OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rings on Her Fingers

Rings on Her Fingers és una pel·lícula de comèdia estatunidenca del 1942 dirigida per Rouben Mamoulian i protagonitzada per Henry Fonda i Gene Tierney. El guió tracta d'un pobre home que és confós amb un milionari i és estafat dels seus estalvis de tota la vida.

## Trama

Susan Miller (Gene Tierney) treballa com a venedora de faixa en un gran magatzem. Somia viure a "l'altra banda", entre els rics. Una dona gran, que es diu Sra. Maybelle Worthington (Spring Byington), ve a comprar roba interior. En realitat és una estafadora professional. La seva parella Warren (Laird Cregar) la coneix als grans magatzems i li informa que la seva "filla" (una companya dels seus plans) ha fugit per casar-se. S'adonen que la Susan s'assembla a la "filla" i li demanen que es faci passar per la noia desapareguda a la seva festa aquella nit. La Susan veu una oportunitat d'experimentar la vida entre els rics i portar la roba cara que mai no es podria permetre.
A partir d'aquell dia, Susan es converteix en "Linda Worthington" i acompanya "Mother Worthington" i "Oncle Warren" en els seus viatges. La fan servir per atraure joves rics casables, als quals estafen. Un dia al sud de Califòrnia, es troben amb John Wheeler (Henry Fonda), i escolten el seu pla de comprar un iot per 15.000 dòlars. El prenen per milionari i utilitzen "Linda" per atraure'l a una de les seves estafes. Però en John és en realitat un comptable, que ha estalviat amb cura els 15.000 dòlars dels seus ingressos limitats. Aquesta vegada la Susan/Linda s'enamora de la víctima prevista, i els costa trobar el camí cap a la felicitat.

## Repartiment

* Henry Fonda com a John Wheeler
* Gene Tierney com a Susan Miller / "Linda Worthington"
* Laird Cregar com a Warren
* Spring Byington com a Sra. Maybelle Worthington
* Shepperd Strudwick com a Tod Fenwick (com a John Shepperd)
* Frank Orth com a Kellogg
* Henry Stephenson com el coronel Prentiss
* Marjorie Gateson com a Sra. Fenwick
* George Lessey com a Fenwick Sr.
* Iris Adrian com a Peggy
* Harry Hayden com a director
* Clara Blandick com a Sra. Beasley
* Charles C. Wilson com el capità Hurley
* Gwendolyn Logan com a senyoreta Calahan

## Recepció

La pel·lícula va registrar una pèrdua de 14.100 dòlars.

## Referències

* 1 2 Mank, Gregory William. Laird Cregar: A Hollywood Tragedy. McFarland, 2018.
* ↑ Ring on Her Fingers a Variety

## Enllaços externs

* Rings on Her Fingers a TCM Movie Database (anglès)
* Rings on Her Fingers a YouTube
# Fanàtic (pel·lícula)

Fanàtic (títol original en anglès, The Fanatic) és una pel·lícula estatunidenca de terror psicològic i thriller de 2019, dirigida per Fred Durst, i protagonitzada per John Travolta. Va estar als cinemes per un període limitat de temps des del 30 d'agost de 2019, i ho va seguir un llançament a les plataformes de reproducció en línia. La pel·lícula va generar principalment crítiques negatives i va ser un fracàs comercial. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* John Travolta com a Moose
* Devon Sawa com a Hunter Dunbar
* Ana Golja com a Leah
* Jacob Grodnik com a Todd
* James Paxton com a Slim

## Referències

* ↑ McClintock, Pamela (2019-08-31). «Box Office: John Travolta Hits Career Low As 'The Fanatic' Bombs». The Hollywood Reporter. Consulta: 2019-09-07.
* ↑ «FRED DURST's New Movie 'The Fanatic' Is A Spectacular Box Office Bomb», 02-09-2019. [Consulta: 7 setembre 2019].
* ↑ Reilly, Nick. «John Travolta and Fred Durst’s new movie ‘The Fanatic’ bombs at US box office», 03-09-2019. [Consulta: 7 setembre 2019].
* ↑ «Has de morir, estimada». Goita que fan, ara!. [Consulta: 26 maig 2023].
# Sant Marc de Jaumegarda

Sant Marc de Jaumegarda (en francès Saint-Marc-Jaumegarde) és un municipi francès situat al departament de les Boques del Roine i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 221 | 280 | 291 | 280 | 268 | 258 | 241 | 231 | 253 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 242 | 185 | 163 | 181 | 159 | 166 | 112 | 126 | 108 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 100 | 79 | 65 | 90 | 115 | 101 | 108 | 152 | 182 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 207 | 356 | 539 | 517 | 884 | 1 078 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1953-1959 | Ernest Truphème |
| 1959-1989 | Marcelin Truphème |
| 1989-1995 | Donato Navarro |
| 1995- | Régis Martin |

## Referències

* ↑ Topònims occitans de les Boques del Roine
# I Take This Woman

I Take This Woman és una pel·lícula americana dirigida per W.S. Van Dyke el 1940 i produïda per la Metro-Goldwyn-Mayer, protagonitzada per Spencer Tracy i Hedy Lamarr. Basada en la història curta "A New York Cinderella" de Charles MacArthur, la pel·lícula tracta d'una dona jove que va intentar suïcidar-se com a reacció a una aventura amorosa fracassada. El doctor que es casa amb ella intenta aconseguir que l'estimi abandonant els seus serveis de clínica als pobres per convertir-se en un metge de rics i així poder pagar el seu car estil de vida

## Argument

Georgi ha intentant suïcidar-se per amor. Ara que el Dr. Decker s'ha casat amb ella, intentarà per tots els mitjans que s'enamori d'ell. Per oferir-li tot el que ella necessita, abandona la seva clínica al servei dels pobres, per a dedicar-se als rics.

## Repartiment

* Spencer Tracy: Dr. Karl Decker
* Hedy Lamarr: Georgi Gragore Decker
* Verree Teasdale: Madame 'Cesca' Marcesca
* Kent Taylor: Phil Mayberry
* Laraine Day: Linda Rodgers
* Mona Barrie: Sandra Mayberry
* Jack Carson: Joe
* Paul Cavanagh: Bill Rodgers
* Louis Calhern: Dr. Martin Sumner Duveen
* Frances Drake: Lola Estermont
* Marjorie Main: Gertie
* George E. Stone: Sid le Taxi
* Willie Best: Sambo, el guardià de la clínica
* Don Castle: Dr. Ted Fenton
* Dalies Frantz: Dr. Joe Barnes

## Referències

* ↑ «I Take This Woman (1940)». The New York Times.
* ↑ «I Take This Woman». The New York Times.
# Spencer George Lucas

Spencer George Lucas és un paleontòleg, estratigraf i conservador de paleontologia al Museu d'Història Natural i de la Ciència de Nou Mèxic. Les seves principals àrees d'estudi són els fòssils de vertebrats del Paleozoic superior, Mesozoic, i Cenozoic inferior. La seva recerca l'ha dut a fer viatges de camp al nord de Mèxic, Costa Rica, Nicaragua, Jamaica, el Kazakhstan i Geòrgia, i ha dirigit investigacions extensives de camp i de museu a la Xina entre els anys 1980 i 1990. Ha escrit més de 500 articles i 3 llibres i ha coeditat 14 llibres.

## Enllaços externs

* Pàgina principal Arxivat 2006-09-23 a Wayback Machine. (anglès)
# Talp de dents petites

El talp de dents petites (Euroscaptor parvidens) és una espècie de mamífer de la família dels tàlpids. És endèmic del Vietnam i es troba amenaçat per la pèrdua d'hàbitat.

## Referències

Espècies vivents de la família dels tàlpids :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Laurasiatheria · Ordre Eulipotifles :
Subfamília Scalopinae :
Subfamília Talpinae :
Subfamília Uropsilinae :
Categoria :
# Polipetes

Polipetes (en grec antic Πολυποίτης), va ser, segons la mitologia grega, un fill de Pirítous, rei dels làpites, i d'Hipodamia.
Va néixer el mateix dia que el seu pare expulsava els centaures del mont Pelió. La seva mare va morir al cap de poc de néixer ell, i el seu pare se'n va anar a Atenes, a la cort de Teseu. Quan va ser a l'edat viril, va succeir el seu pare en el regne dels làpites. Amb el seu amic Leonteu figura entre els pretendents d'Helena, i per això va prendre part a la guerra de Troia per venjar Menelau. Comandava un contingent de quaranta naus, segons el Catàleg de les naus a la Ilíada. Se li atribuïa la mort de diversos herois troians al camp de batalla (Damas, Dreseu...). Va concòrrer als jocs fúnebres organitzats en honor de Pàtrocle, i figura entre els grecs que van entrar a Troia dins del cavall de fusta. Quan va haver caigut Troia, Polipetes i Leonteu van acompanyar Calcant que es va dirigir per terra a Colofó.

## Referències

* ↑ Schmitz, Leonhard. «Polypoetes». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 452. ISBN 9788496061972.
# Greta Garbo al cor

Greta Garbo al cor (Garbo Talks) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Sidney Lumet, estrenada el 1984.

## Argument

Estelle és una senyora enèrgica que de dia es baralla contra les injustícies i els compromisos i al vespre, retornant a casa seva, plora per enèsima vegada la mort de Margarida Gautier, encarnada per Greta Garbo a la pel·lícula de George Cukor. Està divorciada i ha tingut un fill, Gilbert, que és casat i cuida d'ella. És tot el contrari del caràcter de la seva mare. En l'empresa on treballa és objecte de bromes i no contraria mai els seus superiors. La seva mare s'assabenta que té un tumor al cervell i que no li queda més que quatre o sis mesos de vida. El seu desig, abans de morir, és de veure la seva ídol Greta Garbo, la Divina . Demana al seu fill satisfer el seu desig. Després de múltiples peripècies aconsegueix tenir un contacte amb Garbo que accepta retre visita a Estelle a l'hospital. Gibert deixa la seva mare sola amb la Divina . Estirada al seu llit conta la seva vida a la seva ídol. Les trobades que Gilbert ha tingut en la seva cerca per trobar Garbo l'ha transformat totalment.

## Repartiment

* Anne Bancroft: Estelle Rolfe
* Ron Silver: Gilbert Rolfe
* Nina Zoe: Greta Garbo
* Carrie Fisher: Lisa Rolfe, esposa de Gilbert

## Referències

* ↑ «Garbo talks». The New York Times.
# Lo Tolonet

Lo Tolonet (en francès Le Tholonet) és un municipi francès situat al departament de les Boques del Roine i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 470 | 350 | 489 | 465 | 501 | 514 | 540 | 504 | 602 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 546 | 540 | 508 | 501 | 510 | 506 | 497 | 505 | 513 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 466 | 429 | 383 | 400 | 402 | 415 | 421 | 484 | 592 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 720 | 953 | 1 137 | 1 186 | 2 004 | 2 259 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1971-1995 | Jean Vincent |
| 1995-2001 | Jean Ausset |
| 2001- | Michel Légier |

## Referències

* ↑ Topònims occitans de les Boques del Roine
# Informe per al comissari

Informe per al comissari (títol original en anglès: Report to the Commissioner) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Milton Katselas, estrenada el 1975. Ha estat doblada al català.

## Argument

Per agradar al seu pare, Beauregard Lockley, anomenat «Bo», ha entrat a la policia en el seu lloc del seu germà, mort al Vietnam. D'aparença dèbil i introvertit, es burlen immediatament d'ell els seus col·legues. La seva primera missió consisteix a vigilar una parella de camells, Patty i Henderson. Patty és en realitat un policia infiltrat en els medis de la droga. Com que ningú no ha previngut el jove, té lloc un drama i revela irregularitats policíaques.

## Repartiment

* Michael Moriarty: Bo Lockley
* Yaphet Kotto: Richard 'Crunch' Blackstone
* Susan Blakely: Patty Butler
* Hector Elizondo: Capità D'Angelo
* Tony King: Thomas 'Stick' Henderson
* Michael McGuire: Tinent Hanson
* Edward Grover: Capità Strichter
* Dana Elcar: Cap Perna
* Bob Balaban: Joey Egan
* William Devane: Asst. D.A. Jackson
* Stephen Elliott: Comissionat de la policia
* Richard Gere: Billy

## Al voltant de la pel·lícula

* Richard Gere (aleshores a l'inici de la seva carrera) fa una aparició en aquest film.

## Referències

* 1 2 esadir.cat. Informe per al comissari. esadir.cat.
* ↑ «Report to the commissioner». The New York Times.
# Txiru

El txiru (Pantholops hodgsonii) és una espècie d'antílop, dins la família dels bòvids, l'única del gènere Pantholops. Fa uns 80 centímetres d'alçada a l'espatlla. És originari de l'altiplà del Tibet, incloent-hi la Regió Autònoma del Tibet i la província de Qinghai (Xina), i a prop de Ladakh (Índia, antigament l'oest del Nepal). El txiru té un pelatge amb un color que va del gris al marró vermellós, amb la regió ventral blanca. Els mascles tenen unes grans banyes corbades cap enrere que fan uns 50 centímetres de llarg. En queden menys de 75.000 exemplars en estat salvatge, una xifra que s'ha desplomat des del milió que n'hi havia fa cinquanta anys.
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Peiròla (Boques del Roine)

Peiròla de Provença (en francès Peyrolles-en-Provence) és un municipi francès situat al departament de les Boques del Roine i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població CASSINI - INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 769 | 775 | 913 | 1 135 | 1 171 | 1 170 | 1 203 | 1 159 | 1 222 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 216 | 1 260 | 1 260 | 1 255 | 1 194 | 1 040 | 1 022 | 974 | 1 005 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 927 | 886 | 921 | 804 | 811 | 860 | 906 | 1 049 | 1 199 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 003 | 2 249 | 2 297 | 2 560 | 2 918 | 3 914 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1983-1989 | Elie Arene | |
| 1989-2001 | Claude Long | RPR |
| 2001- | Danielle Long | UMP |

## Referències

* ↑ Topònims occitans de les Boques del Roine
* ↑ http://cassini.ehess.fr/cassini/fr/html/fiche.php?select_resultat=26694
* ↑ http://www.insee.fr/fr/ppp/bases-de-donnees/recensement/populations-legales/departement.asp?dep=13#dep_P
# It (pel·lícula de 1927)

It és una comèdia romàntica estatunidenca dirigida per Clarence G. Badger i Josef von Sternberg (que no surt als crèdits), estrenada el 1927. L'estrella de la pel·lícula, Clara Bow va passar a ser coneguda com la "It girl". Es creia que la pel·lícula s'havia perdut, però es va trobar una còpia a Praga en la dècada de 1960. L'any 2001 el National Film Registry de la Biblioteca del Congrés dels Estats Units la va seleccionar per a la seva preservació degut al seu interès cultural, històric o estètic.

## Argument

La protagonista Betty Lou (interpretada per Clara Bow) és una venedora d'una botiga de Manhattan i ella posa la seva mirada en el seu aposto i ric cap, enamorant-se d'ell (interpretat per Antonio Moreno). Tot i les seves diferències de classe, Cyrus (el cap) se sent atret per Betty Lou. El romanç queda estancat quan Cyrus rep una falsa notícia per part del seu amic odiós (interpretat per William Austin), aquest li diu que Betty Lou té un fill i Cyrus no voldrà contenir matrimoni amb ella. Tot i això, la noia de classe inferior no renunciarà al seu home.

## La protagonista

La pel·lícula It, va convertir a la protagonista, Clara Bow, un emblema de l'era del jazz i l'actriu millor pagada de la productora Paramount. La seva popularitat va anar donada de la mà amb el sobrenom d'It girl amb només 21 anys i es va convertir en una de les primeres sex symbol del cinema. Tot i ser incorregiblement seductora en altres pel·lícules, va ser It el vehicle que li va assegurar un lloc en la història del cinema.
Sense la vitalitat de Clara Bow ni el cameo de "Madame" Elinor Glyn, la pel·lícula hauria estat, malgrat la lleugera direcció de Clarence G. Badger, una simple comèdia més sobre malentesos i diferències de classe.

## Repartiment

* Clara Bow: Betty Lou Spence
* Antonio Moreno: Cyrus Waltham Jr.
* William Austin: Monty Montgomery
* Priscilla Bonner: Molly
* Jacqueline Gadsden: Adela Van Norman
* Julia Swayne Gordon: Sra. Van Norman
* Elinor Glyn: Ella mateixa
* Gary Cooper: Corresponsal de Premsa
I, entre els actors que no surten als crèdits:
* Lloyd Corrigan: Noi de cabina al iot
* Dorothy Tree: Empleada de Waltham

## Referències

* ↑ «Complete National Film Registry Listing» (en anglès). Film Registry of the National Film Preservation Board. [Consulta: 22 març 2021].
* 1 2 3 Kemp, Philip; Frayling, Sir Christopher; Udaeta, Llorenç Esteve de; Fischer, Cristina Rodríguez. Cine. Toda la historia. Edición: 1. Barcelona: Art Blume, S.L., 2016-01-27. ISBN 9788498018912.
Viccionari
# La Bastida Esparveirenca

La Bastida Esparveirenca (en francès Labastide-Esparbairenque) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Hester Street

Hester Street és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Joan Micklin Silver, estrenada el 1975.

## Argument

El 1896, Yankel Bogovnik, un jueu rus, emigrat als Estats Units tres anys abans, s'ha instal·lat a Hester Street en el barri del Lower East Side de Nova York. Assimilat a la vida americana, ha aprés l'anglès, ha anglicitzat el seu nom (es fa dir Jake) i fins i tot s'ha afaitat la seva barba. Treballa com a modista per 12 dòlars la setmana. Aquest salari, l'estalvia per fer venir la seva dona i el seu fill a Amèrica. Mentrestant, s'enamora d'una ballarina anomenada Mamie Fein.
Bogovnik és tanmateix feliç quan s'entera que la seva dona i el seu fill han trobat la manera de fer el viatge des de Rússia fins a Nova York. La seva felicitat tanmateix es refreda quan comprova que la seva dona Gitl no és del tot americanitzada i que no s'assembla en res a Mamie. El seu matrimoni pot sobreviure en aquestes condicions?

## Repartiment

* Carol Kane: Gitl
* Steven Keats: Jake
* Mel Howard: Bernstein
* Doris Roberts: Mrs. Kavarsky
* Lin Shaye: Prostituta

## Premis i nominacions

* 1976 : Carol Kane nominada per l'Oscar a la millor actriu
* 2011 : Pel·lícula inscrita al National Film Registry

## Premis i nominacions

* 1976 : Carol Kane nominada per l'Oscar a la millor actriu
* 2011 : Pel·lícula inscrita al National Film Registry

## Referències

* ↑ «[9506E4D71538EF34BC4851DFB667838E669EDE Hester Street]». The New York Times.
# Gru 3, el meu dolent preferit

Gru 3, el meu dolent preferit (títol original: Despicable Me 3) és una pel·lícula estatunidenca d'animació per ordinador dirigida per Pierre Coffin i Chris Renaud. Produïda per Illumination Entertainment per a Universal Pictures es va estrenar el 30 de juny de 2017 als Estats Units, i arribà en català el 5 de juliol del mateix any.
En aquella ocasió, no es va poder comptar amb la veu de Pep Anton Muñoz com a Gru, a causa d'un refredat, si bé el paper del germà bessó el va fer el germà real de l'actor, el també doblador Òscar Muñoz. És la seqüela de Gru, el meu dolent preferit. Va rebre crítiques majoritàriament positives i va recaptar més de 970 milions de dòlars arreu del món, amb un pressupost de 76 milions de dòlars. La pel·lícula s'ha doblat i subtitulat en català.

## Argument

En Gru s'ha quedat sense feina. No obstant això, ara s'enfronta a altres problemes més importants. I és que coneixerà el seu germà bessó Dru i haurà de decidir si està preparat per continuar la tradició familiar i unir-s'hi per dur a terme un últim cop criminal.

## Producció

Steve Burke, CEO de NBCUniversal, va confirmar el setembre de 2013, que una tercera pel·lícula de la sèrie Gru, el meu dolent preferit estava en desenvolupament. Cinco Paul i Ken Daurio, els guionistes de les dues primeres pel·lícules, van tornar per a escriure el guió d'aquest tercer lliurament. El 13 de abril de 2016, Trey Parker, cocreador de South Park, es va unir al repartimet com a malvat —Balthazar Bratt.

## Doblatge

| Personatge | Veu original en anglès | Doblatge al català |
| Gru | Steve Carell | Albert Mieza |
| Dru | Steve Carell | Òscar Muñoz |
| Lucy Wilde | Kristen Wiig | |
| Balthazar Bratt | Trey Parker | |

## Referències

* 1 2 «Gru 3, el meu dolent preferit». Base de dades de Cinema en català. [Consulta: 17 març 2022].
* ↑ «Gru 3, el meu dolent preferit». Goita què fan, ara!. [Consulta: 13 desembre 2023].
* ↑ «Comcast's CEO Presents at Bank of America Merrill Lynch 2013 Media, Communications & Entertainment Conference (Transcript)» (en anglès). Seekingalpha.com, 11-09-2013. [Consulta: 12 setembre 2013]. «One of the real gems inside our company is Illumination the animation studio led by Chris Meledandri and Despicable Me 2, which came out this summer is the most profitable film in the 100 year history of the Universal and there will obviously be another reopening a film called Minions, which are the minions from Despicable Me next Christmas and then there will be Despicable Me 3.»
* ↑ «‘Despicable Me’ Screenwriter Discusses Local Honor, Theme Park Attraction» (en anglès). Conejo Valley Happening. Arxivat de l'original el 24 juliol 2015. [Consulta: 24 juliol 2015]. «We just started writing Despicable Me 3,...»
* 1 2 3 4 Franich, Darren. «Trey Parker Will Voice The Villain In Despicable Me 3» (en anglès). Entertainment Weekly, 13-04-2016. Arxivat de l'original el 15 abril 2016. [Consulta: 14 abril 2016].
* ↑ Nequinto, Denise. «'Despicable Me 3' 2017 Plot: Gru Experiences Sibling Rivalry, Faces New Villain» (en anglès). CitizenOracle.com, 30-09-2016. Arxivat de l'original el 10 octubre 2016. [Consulta: 9 octubre 2016].
# Jonquieras

Jonquieras (en francès Jonquières) és un municipi francès situat al departament de la Valclusa i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població Cassini i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 500 | 1 500 | 1 541 | 1 837 | 2 075 | 2 145 | 2 202 | 2 375 | 2 375 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 2 478 | 2 425 | 2 448 | 2 442 | 2 370 | 2 148 | 2 021 | 1 900 | 1 944 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 988 | 2 199 | 2 176 | 2 034 | 2 144 | 2 144 | 2 139 | 2 142 | 2 354 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2524 | 2697 | 3064 | 3351 | 3780 | 3926 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Louis Biscarrat | UMP |

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Valclusa
# Jo vaig disparar a l'Andy Warhol

Jo vaig disparar a l'Andy Warhol (títol original: I Shot Andy Warhol) és una pel·lícula britànico- estatunidenca, dirigida per Mary Harron, estrenada l'any 1996. Ha estat doblada al català.

## Argument

Reconstitució de la vida de Valerie Solanas, militant feminista americana, que va intentar matar Andy Warhol després que aquest va rebutjar un dels seus guions.

## Repartiment

* Lili Taylor: Valerie Jean Solanas
* Jared Harris: Andy Warhol
* Martha Plimpton: Stevie
* Lothaire Bluteau: Maurici Girodias
* Anna Levine: Iris
* Peter Friedman: Alan Burke
* Tahnee Welch: Viva
* Jamie Harrold: Jackie Curtis
* Donovan Leitch, Jr.: Gerard Malanga
* Michael Imperioli: Ondine
* Reg Rogers: Paul Morrisey
* Jill Hennessy: Laura
* Myriam Cyr: Ultra Violeta
* Stephen Dorff: Candy Darling
* Anh Duong: Comtessa de Courcy
* Mark Margolis: Louis Solanas
* Gabriel Mann: noi guapo
* John Ventimiglia: John
* Justin Theroux: Mark
* Eric Mabius: Revolucionari
* Isabel Gillies: Alison

## Rebuda
### Premis

* 1996: Premis Independent Spirit: Nominada a Millor òpera prima
* 1996: Festival de Sundance: Premi a Lily Taylor (Reconeixement especial a la seva interpretació)

### Crítica

* "Per a curiosos i nostàlgics de l'època de Warhol"

## Referències

* ↑ «Jo vaig disparar a l'Andy Warhol». esadir.cat.
* ↑ «I Shot Andy Warhol». The New York Times.
* ↑ Ocaña, Javier «Yo disparé a Andy Warhol». Cinemanía.