OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La noia d'un soldat

La noia d'un soldat (títol original en anglès Soldier's Girl), una producció de Showtime de l'any 2003, està basada en una història real. Explica la relació entre Barry Winchell i Calpernia Addams i els esdeveniments que van propiciar que alguns companys soldats matessin Barry. Ha estat doblada al català.
El guió està escrit per en Ron Nyswaner i la pel·lícula és dirigida per en Frank R. Pierson. Els protagonistes són Troy Garity com a Barry i Lee Pace com a Calpernia.

## Argument

En Barry era un soldat ras de la 101 Divisió Aero-transportada dels Estats Units que vivia al Fort Campbell, a Kentucky. La Calpernia era protagonista d'un espectacle de transsexuals a Nashville, a Tennessee. Ambdós es van conèixer l'any 1999. El company d'habitació d'en Barry, en Justin Fisher (paper interpretat per en Shawn Hatosy) va portar en Barry al club on treballava la Calpernia. Quan en Barry i ella es van començar a veure freqüentment, en Fisher va començar a escampar rumors a la base sobre la nova relació, que de fet és una violació de la política militar de "No preguntis, no expliquis" sobre el debat de l'orientació sexual del personal militar. La pel·lícula mostra l'assetjament i la pressió que en Barry va haver d'afrontar, unes circumstàncies que desencadenen amb un final tràgic el cap de setmana del quatre de juliol (dia de la Independència Americana). Mentre la Calpernia actuava en una desfilada a Nashville, en Calvin Glober, un company d'en Barry, el va colpejar amb un bat de beisbol fins a matar-lo. La pel·lícula ens mostra en Fisher com un jove manipulador, amb certs dubtes sobre la seva sexualitat i fins i tot gelós d'en Barry per la relació que té amb la Calpèrnia.

## Repartiment

* Troy Garity: Barry Winchell
* Lee Pace: Calpernia Addams
* Andre Braugher: Carlos Diaz
* Shawn Hatosy: Justin Fisher
* Philip Eddolls: Calvin Glover
* Merwin Mondesir: Henry Millens
* Dan Petronijevic: Collin Baker

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > La noia d'un soldat». [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ Jefferson, Margo «TELEVISION REVIEW; Just an Ordinary Guy Finds Unordinary Love» (en anglès). The New York Times.

## Enllaços externs

* Soldier's Girl (anglès)
* The Story Behind "Soldier's Girl," la història segons la Calpernia Addams Arxivat 2012-02-04 a Wayback Machine. (anglès)
# The White Buffalo

The White Buffalo, és un western americà dirigit per J. Lee Thompson, amb Charles Bronson, estrenat l'any 1977. Fracàs en l'estrena, difícilment visible durant anys, la pel·lícula ha esdevingut de culte.

## Argument

Wild Bill Hickok (Charles Bronson) té sovint un malson on un monstruós búfal blanc el persegueix en un paisatge nevat. En el mateix moment, un búfal blanc fa la seva aparició a Dakota i sembra la pànic en un poble Indi, matant el fill del cap Sioux Crazy Horse (Will Sampson) que busca llavors venjar-se. Per la seva banda, Hickok decideix trobar el monstre amb la finalitat de treure de la seva ment la por i el terror que el rosega. Amb l'ajuda d'un vell amic traper (Jack Warden), Hickok es llança a la persecució de l'animal i es creuarà en el seu camí amb una vasta galeria de personatges, grotescs, sòrdids i perillosos…

## Repartiment

* Charles Bronson: Wild Bill Hickok (James Otis)
* Jack Warden: Charlie Zane
* Will Sampson: Crazy Horse / Worm
* Clint Walker: Jack Kileen
* Slim Pickens: Abel Pickney
* Stuart Whitman: Winifred Coxy
* Kim Novak: Poker Jenny Schermerhorn
* John Carradine: Amos Briggs
* Shay Duffin: Barman
* Cara Williams: Cassie Ollinger
* Douglas Fowley: Amos Bixby
* Clifford A. Pellow: Pete Holt
* Ed Lauter: Tom Custer
* Martin Kove: Jack McCall
* Eve Brent: Frieda

## Al voltant de la pel·lícula

* Greu fracàs comercial a la seva estrena, es tracta de l'últim Western que va rodar Charles Bronson.
* Pocs westerns tenen lloc a la neu. Aquest canvi climàtic s'emparenta sovint a un canvi de codis. Anotem el western ascètic d'André de Toth: El dia del proscrit (1959), així com El gran silenci de Sergio Corbucci (1968).
* Encara que difícilment disponible en el seu país d'origen, la pel·lícula ha esdevingut de culte als Estats Units.
* L'escena on Hickok descobreix l'acumulació de les pells de búfal recorda certs passatges de Dead Man de Jim Jarmush (1995). Un altre exemple on l'extermini dels búfals esdevé una metàfora del genocidi dels Indis.
* Charles Bronson, 55 anys en el moment del rodatge, interpreta Wild Bill Hickok. Llegenda de l'Oest morta d'un tret a la nuca a l'edat de… 39 anys.
* La pel·lícula s'inspira clarament en Moby Dick de Herman Melville.
* Després de King Kong, Orca, la balena assassina, The White Buffalo clou la trilogia de pel·lícules de monstres del productor Dino De Laurentiis.

## Referències

* ↑ «The White Buffalo». ‘‘The New York Times'’.
# Rebecca Walker

Rebecca Walker (Jackson (Mississipi), 17 de novembre de 1969) és una escriptora, feminista i activista estatunidenca. La seua obra se centra en els temes de l'ètnia, el gènere, la política, el poder i la cultura. Es considera una de les veus més destacades del feminisme de la tercera onada.

## Biografia

Nascuda amb el nom de Rebecca Leventhal, és filla de la feminista afroamericana Alice Walker autora de la novel·la El color porpra, que després es dugué al cinema amb el mateix títol, i de l'advocat judeoamericà Melvyn Leventhal. Després del divorci de sons pares, i quan va complir els 18 anys, adoptà el cognom de la seva mare. Es graduà el 1992 cum laude a la Universitat Yale.
De 1989 ençà és coeditora i autora de la revista Ms. El 1999 fundà amb Shannon Liss la Third Wave Action Foundation que va donar nom al concepte de feminisme de tercera onada. Els seguidors d'aquest moviment, els denominats Third Wavers, es comprometen amb la igualtat de gènere i la justícia ètnica, econòmica i social.
Rebecca Walker és autora de molts articles en diferents revistes; ha aparegut en programes de la CNN i de la MTV, i s'ha parlat d'ella en periòdics i revistes. Ha rebut moltes distincions pel seu treball, entre aquestes, el Women of Distinction Award, el National Association of University Women, el Feminist of the Year, el premi de la Fund for the Feminist Majority, el Pau i Justícia, el premi de la FundacióVanguard, l'Intrepid Award, el National Organization for Women, el Champion of Choice, el premi de la Califòrnia Abortion Rights Action League i el Women Who Could Be President Award de la League of Women Voters.
La revista Time la designà una de les cinquanta líders més influents dels Estats Units.
Interpretà un paper secundari (com a March) en la pel·lícula Primary Colors de 1998.

## Obres literàries de Rebecca Walker

* To Be Real: Telling the Truth and Changing the Face of Feminism. (ed.) Nova York, 1995.
* Black, White and Jewish: Autobiography of a Shifting Self. 2000.
* What Makes A Man: 22 Writers Imagini The Future. (ed.) 2004
* Baby Love: Choosing Motherhood After a Lifetime of Ambivalence. 2007.
* Adé: A Love Story. 2013.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada» (en anglés). Arxivat de l'original el 4 d'octubre de 2008. [Consulta: 7 novembre 2008].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 13 de març de 2016. [Consulta: 17 març 2016].
* ↑ «Rebecca Walker | The Harry Walker Agency» (en anglès). Arxivat de l'original el 2019-10-30. [Consulta: 31 octubre 2019].

## Enllaços externs

* Third Wave Feminism.
# Curs del '99

Curs del '99 (títol original: Class of 1999) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Mark L. Lester, estrenada l'any 1990. Ha estat doblada al català.

## Argument

En un futur pròxim, tres professors són contractats per fer regnar l'ordre en un institut americà. Es tracta en realitat d'androides sense pietat. Havien estat programats al principi per l'exèrcit. La seva memòria ha estat esborrada per aquest nou programa però la vella torna a la superfície. Té lloc a continuació una guerra sense treva contra els estudiants que decideixen defensar-se. Una sola regla: sobrevivre o morir.

## Repartiment

* Bradley Gregg: Cody Culp
* Traci Lind: Christie Langford
* John P. Ryan: el Sr. Hardin
* Pam Grier: Mlle Connors
* Patrick Kilpatrick: el Sr. Bryles
* Stacy Keach: Dr. Bob Forrest
* Malcolm McDowell: Dr. Miles Longford
* James Medina: Hector
* Joshua John Miller: Angelo
* Jason Oliver: Curt
* Jill Gatsby: Dawn
* Darren E. Burrows: Sonny
* Sean Hagerty: Reedy
* Sharon Wyatt: Janice Culp
* James McIntire: El tècnic n°1
* Lee Arenberg: El tècnic n°2

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge s'ha desenvolupat a Seattle.
* La pel·lícula és continuació de Class 1984, ja dirigida per Mark L. Lester el 1982, i que serà seguida per Class of 2001, realitzat per Spiro Razatos el 1994.

## Banda original

* Death and Destruction, interpretat per Pancho D. Rock
* New Drug, interpretat per 24-7 Spyz
* Underground, interpretat per John Moore
* Head Like a Hole, interpretat per Nine Inch Nails
* Come the Day, interpretat per Midge Ure

## Premis

* Premi a la millor esperança masculina per Joshua John Miller, en els premis Young Artist de 1991.

## Referències

* ↑ «Curs del '99». esadir.cat.
* ↑ «Class of 1999». The New York Times.
# Males companyies

Males companyies (títol original: Bad Company) és una pel·lícula estatunidenca dirigida par Damian Harris el 1995. Ha estat doblada al català.

## Argument

Crowe és un agent de la CIA que destaca en el xantatge, sota la pressió dels seus caps. Treballa amb Wells per tractar el cas d'un jutge suprem, però la confiança no regna pas entre la companyia i els dos agents.

## Repartiment

* Laurence Fishburne: Nelson Crowe
* Ellen Barkin: Margaret Wells
* Frank Langella: Vic Grimes
* Michael Beach: Tod Stapp
* Gia Carides: Julie Ames
* Michael Murphy: William V. 'Smitty' Smithfield (no surt als crèdits)
* David Ogden Stiers: El jutge Justin Beach
* Daniel Hugh Kelly: Les Goodwin
* Spalding Gray: Walter Curl
* James Hong: Bobby Birdsong

## Crítica

* "Intriga amb ànima de xivarri on tot pot passar, fins i tot quan no passa res (com és el cas). Unes gotes d'erotisme caspós, uns diàlegs de jutjat de guàrdia i una arrabassada col·lecció de tòpics. Només queda Barkin"
* "Convencional cinta que se sumeixi a la pretesa evolució del cinema d'espies després de la fi de la guerra freda (...) Un repartiment eficaç li posa una mica d'interès"

## Referències

* ↑ «Males companyies». esadir.cat.
* ↑ «Bad Company». Allociné.
* ↑ Martínez, Luis «Bad Company». El País.
* ↑ Morales, Fernando «Bad Company». El País.
# Solters

Solters (títol original en anglès Singles) és una pel·lícula estatunidenca de 1992 dirigida per Cameron Crowe.

## Argument

La pel·lícula parla de les vides d'un grup de joves que viuen en un bloc d'apartaments a Seattle (Washington), i es divideix a capítols. Se centra en les històries d'amor de dues parelles, així com les dels seus amics i col·legues.

## Repartiment

* Bridget Fonda: Janet Livermore
* Kyra Sedgwick: Linda Powell
* Campbell Scott: Steve Dunne
* Sheila Kelley: Debbie Hunt
* Jim True-Frost: David Bailey
* Matt Dillon: Cliff Poncier
* Bill Pullman: Dr. Jeffrey Jamison
* James LeGros: Andy
* Ally Walker: Pam
* Tom Skerritt: Mayor Weber
* Jeremy Piven: Doug Hughley
* Eric Stoltz: mim
* Tim Burton: Brian

## Banda sonora

Es considera que la banda sonora de la pel·lícula va ajudar a obrir les portes a l'explosiva popularitat del grunge de Seattle a principis de la dècada del 1990.
* "Would?", d'Alice in Chains - 3:27
* "Breath", de Pearl Jam - 5:25
* "Seasons", de Chris Cornell - 5:45
* "Dyslexic Heart", de Paul Westerberg - 4:28
* "The Battle of Evermore" (cover en directe de Led Zeppelin), de The Lovemongers - 5:41
* "Chloe Dancer/Crown of Thorns", de Mother Love Bone - 8:16
* "Birth Ritual", de Soundgarden - 6:05
* "State of Love and Trust", de Pearl Jam - 3:46
* "Overblown", de Mudhoney - 2:58
* "Waiting for Somebody", de Paul Westerberg - 3:25
* "May This Be Love", de The Jimi Hendrix Experience - 3:10
* "Nearly Lost You", de Screaming Trees - 4:06
* "Drown", de The Smashing Pumpkins - 8:17

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir.cat
* ↑ «Singles». The New York Times.
* ↑ Singles (Original Soundtrack) a Allmusic (anglès)

## Enllaços externs

* Solters a Fotogramas (castellà)
# The Harvey Girls

The Harvey Girls és una pel·lícula musical americana de George Sidney, estrenada el 1946.

## Argument

Un grup de "noies de Harvey", noves incorporacions de la cadena de restaurants Fred Harvey, viatgen en un tren a Sandrock. En el mateix vagó viatja la jove Susan Bradley, que es dirigeix també a Sandrock per casar-se amb un home contactat per correspondència i que encara no coneix. Per desgràcia, Susan descobreix que el seu promès és un vell gens atractiu i que les cartes d'amor van ser escrites com un joc per Ned Trent, propietari d'una cantina que competeix amb els restaurants Harvey. En el local de Trent, on hi ha jocs d'atzar, les noies realitzen una breu guia pel local. Després d'un enfrontament amb Ned, Susan decideix seguir les "noies de Harvey" i venjar-se de l'home que li ha pres el pèl, i aviat estan enfrontades amb el soci de Trent, el jutge Sam Purvis (Preston Foster) espantant-les i l'animositat del local de noies, regentat per Em (Angela Lansbury) que està enamorada de Trent i veu Susan com a rival.

## Repartiment

* Judy Garland: Susan Bradley
* John Hodiak: Ned Trent
* Ray Bolger: Chris Maule
* Angela Lansbury: Em
* Preston Foster: Jutge Sam Purvis
* Virginia O'Brien: Alma
* Kenny Baker: Terry O'Halloran
* Marjorie Main: Sonora Cassidy
* Chill Wills: H.H. Hartsey
* Selena Royle: Miss Bliss
* Cyd Charisse: Deborah
* Ruth Brady: Ethel
* Stephen Mcnally (als crèdits Horace McNally): 'Goldust' McClean
* Jack Lambert: Marty Peters

## Rebuda

El New York Herald Tribune: "Una gran pel·lícula. Judy Garland n'és l'estrella brillant . The Harvey Girls és una perfecta demostració de què pot fer Hollywood amb els seus vastos recursos quan vol, amb noies boniques, decorats d'època i vestuari vistós. "(Howard Barnes).
El New York Daily News: "una bafarada nostàlgica del vell oest. Judy canta unes quantes balades sentimentals, com On the Atchison, Topeka and the Santa Fe
Time; "un musical en technicolor celebra l'arribada de la castedat, coberts I estovalles netes, pels pioneers del Sud-oest. Els portadors d'aquesta cultura, segons l'evidència presentada aquí, eren cambreres. The Harvey Girls és una bona diversió. La Garland no sembla tan temeràriament feliç com a Meet Me in St. Louis però encara se’n surt prou bé. "

## Referències

* ↑ The Films of Judy Garland, Joe Morella and Edward Epstein p.130
# Imperi de titans

Imperi de titans (títol original en anglès: Ice Palace) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Vincent Sherman. Segueix la novel·la Ice Palace d'Edna Ferber, que explica la història de Zeb Kenedy i de Thor Storm, colons a Alaska després de la Primera Guerra mundial. El film es va estrenar el 1960. Ha estat doblat al català.

## Argument

La pel·lícula segueix la novel·la d'Edna Ferber, explicant la història de Zeb Kennedy (Richard Burton) i Thor Storm (Robert Ryan), a través d'Alaska en el període que segueix la Primera Guerra Mundial. Kennedy treballa per la seva fàbrica de conserves de peix per tota Alaska, fent-se amic de Wang, un treballador xinès (George Takei), i de Storm, un capità idealista d'un vaixell de pesca. Kennedy i Storm comencen a planejar junts una fàbrica de conserves a la ciutat de Baranof, quan Kennedy s'enamora de Bridie Ballantyne, la promesa de Storm (Carolyn Jones). El sentiment és recíproc, però Kennedy escull els diners per sobre de l'amor, casant -se amb una hereva de Seattle, Dorothy Wendt (Martha Hyer). Quan Storm descobreix la infidelitat de la seva decebuda promesa, colpeja Kennedy i fuig al camp en un trineu tirat per gossos.

## Repartiment

* Richard Burton: Zeb Kennedy
* Robert Ryan: Thor Storm
* Martha Hyer: Dorothy Wendt Kennedy
* Jim Backus: Dave Husack
* Carolyn Jones: Bridie Ballantyne
* Ray Danton: Bay Husack
* Diane McBain: Christine Storm
* Karl Swenson: Scotty Ballantyne
* Shirley Knight: Grace Kennedy, amb 16 anys
* Barry Kelley: Einer Wendt
* Sheridan Comerate: Ross Guildenstern
* George Takei: Wang
* Steve Harris: Christopher Storm

## Producció

Els drets sobre Imperi de titans van ser venuts per 350.000 dòlars a Warner Brothers abans de la publicació de la novel·la. El 1956, aquesta societat de producció ja havia tingut èxit amb l'adaptació d'una altra novel·la d'Edna Ferber, Giant.
La pel·lícula va ser rodada en part a Petersburg (Alaska).
Amb Imperi de titans George Takei va iniciar-se en el cinema.

## Rebuda

Imperi de titans va tenir una mala crítica i va ser un fracàs comercial als Estats Units. Segons una biografia de Ferber, el públic li va reservar una acollida glacial. El crític del The New York Times va qualificar la pel·lícula de «saga cinematogràfica tan falsa i tan sintètica com la que pot sortir d'una càmera de color» i « tan poc autèntica com una neu feta de fècula de blat de moro sobre un decorat a l'estudi ».

## Referències

* ↑ esadir.cat. Imperi de titans. esadir.cat.
* ↑ «Ice Palace». The New York Times.
* 1 2 Julie Goldsmith Gilbert, Edna Ferber and Her Circle, a Biography , Hal Leonard Corporation, 1999, ISBN 1-55783-332-X, pàg. 135 i 137.
* ↑ Bosley Crowther «, Ice Palace: Adaptation of Ferber Book Bows at Hotel de Gran Luxe » a The New York Times, 30 juny 1960.
# Capone (pel·lícula)

Capone és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Steve Carver, estrenada el 1975 i doblada al català. Tracta de l'ascensió i el declivi del gàngster Al Capone

## Argument

El jove Al comença el seu ascens en la mala vida a l'edat d'onze anys, acaba esdevenint membre de la Five Points Gang, banda capitanejada pel seu amic Torrio. Aquí Al comença a aspirar a negocis cada cop més grans. Després de ser transferit a Chicago, gestiona l'homicidi de l'oncle de Torrio, esdevenint un dels gàngsters més potents de la ciutat. Obté així el control de la prostitució i de les trames mafioses de tot Chicago. Quan comencen els primers problemes (la sifilis que agafa una de les seves prostitutes), inicia la caiguda del seu imperi.

## Repartiment

* Ben Gazzara: Al Capone
* Harry Guardino: Johnny Torrio
* Susan Blakely: Iris Crawford
* Sylvester Stallone: Frank Nitti
* John Cassavetes: Frankie Yale
* Frank Campanella: Big Jim Colosimo
* John Orchard: Dion O'Banion
* Carmen Argenziano: Jack McGurn
* George Chandler: Robert E. Crowe
* John Davis Chandler: Hymie Weiss
* Royal Dano: Anton J. Cermak
* Joe De Nicola: Charles Fischetti
* Angelo Grisanti: Angelo Genna
* John Howard:Warden J. Johnston

## Referències

* ↑ Capone
* ↑ «Capone». The New York Times.
# Club Paradís

Club Paradís (títol original: Club Paradise) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Harold Ramis, estrenada l'any 1986. Ha estat doblada al català.

## Argument

Jack Moniker, un exbomber de Chicago, ha decidit vendre tot el que té i hipotecar la seva modesta pensió per rehabilitar una vella casa, el "Club Paradís", situada en una illa del Carib. Moniker pensa convertir-la en un hotel; però el que en principi sembla un bon negoci es converteix gradualment en una autèntica font de problemes.

## Repartiment

* Robin Williams: Jack Moniker
* Peter O'Toole: El governador Anthony Cloyden Hayes
* Jimmy Cliff: Ernest Reed
* Twiggy: Phillipa Lloyd
* Rick Moranis: Barry Nye
* Adolph Caesar: Primer ministre Solomon Gundy
* Andrea Martin: Linda White
* Eugene Levy: Barry Steinberg
* Joanna Cassidy: Terry Hamlin
* Steven Kampmann: Randy White
* Brian Doyle-Murray: Veu Zerbe
* Mary Gross: Jackie
* Robin Duke: Mary Lou
* Joe Flaherty: El pilot
* Simon Jones: El capità Toby Prooth
* Peter Bromilow: Nigel
* Carey Lowell: Una de les models
* Bruce McGill: Dave

## Referències

* ↑ esadir.cat. . esadir.cat.
* ↑ «Club Paradise». The New York Times.
# La capsa de música

La capsa de música (títol original en anglès Music Box) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Costa-Gavras, estrenada el 1989 i doblada al català.

## Argument

Ann Talbot, brillant advocada de Chicago, ha de defensar el seu pare, perseguit per crims de guerra. Michael Laszlo ha fugit d'Hongria al final de la Segona Guerra Mundial i s'ha refugiat als Estats Units. Després de quaranta-cinc anys de vida tranquil·la i honrada, és convocat pel despatx d'investigacions especials. Proves aclaparadores han estat reunides contra ell i nombrosos testimonis haurien reconegut en ell un botxí nazi. Per Ann, es tracta de desmuntar una trampa política, però la investigació que intenta es mostrarà més complexa del que havia previst.

## Repartiment

* Jessica Lange: Ann Talbot
* Armin Mueller-Stahl: Mike Laszlo
* Frederic Forrest: Jack Burke
* Donald Moffat: Harry Talbot
* Lukas Haas: Mikey Talbot

## Premi

* Os d'Or a la Berlinale el 1989.

## Referències

* ↑ esadir.cat. La capsa de música. esadir.cat.
* ↑ «Music box». The New York Times.
# La guerra dels corrents

La guerra dels corrents (títol original en anglès, The Current War) és una pel·lícula de drama històric estatunidenc del 2017 inspirada en la competició del segle xix entre Thomas Edison i George Westinghouse sobre la qual s'utilitzaria el sistema de subministrament d'energia elèctrica als Estats Units (sovint coneguda com la "guerra dels corrents"). Dirigida per Alfonso Gomez-Rejon, escrita per Michael Mitnick i produïda per Martin Scorsese i Steven Zaillian, la pel·lícula és protagonitzada per Benedict Cumberbatch com a Edison, Michael Shannon com a Westinghouse, Nicholas Hoult com a Nikola Tesla i Tom Holland com a Samuel Insull, al costat de Katherine Waterston, Tuppence Middleton, Matthew Macfadyen i Damien Molony. Ha estat doblada al català oriental central per TV3, i al valencià per À Punt.
Anunciada el maig de 2012, Gomez-Rejon es va confirmar com a director el setembre de 2015. Cumberbatch, Shannon i Hoult es van unir al repartiment a l'octubre de 2016 i el rodatge va començar a Anglaterra aquell desembre. La pel·lícula es va estrenar al Festival Internacional de Cinema de Toronto el 9 de setembre de 2017.
Originalment per ser distribuïda per The Weinstein Company, la pel·lícula es va arxivar i es va vendre el novembre de 2017 després de les acusacions d'abús sexual contra Harvey Weinstein. Finalment va ser comprada per l'empresa successora de la Weinstein Company, Lantern Entertainment, que després va vendre els drets de distribució nacional a 101 Studios. Després de descobrir una clàusula de privilegi de tall final al contracte de Scorsese, Gomez-Rejon el va convèncer perquè permetés tornar a gravar i retallar deu minuts el temps d'execució de la versió original, donant lloc a la pel·lícula que finalment es va estrenar als cinemes. La pel·lícula es va estrenar als Estats Units el 25 d'octubre de 2019. La pel·lícula va rebre crítiques generalment diverses, amb elogis cap a les interpretacions del repartiment i el guió intrigant, però amb crítiques cap a l'execució general.

## Referències

* ↑ Sonia Shechet Epstein, The Current War: Interview with Writer Michael Mitnick, Museum of the Moving Image, scienceandfilm.org, September 6, 2017
* ↑ «La guerra dels corrents». ésAdir. [Consulta: 23 febrer 2023].
* ↑ «Programació». À Punt. [Consulta: 6 juliol 2023].
* ↑ Perry, Spencer «Current War Begins Filming with Benedict Cumberbatch». ComingSoon.net, 16-12-2016 [Consulta: 17 desembre 2016].
* ↑ Vlessing, Etan. «Toronto: Jennifer Lawrence's 'Mother!,' George Clooney's 'Suburbicon' Among 2017 Festival Lineup». The Hollywood Reporter, 25-07-2017. [Consulta: 25 juliol 2017].
* ↑ Hipes, Patrick. «'Mary Magdalene', 'Current War' & 'Wind River' Get 2017 Release Dates From Weinstein», 17-03-2017. [Consulta: 17 març 2017].