# Tequiraca

El tequiraca (Tekiráka), també coneguda com a Abishira (Avishiri)* i Aiwa (Aewa) i Ixignor, és una llengua parlada al Perú. El 1925 hi havia entre 50 i 80 parlants a Puerto Elvira al llac Vacacocha (connectat amb el riu Napo). Es presumeix que s’ha extingit a mitjan segle xx, tot i que el 2008 es van trobar dos recordadors i es van registrar 160 paraules i frases curtes.
Les poques dades disponibles mostren que està estretament relacionat amb altres idiomes, tot i que Kaufman (1994) va proposar una connexió llunyana amb el canichana.
Jolkesky (2016) també assenyala que hi ha similituds lèxiques amb el taushiro, probablement com a resultat d'un contacte prehistòric dins l'esfera d'interacció circum-Marañón.

## Fonologia
### Consonants

| | | Bilabial | Dental/Alveolar | Palatal/Postalveolar | Velar | Uvular |
| Nasal | | m | n | ñ | ŋ | |
| Oclusiva | Sorda | p | t | | k | q |
| Oclusiva | Aspirada | | | | | |
| Oclusiva | Ejectiva | p' | t' | | k' | q' |
| Africada | | | | č | | |
| Fricativa | | | s | | x | |
| Aproximant | Central | v | | j | w | |
| Aproximant | Lateral | | l | ʎ | | |
| Sonorant | | | | | | |
| Ròtica | | | r | | | |
Un únic apòstrof ['] indica la glotalització de la consonant corresponent. Un doble apòstrof [ '' ] indica aspiració.

### Vocals

| | A | I | U | O | E |
| curta | /a/ | /i/ | /u/ | /o/ | /ɛ/, /e/ |
| llarga | /aː/ | /i:/ | /u:/ | /o:/ | /ɛː/, /eː/ |
[:] és el verbalizador
* Semivocals
* /y/
* /w/

## Vocabulari
### Michael & Beier (2012)

Ítems lèxics aiwa registrats per Michael & Beier (2012):
    glossaAiwa (aˈʔɨwa) ‘(El meu) maritʼ(kun) aˈʃap ‘(El meu) cap’(kun) ˈhuti ‘(El meu) germàʼ(kun) uˈʃaʔ ‘(El meu) genollʼ(kun) kuˈpɨnu ‘Pronom de 1a persona’kun ‘Pronom de 2a persona’parent ‘Pronom de 3a persona, demostratiuʼgener ‘Agouti ʼaʃˈpali ‘Sol, solter’jo sóc ‘Aproximació’jasik ‘Autònim’aˈʔɨwa ‘Ayahuasca ʼlukˈʔãk ‘Verí de peix’malahi ‘Cistella’jaja ‘Banyeu-vos! ʼhaɾ kin tsuk granʼtuˈkut “Cap gran”Hutuˈluk ‘Persona de panxa grossa’aˈɾuh tʃuˈluk ‘Ocell sp. (picot) ʼisaˈɾawi ‘Ocell sp. (paujil) ʼwiˈkoɾõ ‘Ocell sp. (perdiu) ʼHola ‘Ocell sp. (Guan de Spix) ʼhola ell ‘Ocell sp. (Aní becllís) ʼkʷãˈʔũli ‘Guacamai ararauna ʼalkahˈneke ‘Pit’aˈkiʃ ‘Caimà ʼamihala ‘Canoa’aˈtɾewa ‘Cebins sp.ʼɾũtɾũˈkʲãwã ‘Cebins sp.’waˈnaha ‘Gat sp. (gat tigrat) ʼhũhũkũˈpanʔ ‘Camí netejat’tasˈʔãʔĩ ‘Roba’kuhˈpaw ‘Coati ʼʃakˈɾaɾa ‘Menja! ʼsikʷas ‘Foc de cuina’asˈkʷãwa ‘Blat de moro’suˈkala ‘Cotó’nuiˈnui ‘Cérvol’atɾiˈwaʔa ‘Terra’ahuˈtaʔ ‘Menja! ʼiˈtakʷas ‘Ull’jaˈtuk ‘Llenya’wiɾuˈkawa ‘Jardí’sí ‘Donarʼwɨt ‘Tenir sexeʼhytinuinus ‘Aquíʼhiɾwas ‘Colpejarʼpɨwas ‘M’estic banyant’kun inˈtsukwas ‘Jaguarʼmiˈala ‘Fullaʼiˈɾapi ‘Dona menuda’aslantania ‘cop petitʼiˈʃikta ‘masato, cervesa de iucaʼnutˈnɨt ‘saqui monjo sp.ʼkʷɨˈɾiɾi ‘mosquitʼwiˈʃala ‘noʼˈtʃahtaɾ ‘persona no indígenaʼˈpaɾi ‘penisʼjatˈhaka ‘pebreʼaˈlaha ‘patataʼjaunaˈhi ‘Guacamai roig alaverdʼmilahˈneke ‘veureʼuˈkaik ‘serpʼauˈʔek ‘mona esquirolʼsiˈaʔa ‘Myliobatoidei sp.ʼhamˈham ‘Myliobatoidei sp.ʼmakɾaˈlasi ‘canya de sucreʼraiwãˈʔãk ‘sol, lluna, déuʼakɾeˈwak ‘Saguinusʼaslʲaˈʔãũ ‘tapirʼˈsahi ‘arbreʼˈau ‘Pècari barbablancʼɾaˈkãʔõ  ?niˈkʲaw
Taula que compara aiwa (tequiraca) amb Huao terero, iquito i maijiki (mã́ḯhˈkì; Orejón) de Michael & Beier (2012):
    glossaAiwa (aˈʔɨwa)Huao tereroIquitoMaijiki (mã́ḯhˈkì) Pècari barbablancɾaˈkãʔõˈɨɾæ̃anitáakibɨ́ɾɨ́ tapirˈsahiˈtitæpɨsɨ́kɨbékɨ́ Pècari de collariˈhaɾaˈãmũkaáʃikáókwã̀ cérvolatɾiˈwaʔkoˈwãnʲɪʃikʲáahanʲámà, bósá Guacamai roig alaverdmilahˈnekeˈæ̃wæ̃anápamá mosquitwiˈʃalaˈgʲijɪanaáʃimɨ́tè (meva) mare(kun) ˈamaˈbaɾãáni, (ki) niatíha(jì) hàkò, bɨ́ákò (mru) pare(kun) haˈmæ̃mpoákɨ, (ki) kakɨ́ha(jì) hàkɨ̀, bɨ́ákɨ̀ persona, compatriotaaˈʔɨwawaɨɤˈɾãniárata ɨyáanamã́ĩ́ (meu) marit(kun) aˈʃapnãnɨˈɡæ̃ŋãahaáha, (ki) níjaaka(jì) ɨ̃́hɨ̃́ capˈhutiɨˈkabuánakatʃṍbɨ̀ orellaʃuˈɾalaɨ̃nɨ̃ˈmɨ̃ŋkatúukuɡã́hòɾò pitaˈkiʃɤɨˈɨ̃mæ̃ʃipɨɨ́haóhéjò pebreaˈlahaˈɡʲĩmũnapɨ́kibíà cotónuiˈnuiˈdajɨ̃sɨ́wɨjɨ́í fullaiˈɾapiɨ̃ˈnʲabu, ɨdʲɨ̃iímɨ, naámɨhàò bananesaˈlaʔapæ̃ˈæ̃næ̃samúkʷaatiò dacsasuˈkalakaˈɤĩŋɨ̃siíkirahabéà cuinarasˈkʷãwaˈɡɨ̃ŋaiinámitóà canoaaˈtɾewaˈwipuiíminajóù casaatˈku, atˈkuaˈɨ̃ŋkɨ̃íitawè foguerawiɾuˈkawatɪ̃ˈnɪ̃wæ̃hárakihéká iuca or corn beernutˈnɨtˈtɪpæ̃itíniihagónó pedranuˈklahiˈdikasawíhaɨ́nò, ɡɨ́nò solakreˈwakˈnæ̃ŋkɪnunamíjamã́ĩ̀ petitiˈʃiktaˈɡʲiijãsɨsanuríkajàɾì què?iˈkiɾikʲĩnɨ̃saákaɨ̃́ɡè on?ˈnahɾiæjɨ̃ˈmɨ̃nɨ̃tɨɨ́tikáɾó noˈtʃahtarˈwĩĩkaa-mà vine!sik, ˈsikʷasˈpũɪanímadáímà

### Loukotka (1968)

Loukotka (1968) llista els següents ítems bàsics de vocabulari per auishiri.
    glossaAuishiri unismáwa doskismáõ capa-waréke ullo-toroã donaaslané focyaháong solakroák morescsukála casaatkúa blancsukeé

## Fonts

* Harald Hammarström, 2010, 'The status of the least documented language families in the world'. In Language Documentation & Conservation, v 4, p 183
* Alain Fabre, 2005, Diccionario etnolingüístico y guía bibliográfica de los pueblos indígenas sudamericanos: AWSHIRI
* Michael, Lev; Beier, Christine. (2012). Phonological sketch and classification of Aewa. (Manuscript).

### Primeres fonts lèxiques

* Tessmann, Günter. 1930. Die Indianer Nordost-Perus: Grundlegende Forschungen für eine Systematische Kulturkunde. Hamburg: Friederichsen, De Gruyter & Co. (112 lexical items)
* Espinoza, Lucas. 1955. Contribuciones lingüísticas y etnográficas sobre algunos pueblos indígenas del Amazonas peruano. Madrid: Consejo Superior de Investigaciones Científicas, Instituto Bernardino de Sahagún. (17 lexical items)
* Villarejo, Avencio. 1959. La selva y el hombre. Editorial Ausonia. (93 lexical items)

## Referències

* 1 2 Loukotka, Čestmír. Classification of South American Indian languages. Los Angeles: UCLA Latin American Center, 1968.
* ↑ «Cabeceras Aid Project Winter 2010 Update». [Consulta: 14 abril 2013].
* ↑ Jolkesky, Marcelo Pinho de Valhery. Estudo arqueo-ecolinguístico das terras tropicais sul-americanas. 2. Brasília: University of Brasília, 2016.
* ↑ Cole, Peter; Hermon, Gabriella; Martin, Mario Daniel. Language in the Andes. United States of America: Latin American Studies, 1994, p. 301–317.
* 1 2 Michael, Lev and Christine Beier. 2012. Phonological sketch and classification of Aʔɨwa [ISO 639: ash]. Paper presented at the 2012 Winter meeting of the Society for the Study of the Indigenous Languages of the Americas (SSILA), Portland, OR, January 6, 2012.