# Tapayúna

Tapayúna (Kajkwakhrattxi o Kajkwakhratxi, també pronunciat Tapajúna, Tapayúna: Kajkwakhrattxi kawẽrẽ [kajkʰwakʰʀ̥atˈtʃi kaˈw̃ẽɾẽ]) és una llengua del grup gê septentrional (família gê, tronc macro-gê) és parlada al Mato Grosso, Brasil pels Tapayúna (Kajkwakhrattxi).
El Tapayuna va viure històricament al riu Arinos, a la conca del Tapajós, entre Juruena i Aripuanã.$^{:34–5}$ Van ser delmats a mitjans del segle XX a conseqüència de nombrosos conflictes amb colons brasilers, seringueiros i ramaders; s'estima que la seva població va disminuir un 90% fins a arribar a 41 individus el 1969,$^{:36–40}$$^{:9}$ cosa que s'ha caracteritzat com a etnocidi.$^{:37–38}$ Els tapayúna supervivents foren llavors traslladat al Parc indígena del Xingu en algun moment entre el 1969 i el 1970, resultant en deu morts més. Al principi, es van quedar amb els kisêdjê, parlants d'un idioma estretament relacionat. $^{:41–2}$ Més tard, molts tapayúna es van traslladar a la Terra Indígena Capoto-Jarina, on van anar a viure amb el subgrup Mẽtyktire dels kayapó, parlants d’una altra llengua gê septentrional, mẽbêngôkre.$^{:42–3}$ Se suposa que la llengua tapayúna ha estat influïda tant pel kĩsêdjê com pel mẽbêngôkre.$^{:51–5}$ El 2010 s'havia informat de 97 parlants a la vila Kawêrêtxikô (Capoto-Jarina). En contrast, només uns pocs ancians parlaven la llengua a la vila Ngôsôkô (Wawi), on els Kĩsêdjê eren majoria ètnica. El nombre de parlants a la vila Ngôjhwêrê (Wawi) és desconegut.
El tapayúna és estretament relacionat amb el Kĩsêdjê; plegats formen la branca Tapajós del gê septentrional.$^{:7}$ El passat comú al riu Tapajós, compartit pels tapayúna i els kĩsêdjê, encara forma part de la seva història oral.$^{:9}$ Les diferències fonològiques entre les llengües inclouen els reflexos del proto-gê septentrional *m/*mb, *mr/*mbr, *c (en aspiracions), *ñ (en codes), and *b (en síl·labes tòniques). En tapayúna, aquestes consonants són reflectides com w ([w̃]), nr ([ɾ̃]), t ([t̪]), j ([j]), i w ([w]), respectivament, mentre que el kĩsêdjê té m/mb, mr/mbr, s, n, i p a les mateixes paraules.$^{:85,91}$

## Fonologia
### Consonants

El tapayúna va innovar respecte al Proto-Tapajós mitjançant els canvis de so següents:
* fusió de *t̪ʰ and *t̪ as t /t̪ʰ/;$^{:560}$
* *p > w /w/;$^{:560}$
* *m(b), *m(b)r > w /w̃/, nr /ɾ̃/;$^{:85}$
* *kʰj, *mbj > x /tʃ/, j /j/;$^{:85}$
* *-m, *-n, -ñ > /-p/, /-t/, /-j/.$^{:91}$

### Vocals

A continuació es mostra l'inventari de vocals del tapayuna (la representació ortogràfica es dona en cursiva; els caràcters de les barres representen els valors IPA de cada vocal)..$^{:64}$
| Oral | Oral | Oral | Nasal | Nasal | Nasal |
| i /i/ | y /ɨ/ | u /u/ | ĩ /ĩ/ | ỹ /ɨ̃/ | ũ /ũ/ |
| ê /e/ | â /ə/ | ô /o/ | ẽ /ẽ/ | | õ /õ/ |
| e /ɛ/ | à /ʌ/ | o /ɔ/ | | ã /ɐ̃/ | |
| | a /a/ | | | | |

#### Vocals siharmòniques

Tapayúna té un fenomen pel qual s'insereix una viocal sinharmònica en paraules la forma subjacent de les quals acaba en consonant.$^{:100}$ Les vocals epentetitzades són àtones, com a rowo [ˈɾɔwɔ] ‘jaguar’, tàgà [ˈtʌgʌ] ‘bird’, khôgô [ˈkʰogo] ‘wind’.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Camargo, Nayara da Silva. Tapayuna (Jê): aspectos morfossintáticos, históricos e sociolinguísticos. Campinas: Universidade Estadual de Campinas, 2015.
* 1 2 3 «Tapayuna». Povos indígenas no Brasil. Instituto Socioambiental, 26-07-2018. [Consulta: 2 agost 2020].
* 1 2 3 4 5 6 7 (tesi).
* ↑ Rodrigues, Cíntia Karla Coelho «Comparando as consoantes das línguas Tapajúna e Suyá». Alfa: Revista de Linguística, vol. 55, 2, 2011, pàg. 601–11. DOI: 10.1590/S1981-57942011000200011.
* ↑ (tesi).
* 1 2 Nikulin, Andrey; Salanova, Andrés Pablo «Northern Jê Verb Morphology and the Reconstruction of Finiteness Alternations». International Journal of American Linguistics, vol. 85, 4, 10-2019, pàg. 533–567. DOI: 10.1086/704565.
* ↑ (tesi).

## Enllaços externs

* Lapierre, Myriam. 2018. Kajkwakhrattxi Field Materials. Survey of California and Other Indian Languages. doi:10.7297/X2RF5SH0Parc indígena del XinguPobles del Xingu Awetis Ikpengs Kalapalo Kamaiurá Kaiabis Kayapó Kuikuro Matipu Mehinakus Nahukuá Naruvôtu Suyá Tapaiúnes Trumais Wauja Yawalapitís Yudjá Llengües Awetí Ikpeng (Txikão) Juruna (Yudja) Amonap Kamaiurá Kaiabi Kuikuro Matipu Mehinaku Nahukwa Suyá Tapayúna Trumaí Waurá Yawalapití Rituals i arqueologia Huka-huka Quarup Yamurikuma Kuhikugu Exploradors Percy Fawcett Cândido Rondon Karl von den Steinen Germans Villas-Bôas Rius Riu Arraias Riu Culuene Riu Curisevo Riu Ferro Riu Jabotá Riu Ronuro Riu Xingu Altres Xingu (pel·lícula) Sydney Possuelo