OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tractat sobre la naturalesa humana

El tractat sobre la naturalesa humana (A Treatise of Human Nature) és una de les obres més conegudes del filòsof David Hume. Publicada el 1739, resumeix la teoria d'aquest pensador sobre el coneixement i l'ètica.

## Idees clau

El contingut de la ment humana es divideix en impressions (dades que venen dels sentits) i idees (la imatge emmagatzemada i interpretada d'aquestes per part del cervell). Com que les idees provenen de les impressions, no existeixen els conceptes abstractes ni generals, sempre s'associen a una entitat concreta; per exemple, no és possible imaginar el color blau en si, sinó quelcom que sigui d'aquest color. Fins i tot, idees aparentment infinites i abstractes com les d'espai o temps segueixen aquesta llei.
La moral no pot dependre de la raó, que només opera amb idees, sinó que depèn que ho jutgi la impressió d'un acte determinat com a agradable, i tendeixi a repetir-lo, o bé desagradable, i llavors tendeixi a evitar-ho. Qualsevol norma col·lectiva sempre és artificial i se sustenta sobre el principi de la justícia, que és procurar que cadascú faci actes bons que beneficiïn el conjunt. Per evitar la subjectivitat extrema, s'han creat les institucions de govern, que executen i legislen sobre aquesta justícia i permeten la convivència.

## Llegat

El Tractat de Hume va inspirar Albert Einstein, que en una carta de 1915 va explicar: "La teoria de la relativitat suggereix en el positivisme. Aquesta línia de pensament va tenir una gran influència en els meus esforços, més concretament en Mach i encara més en Hume, del qual vaig estudiar el Tractat de la naturalesa humana. amb avidesa i admiració poc abans de descobrir la teoria de la relativitat."

## Referències

* ↑ Cartwright, Mark. «David Hume» (en castellà). World History Encyclopedia, 14-12-2023. [Consulta: 1r desembre 2024].
* ↑ Hume, David. Resumen del tratado de la naturaleza humana (en castellà). Editorial El Viejo Topo, 1999, p. 3-9. ISBN 978-84-89354-89-0.
* ↑ Schemmel, Matthias. Historical Epistemology of Space: From Primate Cognition to Spacetime Physics (en anglès). Springer, 2015-12-11, p. 85. ISBN 978-3-319-25241-4.
* ↑ Fhernández, Pablo «Notas sobre el lenguaje en el Tratado de la naturaleza humana de David Hume». Revista de Filosofía de la Universidad de Costa Rica, 40, 100, 2002, pàg. 69–76. ISSN: 0034-8252.
* ↑ Isaacson, Walter. Einstein : his life and universe. New York : Simon & Schuster, 2007, p. 82. ISBN 978-0-7394-8903-1.
# Peirauba

Peirauba (en francès Peyraube) és un municipi francès situat al departament dels Alts Pirineus i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 108 | 121 | 116 | 102 | 111 | 114 | 122 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Christian Garcia | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Castèths (Gers)

Castèths (en francès Castex) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 177 | 154 | 120 | 100 | 87 | 88 | 94 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Jean-Louis Dazet | Divers droite |
| 2008- | Robert Sassoli | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 23 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó
# The Edge (pel·lícula)

The Edge és una pel·lícula estatunidenca de Lee Tamahori, estrenada el 1997.

## Argument

El multimilionari Charles Morse, home d'edat molt cultivat, creu que la seva seductora esposa top model, Mickey, manté una relació amb el seu fotògraf Bob. L'amant de la jove troba l'ocasió de desfer-se del marit que molesta en una expedició al gran Nord on el fotògraf ha de realitzar una sèrie de fotos. Són quatre passatgers: Bob, Steven, Charles i el pilot. Mentre sobrevolen els relleus gelats d'Alaska, el seu avió xoca amb una bandada d'oques salvatges.
El pilot mort, els tres homes s'han d'espavilar sols en una naturalesa inhospitalària. Quan un aterridor Ós de Kodiak es posa a empaitar-los sense descans, comença una lluita acarnissada dels fugitius per a la seva supervivència. Steven mor sota les urpes de l'animal i Charles i Bob no tenen altra tria que cooperar per salvar la vida, malgrat l'enemistat que es tenen.

## Repartiment

* Anthony Hopkins: Charles Morse
* Alec Baldwin: Robert Green
* Elle Macpherson: Mickey Morse
* Harold Perrineau: Stephen
* L.Q. Jones: Styles
* Kathleen Wilhoite: Ginny
* David Lindstedt: James
* Mark Kiely: el mecànic
* Larry Musser: el pilot
* Gordon Tootoosis: Jack Hawk

## Referències

* ↑ http://boxofficemojo.com/movies/?id=edge.htm
* ↑ «The Edge». The New York Times.
# Astís

Astís (en francès Astis) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 157 | 97 | - | 175 | 215 | 232 | 222 | 225 | 220 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 220 | 227 | 213 | 170 | 166 | 180 | 180 | 193 | 189 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 190 | 171 | 167 | 154 | 140 | 128 | 139 | 119 | 108 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 111 | 101 | 98 | 163 | 198 | 266 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Pierrette Barzu | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Sindòu

Sindòu (en francès Sinzos) és un municipi francès situat al departament dels Alts Pirineus i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 99 | 108 | 102 | 113 | 117 | 124 | 142 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1993-1999 | Robert Mailhe |
| 1999-2005 | Jean Bernard Barrère |
| 2005- | Didier Lacassagne |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Mas del Móra

El Mas del Móra és un mas i antic hostal al terme municipal de Cabassers (el Priorat), al costat del Pont Vell sobre el riu de Montsant.
Actualment l'edifici es troba enrunat. Té una planta de 400 m² i dos pisos. S'aixecà a sobre d'un estrat rocós, amb parets de pedra i argamassa, i tàpia a les parts superiors. La paret encarada al riu té un reforç per a poder suportar les riuades. Als baixos hi havia un estable i un corral, amb un altre corral bandívol a tocar, de 300 m² de planta. Al primer pis hi havia una llar de foc, una cuina i diverses cambres.

## Referències

* ↑ Biete i Farré, Vicenç «Toponímia de Cabacers i el seu terme». Revista Catalana de Geografia, 1979, núms. 5 a 8, pàg. 61. Arxivat de l'original el 2022-02-12 [Consulta: 14 febrer 2022].
* ↑ Biete i Farré, Vicenç. Cabacés, un poble al peu de Montsant. Cabassers: Ajuntament de Cabassers, 1991, p. 288. ISBN 84-606-0087-4.
# Liceu Condorcet

El Liceu Condorcet (Lycée Condorcet), anteriorment amb el nom de Lycée Bonaparte, és un dels quatre liceus més antics de París. Va ser fundat l'any 1803 al nº 8 de la rue du Havre, entre l'estació Saint-Lazare i el boulevard Haussmann, al 9à districte.

## Antecedents

Aquest liceu ocupa part de les instal·lacions de l'antic convent dels caputxins de Saint-Louis-d'Antin, els quals van encarregar-ne la construcció l'any 1781 a l'arquitecte neoclàssic Alexandre Théodore Brongniart. Amb la Revolució francesa de 1789, aquest convent es convertí en un hospital, i l'immoble va ser declarat bé nacional.

## Història

Amb l'arribada al poder de Napoleó I i la creació d'una xarxa de centres d'enssenyament secundari (lycées), aquest immoble va hostatjar el Lycée de la Chaussée d'Antin, El mateix arquitecte Brongniart en va fer les obres d'acondicionament.
La denominació d'aquest liceu va seguir les visicituds polítiques de França: Lycée Impérial Bonaparte (entre 1805 i 1814); Collège Royal Bourbon (entre 1815 i 1848), per a tornar a la denominació imperial (1848-1870) i després recuperar el caràcter de liceu. Ja durant la III República, va ser conegut alternativament com a Lycée Condorcet (1870-1874), Lycée Fontanes (1874-1883) i novament Lycée Condorcet, de forma definitiva i sota Jules Ferry, en honor del filòsof, matemàtic i polític girondí Nicolas de Condorcet.
El liceu Condorcet va ser un dels pioners de l'ensenyament mixt (1930)

## Actualment

En l'actualitat, aquest liceu segueix funcionant com centre d'ensenyament secundari i és un dels de més prestigi de París: el 2006, va obtenir la tercera posició en el rènquing francès de liceus segons els resultats del concours général, i des d'aleshores manté taxes d'obtenció del BAC (baccalauréat, batxillerat) properes al 100%. Té relativament pocs alumnes, uns 1000 en total.
* Vista frontal del Liceu Condorcet.
* Porta d'entrada del Liceu.

## Professors famosos

* Alain, filòsof
* Jean Jaurès, filòsof i líder socialista
* Jean-Paul Sartre filòsof
* Marcel Pagnol, escriptor

## Estudiants famosos

* Raymond Aron, sociòleg
* Marie François Sadi Carnot, president de la República
* André Citroën, enginyer i fundador de Citroën
* Jean Cocteau
* Patrick Devedjian
* Edmond de Goncourt
* Serge Gainsbourg
* Henri Huvelin, sacerdot
* Claude Lévi-Strauss, antropòleg
* Marcel Proust, novel·lista
* Victor Schoelcher, polític antiesclavista
* Jean-Claude Trichet, president del Banc Central Europeu
* Amadeo Jacques, sociòleg
* Stèphane Mallarmé, poeta
* Paul Verlaine, poeta

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del Liceu Condorcet Arxivat 2021-12-05 a Wayback Machine..
* Vista del Liceu Condorcet a Google Street View
# Durfòrt (Gers)

Dufòrt (en francès Duffort) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 198 | 181 | 179 | 153 | 149 | 141 | 135 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Gérard Fauqué | PCF |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 23 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó
# American Gun

American Gun és una pel·lícula independent de l'any 2005 dirigida per Aric Avelino i escrita per Steven Bagatourian i Avelino. Ha estat doblada al català.
Va ser el debut com a director d'Avelino. El director va anar a la Universitat Loyola Marymount i va realitzar la pel·lícula al costat de diversos alumnes d'aquesta universitat, incloent al productor Ted Kroeber.
La pel·lícula va trigar dos anys i mig a ser finançada. La idea principal va provenir d'un article de Los Angeles Times. A més, els escriptors van ser influenciats per un amic del districte escolar de Chicago que va relatar històries sobre com els estudiants portaven armes de foc a l'institut, no per usar-les al campus, sinó pels veïns perillosos prop d'on vivien o per on passaven per arribar a les classes. Avelino es va mostrar agraït pels consells de Forest Whitaker (un dels protagonistes i productor executiu) en la direcció. La primera actriu a unir-se al projecte va ser Marcia Gay Harden

## Argument

American Gun se centra en tres històries que tracten sobre l'ús d'armes de foc: el director d'una escola del centre de la ciutat (Whitaker), una mare soltera (Harden) i una excel·lent estudiant (Cardellini) que treballa en l'armeria de la seva família.

## Repartiment

* Marcia Gay Harden: Janet Huttenson
* Forest Whitaker: Carter
* Donald Sutherland: Carl Wilk
* Lisa Long: Sandra Cohen
* Chris Warren Jr.: Marcus
* David Heymann: Producer
* Chris Marquette: David Huttenson
* Amanda Seyfried: Mouse
* Nikki Reed: Tally
* Tony Goldwyn: Frank
* Rex Linn: Earl
* Kevin Phillips: Reggie
* Davenia McFadden: Felicia
* Linda Cardellini: Mary Ann Wilk
* Schuyler Fisk: Cicily
* Michael J. Shannon: Jerry
* Charles Duckworth: Connie
* Todd Tesen: Barry
* Melissa Leo: Louise
* Ali Hillis: Gun Shop Patron
* Garcelle Beauvais: Sarah

## Premis

Premis Independent Spirit (nominacions)
* Millor pel·lícula: Ted Kroeber, productor
* Millor actor: Forest Whitaker
* Millor actriu secundària: Marcia Gay Harden

## Referències

* ↑ «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules >American Gun». [Consulta: 22 desembre 2018].
* ↑ Walsh, Victoria. «LMU ALUMNI MAKE FILM DEBUT WITH “AMERICAN GUN”», 23-03-2006. Arxivat de l'original el 2007-03-11. [Consulta: 22 desembre 2018].
* ↑ «American Gun». The Screenland, 22-04-2006. Arxivat de l'original el 2007-12-11. [Consulta: 22 desembre 2018].
* ↑ «Sinopsis».
# Call Northside 777

Call Northside 777 és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Henry Hathaway, estrenada el 1948.
Pel·lícula negra, és basada en la història verdadera d'un periodista de Chicago, apareguda en el Chicago Times, que intenta provar la innocència d'un home, empresonat per a un homicidi comès 11 anys abans, del qual no és l'autor.
El paper del periodista obstinat, P.J. McNeal, és interpretat per James Stewart i Richard Conte fa el del presoner, Frank Wiecek, basat en el personatge real, Joseph Majczek, convençut de l'homicidi d'un policia amb el seu còmplice, Theodore Marcinkiewicz.

## Argument

El 1932 a Chicago, un policia és mort després d'un atracament a una botiga de queviures. Frank Wiecek i Tomek Zaleska són arrestats i la justícia sentencia cadena perpètua. Onze anys més tard, la mare de Frank, convençuda de la innocència del seu fill, posa un anunci al Chicago Times, demanant que els nous elements siguin comunicats i oferint 5.000 dòlars de gratificació. El redactor en cap del diari demana al periodista P.J. McNeal portar la seva pròpia investigació...

## Repartiment

* James Stewart: P.J. McNeal
* Richard Conte: Frank Wiecek
* Lee J. Cobb: Brian Kelly
* Helen Walker: Laura McNeal
* Betty Garde: Wanda Skutnik
* Moroni Olsen: president de la comissió de llibertats condicionals
* John McIntire: Sam Faxon
* E.G. Marshall: Rayska
* Robert Adler: taxista
* Larry J. Blake: tècnic fotògraf de la policia
* Helen Foster: secretaria
* Charles Lane: advocat d'ofici
* George Melford: membre de la comissió de llibertats condicionals
* Henry Kulky: barman
* Freddie Steele: home
* Percy Helton: William Decker
* J.M. Kerrigan: Sullivan

## Premis i nominacions

* 1949: Premi Edgar Allan Poe a la millor pel·lícula, atribuïda al director Henry Hathaway, guionistes i adaptadors Jerome Cady (a títol pòstum), Jay Dratler, Leonard Hoffmann, Quentin Reynolds i productor Otto Lang

## Referències

* ↑ Alain Silver i James Ursini: Film negre, Köln: Taschen, 2004, pàgina 80 ISBN 3-8228-2270-1
# Malavath

Malavath (en francès Malabat) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 100 | 81 | 95 | 94 | 89 | 87 | 96 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Céline Salles | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 23 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó
# L'estació

L'estació (títol original: La stazione) és una pel·lícula italiana de Sergio Rubini estrenada l'any 1990. Ha estat doblada al català.

## Argument

Jove cap d'estació maníac de les estadístiques, Domenico s'ocupa d'una petita parada a la Pulla. Flavia, una jove burgesa, arriba de nit a la seva estació. Espera el primer tren del matí per Roma. Arriba aviat el seu promès, Danilo, que intenta de convèncer-la de tornar a la recepció que ha abandonat i sobretot compta servir-se d'ella per sortir d'un fosc afer. Però Flavia rebutja de seguir-lo. Domenico s'interposa entre ells.

## Repartiment

* Sergio Rubini: Domenico
* Margherita Buy: Flavia
* Ennio Fantastichini: Danilo
* Popeck

## Premis

* Premi de la critica al Festival de Venècia el 1990.
* Premi David Di Donatello a la millor actriu per Margherita Buy i al millor director per Sergio Rubini el 1991 i 8 nominacions
* Ruban d'argent a la millor actriu per Margherita Buy i al millor director per Sergio Rubini pel Sindicat nacional italià de Periodistes de Cinema l'any 1991.

## Crítica

* "Basada en una obra teatral amb tres personatges i escenari únic. La situació proposada té el seu enginy i gràcia; No desperta entusiasme, tan sols tracta de posar en imatges una història simple, suaument complexa en les seves implicacions"

## Referències

* ↑ «L'estació». esadir.cat.
* ↑ «La stazione». Allociné.
* ↑ «La stazione». Dirigido por.
# Poidarrius

Poidarrius (en francès Puydarrieux) és un municipi francès situat al departament dels Alts Pirineus i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 259 | 285 | 257 | 254 | 248 | 264 | 241 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Michel Angot | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Aineça

Aineça (en francès Eynesse) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 575 | 577 | 542 | 512 | 526 | 477 | 559 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Gérard Dufour | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Mont Wood (Canadà)

El Mont Wood (en anglès Mount Wood) és una muntanya que es troba a les Muntanyes Saint Elias, a l'estat de Yukon, al Canadà. Amb els seus 4.842 msnm és la sisena muntanya més alta del país i la catorzena d'Amèrica del Nord. La muntanya es troba dins el Parc Nacional i Reserva Kluane.
La seva primera ascensió fou el 1941 per Walter Wood, Anderson Blakewell i Albert Jackman. El 2019 Lonnie Dupre i Pascale Marceau van fer-ne la primera ascensió hivernal.

## Referències

* 1 2 3 gripped. «First Winter Ascent of Mount Wood, Canada's Sixth Highest Peak» (en anglès americà), 17-03-2019. [Consulta: 30 març 2024].
* ↑ Scott, Chic. Pushing the limits: the story of Canadian mountaineering. Calgary: Rocky Mountain Books, 2000. ISBN 978-0-921102-59-5.

## Enllaços externs

* Mount Wood, Yukon Territory a peakbagger.com
* Mount Wood a bivouac.com
# Dance, Fools, Dance

Dance, Fools, Dance és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Harry Beaumont, estrenada el 1931. Un perfum d'escàndol va envoltar la pel·lícula en la seva estrena a causa d'una seqüència de bany en vestimenta jutjada massa "lleugera" per a l'època (robes interiors que només cobrien mitja cuixa). Depriment melodrama ple de gent trista i desesperada, desenvolupat en un escenari únic que el converteix en un metafòric retrat de l'Amèrica de la Depressió. Tot servit amb una brillant, de vegades efectista, tècnica narrativa que inclou una discutible utilització del "flashforward"

## Argument

Després que el seu pare perd a la borsa tots els seus diners, Bonnie es posa a treballar com a periodista en pràctiques. El seu germà Rodney és el capitost d'una matança perpetrada per la màfia. Bert, un periodista del diari per al qual treballa Bonnie, és assassinat durant la investigació. Bonnie aconsegueix conèixer el líder de la banda, Jake Luva i descobreix com funciona i que el seu germà hi està involucrat.

## Repartiment

* Joan Crawford: Bonnie Jordan
* Lester Vail: Robert Townsend
* Cliff Edwards: Bert Scranton
* William Bakewell: Rodney Jordan
* William Holden: Stanley Jordan
* Clark Gable: Jake Luva
* Earl Foxe: Wally Baxter
* Purnell Pratt: Mr. Parker

## Referències

* ↑ Calderon, pàg.147
* ↑ «Dance, Fools, Dance». The New York Times.

## Bibliografia

* Calderón, Teo. Calderón & Villamandos. Movie Movie (en castellà). ISBN 84-605-6130-5.
# Las (Gers)

Laas (en francès Laas) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 287 | 286 | 241 | 244 | 212 | 237 | 296 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Muriel Larrieu | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2009-12-26 a Wayback Machine. prefereix la forma Las
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó el mostra com Laas, tot i que la viquipèdia occitana, citant-lo com a font, s'ha decantat per Laàs
Viccionari
# Frejairòlas

Frejairòlas (en francès Fréjairolles) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 551 | 563 | 637 | 833 | 840 | 977 | 1.190 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Christian Chamayou | Divers droite |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Ligüers (Gironda)

Ligüers (en francès Ligueux) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 87 | 105 | 100 | 121 | 123 | 158 | 168 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Christian Bertin | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 10 gener 2011].
# Unitat popular

La unitat popular agrupa diferents moviments polítics de caràcter popular i d'esquerres que han sorgit des de la dècada de 1970 fins al present. Aquestes experiències busquen la col·laboració entre diverses organitzacions per defensar interessos comuns, especialment en contextos d'oposició a governs neoliberals o per aconseguir objectius d'autonomia i independència.

## Història

El cas més representatiu fou el de la Unidad Popular a Xile, encapçalada per Salvador Allende. Fou una aliança de partits d'esquerra formada el 1969 que en coalició portà Allende a la presidència el 1970 i en diferents llistes al triomf en les eleccions municipals de 1971 i parlamentàries de 1973. El cop d'Estat d'Augusto Pinochet de 1973 acabà amb el govern democràtic i amb aquesta experiència.
Aquest concepte d'unitat popular es va incorporar a l'imaginari de les esquerres de l'Estat Espanyol durant la transició. A Madrid es presentaria una Candidatura de Unidad Popular el 1977, que va obtenir 5.206 vots. Al seu torn, l'esquerra independentista basca creà la coalició Herri Batasuna, que en basc significa Unitat Popular, el 1978, basant-se en certa manera en aquesta experiència, amb l'afegit d'un programa de caràcter sobiranista favorable a la independència del País Basc.
Als Països Catalans, les primeres experiències d'unitat popular van sorgir a finals de la dècada de 1970, quan alguns grups hereus del catalanisme més popular van intentar recuperar l'esperit de l'Assemblea de Catalunya. La primera candidatura sota aquest nom fou la coalició Candidatura d'Unitat Popular pel Socialisme, que va rebre 12.040 vots, quedant fora del congrés A les eleccions al Parlament de Catalunya de 1980 el Bloc d'Esquerra d'Alliberament Nacional, BEAN, es va presentar sota la fórmula BEAN-Unitat Popular (BEAN-UP). Obtindria gairebé 15.000 vots. La CUPS també es presentaria, obtenint 33.000 vots.
Posteriorment, el concepte d'unitat popular ha sigut reivindicat per d'altres formacions d'esquerres. La CUP es defineix com una candidatura d'Unitat Popular.

## Referències

* ↑ «El gobierno de la Unidad Popular (1970-1973) - Memoria Chilena» (en castellà). [Consulta: 21 octubre 2017].
* ↑ «Unidad Popular busca recuperar «el espíritu abertzale» de Herri Batasuna» (en castellà). Bizkaia - El Correo.com, 28-01-2017.
* 1 2 Jòdar, Julià de; Fernàndez, David. Cop de CUP : viatge a l'ànima i a les arrels de les Candidatures d'Unitat Popular. Barcelona: Columna, 2015, p. 26-27. ISBN 9788499309415.
* ↑ Botran, Albert. Unitat popular. La construcció de la CUP i l'independentisme d'esquerres. Lleida: Edicions El Jonc, març 2012. ISBN 978-84-938705-0-8.