# Múscids

Els múscids (Muscidae) són una família de dípters braquícers de l'infraordre dels esquizòfors, vulgarment coneguts com a mosques. Es distribueixen a tot el món. La família conté 187 gèneres i 5.218 espècies descrites. Entre elles està la mosca domèstica que viu associada a l'ésser humà; no obstant això, la majoria de les espècies no són sinantrópiques. El registre fòssil més antic data de l'Eocè.

## Característiques

Les antenes són de tres segments i amb aresta sovint plomosa en tota la seva longitud, hi ha una sutura frontal, i els caliptres estan ben desenvolupats. L'hipopleura no sol tenir pèls; en general, hi ha més d'una pèl esternopleural. La vena R té dues branques, la cel·la R5 és paral·lela o s'estreta distalment, i la vena 2A és curta i no arriba al marge de l'ala.

## Història natural

Les larves es desenvolupen principalment en matèria orgànica en descomposició i es poden trobar en diversos hàbitats, incloent fem, vegetació en descomposició, sòl, nius d'ocells i insectes i carronya.
Els adults poden ser depredadors, hematòfags, sapròfags o s'alimenten d'exsudats de plantes i animals. Són atrets per nombroses substàncies, com ara sucre, suor, llàgrimes i sang. La mosca comuna (Musca domestica) és l'espècie més coneguda. Altres mosques, pertanyents als gèneres Hydrotaea i Muscina, són importants a causa que s'utilitzen en estudis de casos forenses.
Molts múscids són vectors passius de patògens de malalties com la febre tifoidea, disenteria, àntrax, etc.

## Gèneres

Llista de gèneres segons el Catalogue of Life:
| Adia Aethiopomyia Afromydaea Agenamyia Albertinella Alluaudinella Altimyia Amicitia Anaphalantus Andersonosia Anthocoenosia Anthomyia Apsil Arthurella Atelia Atherigona Auria Azelia Balioglutum Beccimyia Biopyrellia Bithoracochaeta Brachygasterina Brevicosta Bruceomyia Bryantina Buccophaonia Calliphoroides Camptotarsopoda Caricea Cariocamyia Cephalispa Chaetagenia Chaetopapuaia Chaetophaonia Charadrella Chortinus | Coenosia Cordilura Cordiluroides Correntosia Crucianella Curranosia Cypselodopteryx Cyrtoneurina Dasyphora Deltotus Dichaetomyia Dimorphia Dolichophaonia Drepanocnemis Drymeia Eginia Eginiella Eudasyphora Exsul Fraserella Graphomya Gymnodia Gymnopapuaia Haematobia Haematobosca Haematostoma Haroldopsis Hebecnema Helina Helinomydaea Heliographa Hemichlora Hennigiola Hennigmyia Huckettomyia Hydrotaea Idiohelina | Insulamyia Itatingamyia Lasiopelta Limnohelina Limnophora Limnospila Lispacoenosia Lispe Lispocephala Lispoides Lophosceles Macroeginia Macrorchis Magma Megophyra Mesembrina Metopomyia Microcalyptra Mitroplatia Morellia Mulfordia Musca Muscina Mydaea Myiophaea Myospila Neivamyia Neodexiopsis Neohelina Neolimnophora Neomuscina Neomyia Neorypellia Neurotrixa Notoschoenomyza Nystomyia Ochromusca | Ocypodomyia Ophyra Opsolasia Orchisia Oxytonocera Pachyceramyia Palpibracus Papuaia Papuaiella Paracoenosia Paralimnophora Parastomoxys Parvisquama Passeromyia Pectiniseta Pentacricia Phaomusca Phaonia Phaonidia Phaonina Philornis Pictia Pilispina Plexiopsis Plumispina Polietes Polietina Potamia Prohardyia Prostomoxys Pseudocoenosia Pseudohelina Pseudoptilolepis Psilochaeta Pygophora Pyrellia Pyrellina | Reinwardtia Reynoldsia Rhabdoptera Rhinomusca Rhynchomydaea Rypellia Sarcopromusca Scenetes Schoenomyza Schoenomyzina Scutellomusca Sinophaonia Souzalopesmyia Spanochaeta Spathipheromyia Spilogona Stomopogon Stomoxys Stygeromyia Syllimnophora Syngamoptera Synthesiomyia Tamilomyia Tertiuseginia Tetramerinx Thaumasiochaeta Thricops Trichomorellia Villeneuvia Xenomorellia Xenomyia Xenotachina Xestomyia |

## Imatges

* Mydaeinae sp.
* Musca domestica
* Muscidae sp.
* Limnophora sp.
* Graphomya eustolia
* Musca domestica

## Referències

* 1 2 «Pape, T., Blagoderov, V., & Mostovski, M. B. (2011). Order Diptera Linnaeus, 1758. Animal biodiversity: An outline of higher-level classification and survey of taxonomic richness. Zootaxa, 3148(237), 222-229.». Arxivat de l'original el 2021-02-18. [Consulta: 7 novembre 2017].
* ↑ Patitucci, Luciano Damián: Muscidae (Insecta: Diptera) de la provincia de Buenos Aires. Composición específica y estacionalidad. Tèsi doctoral, 2010.
* ↑ Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.). «Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.». Species 2000: Reading, UK., 2011. [Consulta: 24 setembre 2012].