# Oxoàcid

Un oxoàcid és un compost químic que conté oxigen, almenys un altre element i almenys un hidrogen lligat a l'oxigen, ${\ce {H-O-X}}$, i que produeix una base conjugada per la pèrdua d'ions d'hidrogen (hidrons) positius, ${\ce {H+}}$. Són exemples d'oxoàcids inorgànics l'àcid nítric ${\ce {HNO3}}$, l'àcid sulfúric ${\ce {H2SO4}}$ i l'àcid fosfòric ${\ce {H3PO4}}$. Qualsevol àcid carboxílic ${\ce {RCOOH}}$ és un exemple d'oxoàcid orgànic.
* Estructura de l'àcid nítric
* Estructura de l'àcid sulfúric
* Estructura de l'àcid fosfòric
* Estructura de l'àcid acètic
Els oxoàcids inorgànics presenten enllaços del tipus hidrogen-oxigen-heteroàtom amb una fórmula general ${\ce {H_{m}XO_{n}}}$. Si ${\ce {X}}$ és un no-metall o un metal·loide, aquestes espècies acostumen a ser àcids de Brønsted. Amb molt poques excepcions, principalment els oxoàcids de fòsfor, l'hidrogen està enllaçat exclusivament amb l'oxigen i no amb l'heteroàtom.
La força àcida dels oxoàcids depèn de diversos factors. Si té més d'un hidrogen ionitzable, les constants d'acidesa segueixen l'ordre K$_{a1}$ > K$_{a2}$ > K$_{a3}$. Com a regla general, les successives constants d'acidesa estan separades per uns cinc ordres de magnitud, per exemple per a l'àcid fosfòric ${\ce {H3PO4}}$: pK$_{a1}$ = 2,1, pK$_{a2}$ = 7,2 i pK$_{a3}$ = 12,4. Les reaccions són:
${\ce {H3PO4 + H2O <=>[K_{a1}] H2PO4- + H3O+}}$${\ce {H2PO4- + H2O <=>[K_{a2}] HPO4^2- + H3O+}}$${\ce {HPO4^2- + H2O <=>[K_{a3}] PO4^3- + H3O+}}$
Per altra banda, l'acidesa és més gran com més electronegatiu és l'heteroàtom. Per exemple el valor de K$_a$ augmenta segons la sèrie ${\ce {H3PO4 < H2SO4 < HClO4}}$, ja que les electronegativitats d'aquests heteroàtoms d'un mateix període de la taula periòdica varien igual: 2,1 < 2,5 < 3,0. També l'acidesa augmenta en la sèrie d'oxoàcids d'elements del mateix grup de la taula periòdica, com ara els halògens. Així hom troba l'ordre ${\ce {HIO3 < HBrO3 < HClO3}}$ perquè les electronegativitats augmenten: 2,5 < 2,8 < 3,0. A més, l'acidesa s'incrementa per l'addició de grups atraients d'electrons, com ${\ce {-F}}$ o ${\ce {-CF3}}$, sobre l'heteroàtom, per exemple ${\ce {H2SO4 < HSO3F}}$. Finalment l'acidesa augmenta en augmentar el nombre d'àtoms d'oxigen que conté l'oxoàcid. Per exemple, per als oxoàcids del clor, K$_a$ augmenta en el sentit ${\ce {HClO < HClO2 < HClO3 < HClO4}}$. De nou aquí la diferència entre les successives constants d'acidesa és d'aproximadament cinc ordres de magnitud.

## Ús industrial

Els oxoàcids més importants des del punt de vista industrial són l'àcid sulfúric i l'àcid nítric. L'àcid sulfúric és un dels productes químics industrials de major volum produïts al món. La producció de fertilitzants, especialment els fertilitzants a partir d'àcid fosfòric de procés humit, és el principal mercat d'ús final de l'àcid sulfúric, que representa més del 60% del consum mundial total el 2017. La Xina és el principal mercat, que representà més del 37% del consum el 2017, seguit d'Amèrica del Nord amb prop d'un 16%. Se'n produeixen aproximadament 165 milions de tones anuals a tot el món. El mercat més gran d'àcid nítric és la producció de nitrat d'amoni ${\ce {NH4NO3}}$ i nitrat d'amoni i calci ${\ce {CaNH4(NO3)3}}$, que representà gairebé el 77% del consum mundial d'àcid nítric el 2016. L'ús final principal del nitrat d'amoni per a fertilitzants està en davallada a causa de les preocupacions sobre la contaminació per nitrats i problemes de seguretat, ja que pot emprar-se com explosiu. La producció el 2016 fou de 62,2 milions de tones.

## Referències

* ↑ «oxoàcid | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 novembre 2019].
* ↑ «IUPAC - oxoacids (O04374)». IUPAC. Compendium of Chemical Terminology, 2nd ed. (the "Gold Book"). Blackwell Scientific Publications, 1997. DOI: 10.1351/goldbook. [Consulta: 5 novembre 2019].
* 1 2 «Diccionari de química | TERMCAT». [Consulta: 5 novembre 2019].
* ↑ «Sulfuric Acid - Chemical Economics Handbook (CEH) | IHS Markit». [Consulta: 5 novembre 2019].
* ↑ «Sulfuric Acid» (en anglès). [Consulta: 5 novembre 2019].
* ↑ «Nitric Acid - Chemical Economics Handbook (CEH) | IHS Markit». [Consulta: 5 novembre 2019].
* ↑ «Nitric Acid» (en anglès). [Consulta: 5 novembre 2019].