# Bavosa de bassa

El gallet, el gallerbo, la bavosa paona, la bavosa de mar, la gitaneta, la guilla o la bavosa de bassa (Salaria pavo) és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 13 cm de longitud total.
* El cos és alt a la part davantera i robust, i descendeix conforme ens acostem a la cua.
* L'aleta dorsal és única i presenta una alçada molt uniforme. L'anal és allargada. Les aletes pèlviques li permeten alçar-se d'una manera que és característica en aquesta família de peixos.
* Els ulls són mòbils i se situen a la part alta del cap.
* Darrere l'ull té una taca ocel·lada negrosa.
* Presenta apèndixs cutanis o tentacles supraorbitaris molt petits.
* La boca és grossa.
* Color verd amb franges més fosques que formen dibuixos amb vores blanques.
* Els mascles, però no les femelles i els individus joves, presenten una cresta semblant a la de la bavosa canina (Blennius fluviatilis).

## Reproducció

És ovípar, es reprodueix a la primavera i els ous són demersals i adhesius. Els mascles són els encarregats de protegir les postes i d'oxigenar-les constantment fins al moment de la desclosa.

## Alimentació

Menja algues i invertebrats bentònics, principalment mol·luscs.

## Depredadors

A Itàlia és depredat per l'escórpora fosca (Scorpaena porcus).

## Hàbitat

És un peix de clima subtropical que viu a la zona intermareal i en aigües somes, en fons rocallosos o sorrencs i entre pedres i vegetació. Els mascles romanen en les cavitats, per damunt del nivell de l'aigua, durant la marea baixa.

## Distribució geogràfica

Es troba des de França fins al Marroc, la mar Mediterrània, la mar Negra i el Canal de Suez.

## Observacions

Tot i que és una espècie molt agressiva (mossega els peixos que passen pel seu territori), ha estat criada i es reprodueix en captivitat.

## Referències

* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ «gallerbo», Diccionari normatiu valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua
* 1 2 «Bavosa de bassa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Zander, C.D., 1986. Blenniidae. p. 1096-1112. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (editors) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean, volum 3. UNESCO, París.
* 1 2 ViaRural Arxivat 2010-09-01 a Wayback Machine. (castellà)
* 1 2 Atlas Dr. Pez Arxivat 2010-03-22 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ AsturNatura (castellà)
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* 1 2 Encyclopedia of Life (anglès)
* 1 2 Zander, C.D., 1986.
* ↑ Pallaoro, A. i I. Jardas, 1990. Food and feeding habits of black scorpionfish (Scorpaena porcus, L. 1758) (Pisces, Scorpaenidae) along the Adriatic coast. Acta Adriat. 32(2), 885-898.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Almada, V.C., R.F. Oliveira, E.J. Gonçalves, A.J. Almeida, R.S. Santos i P. Wirtz, 2001. Patterns of diversity of the north-eastern Atlantic blenniid fish fauna (Pisces: Blenniidae). Global Ecol. Biogeogr. 10:411-422.
* ↑ Andreu-Soler, A., F.J. Oliva-Paterna i M. Torralva, 2006. A review of length-weight relationships of fish from the Segura River basin (SE Iberian Peninsula) J. Appl. Ichthyol. 22:295-296.
* ↑ Lloris, D. i J. Rucabado, 1998. Guide FAO d'identification des espèces pour les besoins de la pêche. Guide d'Identification des ressources marines vivantes du Maroc. FAO, Roma. 263 p.
* ↑ Mercader L., D. Lloris i J. Rucabado, 2003. Tots els peixos del Mar Català. Diagnosi i claus d'identificació. Institut d'Estudis Catalans. Barcelona. 350p.
* ↑ Quignard, J.-P. i J.A. Tomasini, 2000. Mediterranean fish biodiversity. Biol. Mar. Mediterr. 7(3):1-66.
* ↑ Tortonese, E., 1970. Fauna d'Italia. Vol. XI. Osteichthyes, part 2. Ediz. Calderini, Bologna:1-636.

## Bibliografia

* Cipria, G., 1936. Uova, stadi embrionali e postembrionali nei Blennidi. I. Blennius pavo Risso. II. Blennius inequalis. Mem. Com. Tal. Ital. 231:1-7.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* García, E., M.C. Alvarez i G. Thode, 1987. Chromosome relationships in the genus Blennius (Blenniidae, Perciformes) C-banding patterns suggest two karyoevolutional pathways. Genetica 72:27-36.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G.; Collette, B.; Facey, D. The Diversity of Fishes (en anglès). Wiley, 1997. ISBN 978-0-86542-256-8.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Springer, V.G., 1986. Blenniidae. p. 742-755. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Springer, V.: Blennies. Planes 214-217 a W.N. Eschmeyer, J. R. Paxton, editors. Encyclopedia of Fishes – 2a edició, San Diego, Califòrnia: Academic Press. Any 1994.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.

## Enllaços externs

* AQUATAB
* L'atles de peixos del Delta de l'Ebre Arxivat 2010-04-02 a Wayback Machine. (català)
* Chemical communication in the reproduction of the peacock blenny, Salaria pavo (Pisces: Blenniidae) Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
Viccionari