OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tres de farra per Nadal

Tres de farra per Nadal (títol original en anglès, The Night Before) és una pel·lícula de comèdia nadalenca estatunidenca del 2015 dirigida per Jonathan Levine i escrita pel mateix Levine, Evan Goldberg, Kyle Hunter i Ariel Shaffir. La pel·lícula és protagonitzada per Joseph Gordon-Levitt, Seth Rogen i Anthony Mackie com a tres amics de la infància que es retroben la nit de Nadal a la recerca de la millor festa de Nova York. Lizzy Caplan, Jillian Bell, Mindy Kaling i Michael Shannon també formen part del repartiment. S'ha doblat i subtitulat al català.
El reportatge principal va començar l'11 d'agost de 2014 a la ciutat de Nova York. Good Universe i Point Grey Pictures van produir la pel·lícula, que Columbia Pictures va estrenar a Amèrica del Nord el 20 de novembre de 2015. La pel·lícula va rebre crítiques en diversos sentits i va recaptar 52 milions de dòlars a tot el món.

## Referències

* 1 2 «Tres de farra per Nadal». ésAdir. [Consulta: 6 gener 2024].
* ↑ ; Kit, Borys «Seth Rogen, Joseph Gordon-Levitt to Reteam With '50/50' Director for 'Xmas'». hollywoodreporter.com, 10-02-2014 [Consulta: 17 agost 2014].
* ↑ «Anthony Mackie in Negotiations to Join Seth Rogen, Joseph Gordon-Levitt in Christmas Comedy». thewrap.com, 13-05-2014 [Consulta: 17 agost 2014].
* ↑ «Tres de farra per Nadal». Goita què fan, ara!. [Consulta: 6 gener 2024].
* ↑ McNary, Dave. «Seth Rogen Comedy 'The Night Before' Moved up Five Days to Nov. 20», 29-09-2015. Arxivat de l'original el 16 juny 2018. [Consulta: 1r desembre 2015].
# Castèu-redon

Castèuredon (en francès Châteauredon) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 60 | 115 | 114 | 125 | 142 | 142 | 153 | 143 | 153 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 133 | 134 | 142 | 145 | 144 | 141 | 167 | 131 | 113 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 108 | 107 | 96 | 72 | 57 | 44 | 54 | 30 | 31 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 34 | 40 | 40 | 56 | 67 | 96 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Jean-Pierre Karche | |
| 2008- | Sandrine Nebes | |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Teresa Gil de Vidaure

Teresa Gil de Vidaure (Navarra, p. m. s. xiii – València, 15 de juliol de 1285) fou una dama navarresa, tercera muller de Jaume I d'Aragó i fundadora del convent de la Saïdia de València.
Filla de Juan de Vidaure i germana de Pedro Gil de Vidaure, es casà en primeres núpcies amb Sancho Pérez de Lodosa, amb qui enviudà al cap de poc temps. El 1255, inicià una relació amb Jaume I, qui li prometé matrimoni i li atorgà el castell de Xèrica i, més tard, el senyoriu d'Alcubles. D'aquesta unió nasqueren dos fills, Jaume de Xèrica i Pere d'Ayerbe, legitimats pel papa Climent IV.
El 1265, Teresa contragué lepra i fou abandonada per Jaume I, que intentà casar-se amb Berenguela Alonso de Molina en contra de les lleis canòniques. Teresa es retirà al convent de la Saïdia, fundat per ella mateixa, on visqué fins a la seva mort el 1285 i on fou enterrada. Tot i no ser coronada reina consort, destaca el vincle amb Jaume I durant dècades.

## Referències

* ↑ «Teresa Gil de Vidaure». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Yáñez Neira, Damián. «Teresa Gil de Vidaure» (en castellà). Real Academia de La Historia. [Consulta: 12 desembre 2024].
# Sent Bonet de Montaurós

Sent Bonet de Montaurós (en francès Saint-Bonnet-de-Montauroux) és un municipi francès situat al departament del Losera i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera
# Compèire

Compèire (en francès Compeyre) és un municipi francès situat al departament de l'Avairon i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 325 | 334 | 310 | 348 | 419 | 492 | 528 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Aimé Deroussi | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Hanukkà

Hanukkà o Hanukà ("Festa de les Llums" o "Festa de la Dedicació") és una celebració jueva que dura vuit dies. S'inicia el 25 del mes de kislev i acostuma a tenir lloc pels voltants del Nadal, finalitza el dia 2 del mes de tevet (el dia 3 de tevet, quan kislev té només 29 dies).
Aquesta festivitat commemora la victòria dels macabeus dirigits per Judes Macabeu i els seus germans sobre Antíoc IV Epífanes (segle II aC), rei que volia hel·lenitzar del tot els costums, la litúrgia i les creences jueves. Es recorda especialment la purificació i dedicació del Temple de Jerusalem l'any 164 després de la victòria sobre els exèrcits d'Antíoc IV (Ma 4,36-59; 2Ma 10,1-8).
La festa també fa memòria del miracle de l'única gerra d'oli que el dia de la victòria trobaren incontaminada; era el que es necessitava per a poder mantenir encesa un dia la llanterna del Temple, però miraculosament la flama durà vuit dies, tal com explica el Talmud de Babilònia (Shab 21b).

## Festa de les llums

El ritual del festival marca l'encesa del canelobre de 9 braços, la hanukkiyyà on tradicionalment es comença pel primer braç i es va augmentant el nombre de llums enceses cada dia, fins a arribar a tenir-les totes enceses el dia vuitè. Aquest canelobre té un novè braç suplementari, anomenat xamaix, el qual serveix per encendre amb la seva llum els altres braços de la hanukkiyyà.
La sinagoga assenyala la solemnitat de la festa amb la lectura de la Torà o Pentateuc durant els vuit dies
A l'hora dels àpats els bunyols (sufganiyot) i les coques de patata fregides (latkes) són elements típics de la festa.
Després de l'establiment de l'estat d'Israel, la Hanukkà va començar a servir com a festivitat d'intercanvi de regals de manera semblant al Nadal cristià. Tanmateix, Hanukkà sempre ha tingut una especial importància festiva per als nens.

## Dates

* 2017: 12-20 de desembre
* 2018: 2-10 de desembre
* 2019: 22-30 de desembre
* 2020: 10-18 de desembre
* 2021: 28 de novembre-6 de desembre
* 2022: 18-26 de desembre
* 2023: 7-15 de desembre

## Referències

* ↑ «festa de la Dedicació». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 17 desembre 2015].
* ↑ IEC. «Transcripció de l'hebreu en textos escrits en català».
* ↑ «Hanukkà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Armengol, Montse; Forcano, Manuel «La vida quotidiana al call de Girona» (paper). Sàpiens. Sàpiens Publicacions [Barcelona], núm.128, 4-2013, p.32-33. ISSN: 1695-2014.
* ↑ «Chanukah - Hanukkah, the Jewish festival of rededication - חנוכה - Hebcal». Hebcal.com. [Consulta: 16 maig 2022].
* ↑ «Festivals Celebrated During Month of December». [Consulta: 16 maig 2022].

## Bibliografia

* E. Cortés, diàleg interreligiós. Judaisme, aparegut en Ars Brevis. Anuari 2003. Ed. Càtedra Ramon Llull Blanquerna: Barcelona 2004
# Willard (pel·lícula)

Willard és una pel·lícula canadenca-estatunidenca del 2003 dirigida i escrita per Glen Morgan. Està basada en la novel·la homònima de Gilbert Ralston, és un remake de la pel·lícula homònima Willard de 1971.

## Sinopsi

En Willard, un jove tímid que porta una vida mediocre, troba una feina sense interès i a casa coneix un ratolí sorprenent que el salva i de qui es fa amic, però encara no sap a què s'haurà d'afrontar amb aquesta nova i peculiar amistat.
# Twelve

Twelve és un thriller dramàtic de 2010 dirigit per Joel Schumacher. Co-produïda per companyies cinematogàfiques de França i dels Estats Units es va estrenar al Festival de Sundance d'aquell any.

## Argument

Adolescents rics i desenganyats, festes sense alegria, pares absents, una mica de droga i al mig de tot això, White Mike (Chace Crawford), estudiant modèlic que acaba d'anar-se’n de la seva escola privada de l'Upper East Side de Manhattan per convertir-se en un jove camell. White Mike no fuma, no beu, no va a les festes, excepte per vendre-hi la seva droga. La història comença quan Charlie, el cosí de White Mike, és assassinat...

## Repartiment

* Emma Roberts: Molly
* Chace Crawford: White Mike
* 50 Cent: Lionel
* Kiefer Sutherland: narrador
* Ellen Barkin
* Rory Culkin: Hunter
* Nico Tortorella: Tobias
* Charlie Saxton: Mark Rothko
* Zoë Kravitz: Gabby
* Isiah Whitlock Jr.: Detectiu Dumont
* Jermaine Crawford: NaNa
* Billy Magnussen: Claude
* Gregg Bello: Detectiu Keminski
* Emily Meade: Jessica Brayson
* Oliver Jackson-Cohen
* Esti Ginzburg: Sara Ludlow
* Jeremy Allen White: Charlie
* Josh Casaubon: Donnie
* Ako: Sra. Fong
* Chanel Farrell: Shelly
* Ed Moran: Avery Kimball
* Cody Horn: Sara Ludlow
* Dionne Audain: mare de NaNa
* Alexander Flores: Arturo

## Rodatge

* Estats Units: Upper East Side (Nova York)

## Referències

* ↑ Títol català
* ↑ Twelve: sobre el rodatge, per Moss, el 27 de maig de 2009 (francès)

## Enllaços externs

* Twelve - Lloc web oficial
Viccionari
# Lo Castelet (Alps de l'Alta Provença)

Lo Castelet (en francès Le Castellet) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 375 | ? | 346 | 365 | 338 | 299 | 261 | 334 | 319 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 336 | 282 | 271 | 247 | 228 | 246 | 250 | 220 | 218 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 206 | 186 | 198 | 181 | 177 | 181 | 133 | 153 | 131 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 139 | 125 | 151 | 186 | 172 | 202 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1925-1947 | Augustin Bremond |
| 1947-1953 | Paul Laurent |
| 1953-1965 | Germain Allard |
| 1965-2002 | René Barras |
| 2002- | Henri Garcia |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Atemptat d'Afrin de 2020

En la tarda del 28 d'abril de 2020, es va produir un atemptat amb un camió bomba a pocs metres de la residència del governador al carrer Raju a Afrin, en la governació d'Alep, actualment sota l'ocupació turca del nord de Síria. Una bomba en un camió cisterna va ser detonada en un mercat a l'aire lliure en Souk Ali, en el centre de la ciutat. Segons el governador de la veïna província de Hatay, a l'altre costat de la frontera turca, es creu que l'explosió va ser causada per l'aparell d'un camió cisterna amb granades de mà. En l'atac van morir almenys 53 civils (inclosos 11 nens) i 12 combatents de l'Exèrcit Nacional de Síria, secundats per Turquia, i van ferir a més de 50 persones. Moltes persones, juntament amb les quals van quedar atrapades en els seus cotxes, van morir cremades a conseqüència de l'explosió, segons van revelar activistes sirians.

## Responsabilitat

El govern turc va culpar a les Unitats de Protecció Popular (YPG). El Consell Democràtic Sirià i el comandant en cap de les Forces Democràtiques Sirianes, Mazloum Abdi, van condemnar l'atemptat i van culpar a la política turca, assenyalant que "bandes armades per Turquia" havien participat en atacs similars.
Segons el periòdic marxista alemany Junge Welt, la naturalesa de l'atac i les recents tensions suggereixen un grup gihadista. Els enfrontaments entre les milícies gihadistes de l'Exèrcit Nacional de Síria són freqüents a les regions d'Afrin i Idleb. Recentment han tornat a sorgir importants tensions entre Tahrir al-Xam (HTS), la principal força rebel gihadista en Idleb, i el govern turc. El HTS ha acusat a Ankara de traïció des de l'alto el foc rus-turc acordat a principis de març de 2020. La setmana anterior a l'atemptat d'Afrin, els milicians van destruir un tanc turc mentre que la Força Aèria Turca suposadament va destruir una base del HTS amb avions no tripulats.

## Referències

* ↑ «Following Afrin carnage, Turkish intelligence adopt new precautionary measures by closing all city entrances • The Syrian Observatory For Human Rights», 29-04-2020.
* 1 2 3 4 «Dozens killed in truck bomb attack at Syria market». BBC News, 28-04-2020.
* 1 2 3 4 «Bomb blast kills 40 people in Syria's Afrin», 28-04-2020.
* ↑ «Syria war: Dozens killed in truck bomb attack at Afrin market.».
* ↑ «Dozens killed in fuel-truck blast in Syrian town of Afrin».
* ↑ «ارتفاع حصيلة تفجير عفرين إلى 52 شهيداً وقتيلاً.. ومنظمات وأحزاب معارضة تدين "الحكومة التركية" • المرصد السوري لحقوق الإنسان», 29-04-2020.
* ↑ «Attack in Syria Town Run by Turkish-Backed Fighters Kills 40.».
* ↑ «القوات الكردية تنفي الاتهامات التركية بوقوفها خلف تفجير عفرين الدموي والذي تسبب بمقتل وجرح أكثر من 100 شخص • المرصد السوري لحقوق الإنسان», 29-04-2020.
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2020-04-30. [Consulta: 20 setembre 2020].
* ↑ Faidhi Dri, Karwan. «Kurdish authorities in northeast Syria condemn 'cowardly' Afrin bombing», 29-04-2020. [Consulta: 3 maig 2020].
* 1 2 3 4 «Massaker in Afrin» (en alemany), 30-04-2020. [Consulta: 18 maig 2020].
# Lo Chailar de l'Avesque

Lo Chailar de l'Avesque (en francès Cheylard-l'Évêque) és un municipi francès situat al departament del Losera i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera
# Àtic sense ascensor

Àtic sense ascensor (títol original en anglès: 5 Flights Up) és una pel·lícula dramàtica estatunidenca del 2014, dirigida per Richard Loncraine, protagonitzada per Diane Keaton i Morgan Freeman, basada en la novel·la Heroic Measures de Jill Ciment. Ha estat doblada al català.

## Argument

Ruth (Diane Keaton), una professora jubilada i Àlex (Morgan Freeman), un artista, són una parella gran que fa més de quaranta anys que viuen en un àtic a Brooklyn (Nova York). Han decidit canviar-se a un nou apartament amb ascensor. La zona en què viuen s'ha posat de moda i la seva neboda Lily creu que poden fer una bona venda. Mentre esperen ofertes fan un viatge emocional a través dels records dels moments viscuts a la seva llar.

## Repartiment

* Diane Keaton: Ruth
* Morgan Freeman: Alex
* Cynthia Nixon: Lilly
* Carrie Preston: Miriam Carswell
* Michael Cristofer: Larry
* Diane Ciesla: Larry
* Claire van der Boom: Ruth de jove
* Korey Jackson: Alex de jove
* Josh Pais: Jackson
* Sterling Jerins: Zoe
* Maury Ginsberg: Dr. Kramer

## Al voltant de la pel·lícula

El britànic Richard Loncraine, conegut com a realitzador de la premiada Ricard III, va dirigir l'adaptació a la pantalla de Charlie Peters de la novel·la Heroic Measures de l'estatunidenc d'origen canadenc Jill Ciment. Loncraine opta per no mostrar la seva expressió més amarga, tot i que ens ofereix una mostra de la deshumanització del sector immobilliari, amb un suau i còmode drama recolzat en el dos grans actors protagonistes Diane Keaton i Morgan Freeman, interpretant una tendre visió de l'amor a la vellesa.

### Crítiques

La pel·lícula va rebre valoracions equilibrades dels crítics, obtenint una qualificació del 50% a l'agregador Rotten Tomatoes, sobre un total de 56 anàlisis i a un 43% de l'audiència els va agradar. El més ben valorat és el treball compartit per la parella Diane Keaton i Morgan Freeman.

### Premis i Nominacions

* AARP Movies for Grownups Awards: Best Grownup Love Story: Diane Keaton, Morgan Freeman

## Referències

* ↑ «Àtic sense ascensor». Ésadir.cat. [Consulta: 24 novembre 2022].
* ↑ Romney, Jonathan. «Ruth & Alex review – affable company» (en anglès). The Guardian, 26-07-2015.
* ↑ Comas, Diana. «'Ático sin ascensor': Tendre mirada a la vellesa». TOTSant Cugat. Arxivat de l'original el 2017-08-05. [Consulta: 4 agost 2017].
* ↑ Holden, Stephen. «In ‘5 Flights Up,’ a Marriage of Morgan Freeman and Diane Keaton» (en anglès). The New York Times, 07-05-2015.
* ↑ «5 flights up» (en anglès). Rottentomatoes.
* ↑ Newcott, Bill. «15th Movies for Grownups Awards Celebrates the Best of 2015’s Movies» (en anglès). AARP, 09-02-2016.

## Enllaços externs

* Àtic sense ascensor - Lloc web oficial
* Tràiler Àtic sense Ascensor (Versió original en anglès subtitulada en català) a YouTube
# Twisters

Twisters és una pel·lícula nord-americana estrenada el 19 de juliol de 2024 i dirigida per Lee Isaac Chung a partir d'un guió de Mark L. Smith. Produïda per Frank Marshall i Patrick Crowley, es descriu com un "nou capítol" de la pel·lícula Twister de 1996. La pel·lícula és protagonitzada per Daisy Edgar-Jones, Glen Powell i Anthony Ramos. Està distribuïda als Estats Units per Universal Pictures i a nivell internacional per Warner Bros. Pictures.

## Argument

Un remake de la pel·lícula de 1996 Twister, centrada en un parell de caçadors de tempestes que arrisquen les seves vides en un intent de provar un sistema experimental d'alerta meteorològica.

## Repartiment

* Daisy Edgar-Jones
* Glen Powell
* Anthony Ramos
* Brandon Perea
* Daryl McCormack
* Maura Tierney
* Harry Hadden-Paton
* Sasha Lane
* Kiernan Shipka
* Nik Dodani
* David Corenswet
* Tunde Adebimpe
* Katy O'Brian

## Referències

* ↑ Vlessing, Etan «Lee Isaac Chung in Talks to Direct Twisters Sequel». The Hollywood Reporter, 15-12-2022.
* ↑ Bentz, Adam. «Rejected Twister 2 Story Killed Off Helen Hunt's Character». Screen Rant, 14-06-2021. Arxivat de l'original el 2021-09-10. [Consulta: 10 setembre 2021].
* ↑ Fleming, Mike Jr.. «The Dish: 'Twisters' Forecast For Spring Start As Universal, Amblin Finalize Director For Sequel». Deadline Hollywood, 17-10-2022. Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 17 octubre 2022].

## Llocs externs

* Lloc Web oficial (en anglès)
# Joaquim Carreras i Artau

Joaquim Carreras i Artau (Girona, 14 d'agost de 1894 - Tiana, 12 d'agost de 1968) fou un filòsof català.
Fill de Tomàs Carreras i Mas natural de Figueres d'ofici impressor i de Concepció Artau i Barnoya de Girona. Net de Tomàs Carreras i Mas natural de Barcelona també impressor fundador dels Carreras (impressors). Per la banda materna era net de Joan Artau i Barrera propietari de l'Antiga Sala Odeon de Girona.
S'inicia en l'estudi de la filosofia escolàstica en el Seminari de Girona, perllongant la formació durant deu anys. Posteriorment, a la Universitat de Barcelona, estudia les llicenciatures de Dret, Filosofia i Lletres. La tesi Ensayo sobre el voluntarismo de Joan Duns Escot li permet obtenir el grau de Doctor en Filosofia per la Universidad de Madrid. El 1920 s'adscriu al Cuerpo de Catedráticos Numerarios de Institutos Nacionales de Enseñanza Media de España, desenvolupa la seva tasca com a catedràtic de filosofia en els Instituts de Palència, Lugo, Reus i, "Balmes" i "Montserrat" de Barcelona.
Inicia la docència superior el 1939 a la Universitat de Barcelona, va ser nomenat professor adjunt a la càtedra d'Història de la Filosofia el 1947. Més tard ocuparà el càrrec definitiu de catedràtic d'Història de la Filosofia entre 1951 i 1964. Fou professor d'Història de l'Educació a la secció de Pedagogia.
Conjuntament amb el seu germà Tomàs Carreras i Artau, filòsof i catedràtic d'ètica, va obtenir el premi de la Asociación Española para el Progreso de las Ciencias, publicant entre 1939 i 1943 la Historia de la filosofía española. Filosofía cristiana de los siglos XIII al XV.
Joaquim Carreras es va casar amb Carme Fontserè i Marroig, filla del científic Eduard Fontserè, amb qui tingué tres fills, Concepció, bibliotecària, Lluís i Antoni.

## Referències

* Apports hispaniques à la philosophie chrétienne de l'Occident: conférences, por Carreras i Artau, Joaquim. Louvain : Publications universitaires de Louvain, 1962.
* La Doctrina de los universales en Juan Duns Scot: una contribución a la historia de la lógica en el siglo XIII; por el Dr. Joaquín Carreras y Artau. Vich : Seráfica, 1931.
* La escuela escocesa en Cataluña. Autores: Josep Virgili Ibarz Serrat, Manuel Villegas Localización: Revista de historia de la psicología, ISSN 0211-0040, Vol. 27, Nº 2-3, 2006, pags. 159-166.
* La Filosofía universitaria en Cataluña durante el segundo tercio del siglo XIX ; Joaquín Carreras Artau. Barcelona : Consejo Superior de Investigaciones Científicas, 1964

## Enllaços externs

* Fons manuscrit Joaquim Carreras i Artau Arxivat 2008-12-05 a Wayback Machine.. Centre de Recursos per a l'Aprenentatge i la Investigació (CRAI), Universitat de Barcelona.
* Part del fons personal Joaquim Carreras i Artau de la Biblioteca de Catalunya
* La aptitud profesional y sus factores, Joaquín Carreras i Artau (archivo PDF) Arxivat 2008-09-20 a Wayback Machine.
* Semblança biogràfica, conferència de Pere Lluís i Font al ple de l'Institut d'Estudis Catalans.
# Lei Meas

Lei Mès (en francès Les Mées) és un municipi francès situat al departament dels Alps de l'Alta Provença i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1805 | ? | 2209 | 2146 | 2129 | 2082 | 2030 | 1950 | 1893 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1964 | 2030 | 2116 | 2165 | 2214 | 2124 | 2034 | 1993 | 1922 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1924 | 1753 | 1783 | 1491 | 1449 | 1451 | 1390 | 1542 | 1566 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2370 | 2063 | 2128 | 2275 | 2601 | 2925 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1983- | Raymond Philippe | PCF |

## Referències

* ↑ Topònims occitans dels Alps de l'Alta Provença
# Planchamp

Planchamp (en francès Pied-de-Borne) és un municipi francès situat al departament del Losera i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera