilaweb, 11-12-2018. [Consulta: 25 desembre 2019].
* ↑ «Fallece Angelo Conti ‘Sigaro’, voz de Banda Bassotti» (en castellà). Naiz.eus, 12-12-2018. [Consulta: 4 desembre 2022].
* ↑ «Addio Angelo Conti: è morto 'Sigaro', frontman della Banda Bassotti» (en italià). TG24.Sky.it, 12-12-2018. [Consulta: 11 desembre 2024].
* ↑ «Musica: addio Angelo Conti, frontman 'Banda Bassotti' - Cultura & Spettacoli» (en italià). Ansa.it, 12-12-2018. [Consulta: 4 desembre 2022].
* ↑ «Addio ad Angelo Conti, "Sigaro" della Banda Bassotti» (en italià). TGcom24.Mediaset.it, 13-12-2018. [Consulta: 4 desembre 2022].
# Ras Atiya

Ras Atiya (àrab: رأس عطيّه, Raʾs ʿAṭṭiyya; hebreu: ראס עטיה‎) és una vila palestina de la governació de Qalqilya, a Cisjordània, situada a 27 kilòmetres al sud de Tulkarem i 11 kilòmetres al sud de Qalqilya. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 1.895 habitants el 2016.
El 1882, el Survey of Western Palestine del Fons per a l'Exploració de Palestina va trobar a Kh. Ras et Tireh: «murs i cisternes.»

## Referències

* ↑ 2007-2016 PCBS census Arxivat 2012-11-13 a Wayback Machine.. Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS). p. 107.
* ↑ Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 355

## Bibliografia

* Conder, Claude Reignier; Kitchener, H.H.. The Survey of Western Palestine: Memoirs of the Topography, Orography, Hydrography, and Archaeology. 2. Londres: Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1882.
* Palmer, E.H.. The Survey of Western Palestine: Arabic and English Name Lists Collected During the Survey by Lieutenants Conder and Kitchener, R. E. Transliterated and Explained by E.H. Palmer. Comitè del Fons per a l'Exploració de Palestina, 1881.