OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La caça de l'home

La caça de l'home o simplement La caça (títol original en anglès: The Chase) és una pel·lícula dels Estats Units d'Arthur Penn estrenada el 1966. Ha estat doblada al català.

## Argument

En una petita ciutat del Sud dels Estats Units, hom s'assabenta que Bubber Reeves s'acaba d'evadir de la presó. Aquesta notícia posa en tensió els seus habitants, que temen la tornada del noi. Després d'algunes peripècies, Reeves acaba tornant un vespre de cap de setmana en què, en un clima d'excés i de festa, i malgrat els esforços del sgeridf Calder, la seva evasió gira cap al drama.

## Repartiment

* Marlon Brando: Calder
* Jane Fonda: Anna
* Robert Redford: Bubber Reeves
* E.G. Marshall: Val Rogers
* Angie Dickinson: Ruby Calder
* Janice Rule: Emily Stewart
* Miriam Hopkins: Sra. Reeves
* Martha Hyer: Mary Fuller
* Richard Bradford: Damon Fuller
* Robert Duvall: Edwin Stewart
* James Fox: Jason Rogers (Jake)
* Steve Ihnat: Archie
* Jocelyn Brando: Sra. Briggs
* Katherine Walsh: Verna Dee
* Clifton James: Lem
* Diana Hyland: Elizabeth Rogers
* Bruce Cabot: Sol
I, entre els actors que no surten als crèdits :
* James Anderson: Un presoner evadit
* Eduardo Ciannelli: M. Siftifieus
* Grady Sutton: Un convidat de la festa

## Al voltant de la pel·lícula

En l'escena de pallissa de Marlon Brando, per exacerbar la seva violència, l'escenògraf va demanar als actors que donessin cops de puny al ralentí - amb impacte real nul, els cops no van ferir doncs l'actor. L'escena va ser després passada a velocitat normal, cosa que torna els cops donats més impressionants i suggereix una brutalitat més gran encara.
Penn va sortir fastiguejat de l'experiència de La caça de l'home , sabotejada pel seu productor Sam Spiegel.

## Referències

* 1 2 esadir.cat. La caça de l'home. esadir.cat.
* ↑ La caça a la Base de dades de cinema en català
* ↑ «The chase». The New York Times.
# Te Deum (Pärt)

Te Deum per a triple cor (SSAA/TTBB/SATB), orquestra de corda, piano preparat i fonograma (arpa eòlica), és una composició d'Arvo Pärt sobre el text en llatí de Te Deum, encarregat per la Westdeutscher Rundfunk de Colònia, Alemanya, el 1984. Dedicat a Alfred Schlee –responsable de la Universal Edition de Viena fins a la seva mort el 1999–, va ser estrenat per l'Orquestra RSO de Colònia i el Cor de la Ràdio de Colònia, sota la direcció del director Dennis Russell Davies el 19 de gener de 1985. Després de ser revisat, l'any 1993, ECM New Series en va publicar una gravació interpretada per l'Eesti Filharmoonia Kammerkoor i l'orquestra de cambra de Tallinn, sota la batuta de Tõnu Kaljuste. La composició té una durada aproximada de 31 minuts.
El Te Deum ocupa un lloc destacat en les cerimònies de moltes confessions cristianes, com la Paraklesis (o Moleben) d'Acció de Gràcies a l'Església Ortodoxa Oriental. Tanmateix, a causa de la instrumentació singular que Arvo Pärt utilitza, aquesta obra no resulta adequada per al context litúrgic ortodox. És una obra ambiciosa que marca la consolidació del llenguatge religiós de Pärt. Destaca per la seva brillantor vocal i la subtil aplicació de la tècnica tintinnabuli, tècnica que uneix melodia i text, vinculant les notes a les síl·labes i les seves característiques lingüístiques. La música, etèria i monumental, reflecteix la "serenitat immensa" que, segons Pärt, evoca el text, en sintonia amb la bellesa d'un paisatge de muntanya.

## Referències

* ↑ «El ‘Te Deum’ d'Arvo Pärt a Lleida, estrena a Catalunya i a l'Estat espanyol». Revista Musical Catalana. [Consulta: 22 octubre 2018].
* 1 2 Fernández Guerra, Jorge. «Programa de mà» (en castellà). Orquesta y Coro Nacionales de España. Arxivat de l'original el 22 d’octubre 2018. [Consulta: 22 octubre 2018].
* ↑ «Informació de l'obra» (en anglès). Arvo Pärt Centre. [Consulta: 28 novembre 2024].
# Missegle

Missegle (en francès Missècle) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 92 | 123 | 79 | 89 | 121 | 100 | 93 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995-2008 | Guy Tournier | |
| 2008- | Robert Batigne | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-01-19. [Consulta: 4 octubre 2010].
# Taràntula (pel·lícula)

Tarantula! és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Jack Arnold, estrenada el 1955. Ha estat doblada al català.

## Argument

En un laboratori aïllat, el professor Gerald Deemer treballa en un aliment que permetria alleujar la fam que amenaça de provocar el creixement de població. Les seves experimentacions han portat a certs resultats; però a costa de seriosos desenganys. Un dia que s'ha absentat, dos dels seus col·legues s'injecten l'aliment, amb conseqüències espantoses conduint-los progressivament a la mort pel que sembla l'Acromegàlia. Un dels dos mor, mentre l'altre ataca el professor i li injecta el producte abans de morir. Durant el seu combat, una taràntula gegant que també ha rebut una injecció surt de la seva gàbia. Des de llavors, no deixa de créixer.

## Repartiment

* John Agar: Dr. Matt Hastings
* Mara Corday: Stephanie Clayton
* Leo G. Carroll: Professor Gerald Deemer
* Nestor Paiva: Xèrif Jack Andrews
* Ross Elliott: Joe Burch
* Edwin Rand: Tinent John Nolan
* Raymond Bailey: Professor Townsend
* Hank Patterson: Josh
* Bert Holland: Barney E. Russell
* Steve Darrell: Andy Andersen
* Clint Eastwood: Pilot de l'avió

## Al voltant de la pel·lícula

* Las Vegas Parano de Terry Gilliam, és la pel·lícula que mira el Dr. Gonzo (Benicio del Toro) mentre que Raoul Duke (Johnny Depp) prova de resistir als efectes de l'Adrenocroma que ha ingerit en gran quantitat.
* Fa al·lusió al paper de Leo G. Carroll en la cançó "Science Fiction Double Feature" del " Rocky Horror Picture Show ": les paraules exactes són: "I knew Leo G. Carroll, was over a barrel, when Tarantula took to the hills."
* Primera aparició en el cinema (no surt als crèdits) de Clint Eastwood, pilotant l'avió que deixa anar la bomba sobre la "Tarantula".

## Referències

* ↑ esadir.cat. . esadir.cat.
* ↑ «Tarantula». The New York Times.

## Enllaços externs

* Crítica agressions animals
* Crítica DevilDead
# Melaniella timosa

Melaniella timosa és una espècie extinta de mamífers paleanodonts que visqueren durant el Paleocè a Nord-amèrica. Se'l coneix a partir d'un únic fòssil, un maxil·lar inferior fragmentari trobat al Canadà.

## Referències

* ↑ Fox, R. C «Melaniella timosa n. gen. and sp., an unusual mammal from the Paleocene of Alberta, Canada» (en anglès). Canadian Journal of Earth Sciences, 21, 1984, pàg. 1.335-1.338. DOI: 10.1139/e84-138.
# La Chapela de Vegena

La Chapela aus Sents (en francès La Chapelle-aux-Saints) és un municipi francès situat al departament de la Corresa i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 206 | 221 | 217 | 206 | 179 | 166 | 203 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005-2008 | Denys Mézard | |
| 2008- | Georges Chastanet | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana a lemosin.net i toponímia de la Corresa.
# Castells (revista)

Castells és una revista bimestral independent d'informació i divulgació del fet casteller.
Va aparèixer el 2004 de la mà del Grup Enderrock. Tracta sobre el món casteller: actualitat, història, estudis i anàlisis tècnics, reportatges, cròniques de les diades castelleres, entrevistes, món social i institucional, llibres, música, trobades, iniciatives, etc. També pretén fer pedagogia dels castells. És editada per Utopia Global i Hydra Media, amb la col·laboració de l'Institut Català de les Empreses Culturals. Forma part de l'Associació de Publicacions Periòdiques en Català.
Des del 2007 organitza la Nit de Castells, i des de 2012 també ha organitzat el Premi Repsol de fotografia castellera. Anualment també lliura els premis a castellers, entitats o personalitats sense vinculació a cap colla que hagin fet importants aportacions al món casteller. El 2020 va idear una iniciativa d'impuls a la producció cinematogràfica del fet casteller, la primera edició del Festival CinemaCastells, a estrenar-se l'abril de 2021, coincidint amb la celebració del 10è aniversari de la inscripció dels Castells com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la UNESCO.

## Referències

* 1 2 3 «La revista Castells cedeix la paraula a les crosses». La Xarxa de Comunicació Local, 10-01-2007.
* 1 2 «Dissabte es va celebrar a Vic la nit de la revista Castells». Vilaweb, 17-04-2012.
* 1 2 Martí i Castell, Joan; Mestres i Serra, Josep M. El català i la Unió Europea (Actes del seminari del CUIMPB-CEL 2004). Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2006, p. 93.
* ↑ «Es presenta la revista “Castells”, la primera publicació dedicada al món casteller». Eix Diari, 24-05-2004.
* ↑ «La Nit de Castells es tenyeix de groc pels presos polítics». El Nacional, 28-01-2018. [Consulta: 30 gener 2021].
* ↑ «La Revista Castells convoca el setè Premi Repsol de Fotografia Castellera». Tarragona Diari, 22-11-2019. Arxivat de l'original el 4 de febrer 2021 [Consulta: 30 gener 2021].
* ↑ 324cat. «Terrassa acollirà el primer festival de cinema dedicat al fet casteller l'abril del 2021», 17-11-2020. [Consulta: 30 gener 2021].

## Enllaços externs

* Castells - Lloc web oficial
Viccionari
# Victoria Givens

Victoria Givens és una actriu porno dels Estats Units coneguda per haver aconseguit el Rècord Mundial de Gangbang Anal, havent tingut sexe anal amb 101 homes durant 7 hores sense fer servir lubricació artificial. Lisa Sparks i Julie Robbins van pendre part en l'esdeveniment. Anteriorment el rècord estava en posesió de l'actriu porno Brooke Ashley, que va tenir sexe anal amb 50 homes el 1998 en l'esdeveniment The World's Biggest Anal Gangbang.

## Referències

* ↑ «Victoria Givens Shatters World Record». Adult Industry News, 26-02-2008 [Consulta: 5 octubre 2008]. Arxivat 2010-04-10 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-04-10. [Consulta: 17 juliol 2017].
* ↑ MJ McMahon «Victoria Givens Anal Gangbang Logo Unveiled Arxivat 2009-10-26 a Wayback Machine.». AVN, 11-10-2004 [Consulta: 17 juliol 2007].

## Enllaços externs

* www.victoriagivens.com/ (anglès)
# Chisum

Chisum és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Andrew V. McLaglen i estrenada l'any 1970. Ha estat doblada al català.

## Argument

En finalitzar la Guerra de Secessió sorgeixen noves fortunes, creades generalment per homes durs i emprenedors. A Texas, John Chisum, partint del no-res, aconsegueix aixecar un gran negoci ramader. John és conegut com el rei del Pecos, ja que monopolitza les aigües d'aquest riu, les quals distribueix entre els grangers de la comunitat.

## Crítica

Quarta de les cinc col·laboracions entre John Wayne i el director Andrew V. McLaglen, un cineasta impersonal però efectiu, especialista en el gènere i amb una filmografia que combina títols memorables (McLintock!, Shenandoah) amb altres molt menys aconseguits. El film està llunyanament basat en fets i personatges reals (el mateix Chisum, Billy el Nen, Henry Tunstall i Pat Garrett, etc.).
Com a curiositat, va ser mentre Wayne estava rodant aquest film a Mèxic que va rebre el Globus d'Or i una nominació a l'Oscar pel seu paper protagonista a Valor de llei. No va ser l'única anècdota del rodatge, ja que dos dels seus secundaris, els televisius Christopher George i Lynda Day George, van començar una relació amorosa que va acabar en casament.

## Repartiment

* John Wayne: John Chisum
* Forrest Tucker: Lawrence Murphy
* Christopher George: Dan Nodeen
* Ben Johnson: James Pepper
* Glenn Corbett: Pat Garrett
* Andrew Prine: Alexander McSween
* Bruce Cabot: el xèrif Brady
* Geoffrey Deuel: Billy el Nen
* Pamela McMiller: Sallie Chisum
* Patric Knowles: Henry Tunstall
* Richard Jaeckel: Jess Evans
* Lynda Day: Sue McSween
* Robert Donner: l'adjunt al xèrif Morton
* John Mitchum: l'adjunt al xèrif Baker
* John Agar: Amos Patton
* Pedro Armendáriz Jr.: Ben
* Christopher Mitchum: Tom O'Folliard
* Hank Worden: el cap de la diligència
* Lloyd Battista: Neemo
* Ray Teal: Justice Wilson
* Edward Faulkner: James J. Dolan
* Ron Soble: Bowdre
* Glen Langan: Coronel Nathan Dudley
* Alan Baxter: el governador Axtell
* Alberto Morin: Delgado
* William Bryant: Jeff
* John Pickard: el sergent agressiu
* Abraham Sofaer: el cap Comanxe Búfal Blanc
* Gregg Palmer: Karl Riker
* Pedro Gonzalez: el ranxer mexicà
* Jim Burk: Trace, el provocador
* Eddy Donno: Cass
* Bob Morgan: el coix al carrer
* Ralph Volkie: el ferrer

## Referències

* ↑ esadir.cat. Chisum. esadir.cat.
* ↑ «Chisum». The New York Times.
# El salvatge (pel·lícula de 1952)

El salvatge (títol original: The Savage) és un western estatunidenc en Technicolor de 1952 dirigit per George Marshall. És protagonitzat per Charlton Heston, Susan Morrow i Peter Hansen. Està doblada al català.
Gran part de El salvatge es va rodar als Black Hills de Dakota del Sud. La pel·lícula està basada en la novel·la de L. L. Foreman, The Renegade, publicada per primera vegada el 1949 per Pocket Books.

## Argument

Un noi, Jim Aherne Jr., és l'únic supervivent d'una incursió per part dels indis Crow. Els sioux rescaten en Jim, i el cap el cria com a indi, rebatejant-lo War Bonnet. Quan Jim arriba a la maduresa, es qüestiona la seva lleialtat entre la seva tribu i la seva herència blanca.

## Repartiment

* Charlton Heston - Jim Aherne, Jr./War Bonnet
* Susan Morrow - Tally Hathersall
* Peter Hansen - tinent Weston Hathersall
* Joan Taylor - Luta
* Richard Rober - capità Arnold Vaughant
* Don Porter - Running Dog
* Ted de Corsia - Iron Breast
* Ian MacDonald - cap Yellow Eagle
* Milburn Stone - caporal Martin
* Angela Clarke - Pehangi
* Michael Tolan - Long Mane

## Crítica

Els escriptors de Variety van escriure a la seva ressenya: "Aquesta història de lluites d'indis viatja en cercles bastant tortuosos per relatar una història estàndard [d'una novel·la de LL Foreman]. Tanmateix, té una excel·lent fotografia a l'aire lliure i una gran quantitat d'escenes de lluita. Charlton Heston té un paper bastant confús que obliga la història a viatjar innecessàriament en cercles [...] L'interès de la dona és lleuger, amb Susan Morrow com la bella del fort de l'exèrcit. Joan Taylor és la principal competència de Morrow per l'afecte de Heston. Peter Hansen i Richard Rober ho fan bé en els principals papers de blancs, mentre que els indis són retratats amb fermesa per Ian MacDonald i Donald Porter".

## Estrena

El salvatge es va estrenar als cinemes l'1 de setembre de 1952. La pel·lícula va ser llançada en DVD per Paramount Home Media Distribution.

## Referències

* ↑ «The Savage». Turner Classic Movies. Turner Broadcasting System (Time Warner). [Consulta: 2 gener 2024].
* ↑ «El salvatge». esadir.cat. [Consulta: 18 abril 2024].
* ↑ Foreman, L. L.. The Renegade. 1st. New York City: Pocket Books, 1949.
* ↑ Variety staff «The Savage». Variety. Penske Media Corporation [[[Los Angeles]]], 31-12-1952 [Consulta: 17 abril 2017].
* ↑ «The Savage». Rotten Tomatoes. Fandango Media. [Consulta: 17 abril 2017].
# Però, qui ha mort en Harry?

Però, qui ha mort en Harry? (títol original en anglès, The Trouble with Harry) és una pel·lícula estatunidenca d'Alfred Hitchcock, estrenada el 1955. S'ha doblat al català.

## Argument

Un noi descobreix un cadàver en el camp, i marxa a buscar de pressa la seva mare. En el mateix moment, un vell caçador es troba amb el cadàver i pensa que l'ha matat. Altres persones es creuran successivament culpables, i enterren el cadàver molest. Però reapareixerà sempre en el pitjor moment.

## Anàlisi

Però, qui ha mort en Harry? és una pel·lícula bastant atípica en la filmografia, almenys americana, de Hitchcock, ja que el suspens hi és quasi absent, encara que la història giri al voltant d'un cadàver. Adaptada d'una novel·la del britànic Jack Trevor Story, es tracta essencialment d'una comèdia, lleugerament surrealista. El descobriment del cadàver no desperta cap por als diferents personatges, que no hi veuen més que un paquet molest. L'humor és present de cap a peus, un humor més aviat absurd. Així, mentre el cadàver és trobat a la rodalia d'un bosc que hauria de ser en principi poc freqüentat, el caçador, que és el segon a fer el macabre descobriment i que s'imagina haver matat l'home per accident, vol amagar-lo i en anar a desplaçar el cos, algú arriba... Sobre la història principal s'afegeixen episodis igualment graciosos: així, per exemple, un pintor intenta vendre els seus quadres abstractes en una paradeta del poble, en la qual es ven també sidra; per un atzar feliç, un home acaba passant per allà i, després d'intentar suscitar l'atenció tant de la venedora com del pintor, acaba comprant totes les teles. La pel·lícula recorda pel to, macabre però bromista, sobretot a Kind Hearts and Coronets de Robert Hamer, clàssic cinematogràfic d'humor negre britànic, heretat entre altres de Wilde.

## Repartiment

* Edmund Gwenn: capità Albert Wiles
* John Forsythe: Sam Marlowe
* Shirley MacLaine: Jennifer
* Mildred Natwick: miss Gravely
* Mildred Dunnock: Mrs. Wiggs
* Jerry Mathers: Arnie
* Royal Dano: el xèrif Calvin Wiggs

## Al voltant de la pel·lícula

* Cameo: al vintè minut, Alfred Hitchcock passa darrere la limusina del vell home aficionat a la pintura.
* En aquesta pel·lícula Shirley MacLaine fa la seva primera aparició a la pantalla gran, a l'edat de 21 anys.
* John Forsythe, que interpreta el pintor, continua sent conegut pel seu paper de Blake Carrington al fulletó televisat Dynasty

## Premis i nominacions
### Nominacions

* 1957. BAFTA a la millor pel·lícula
* 1957. BAFTA a la millor actriu per Shirley MacLaine

## Referències

* ↑ «Però, qui ha mort en Harry?». ésAdir. [Consulta: 7 juny 2023].
* ↑ «The Trouble with Harry». The New York Times.
* ↑ «trivia». ImdB.
# Shirley (pel·lícula)

Shirley és una pel·lícula dramàtica biogràfica estatunidenca del 2020, dirigida per Josephine Decker, a partir d'un guió de Sarah Gubbins, basada en la novel·la homònima del 2014 de Susan Scarf Merrell, que va formar una "història majoritàriament fictícia" al voltant de la vida real de la novel·lista Shirley Jackson durant el temps en què estava escrivint la seva novel·la de 1951 Hangsaman. La pel·lícula és protagonitzada per Elisabeth Moss com a Jackson amb Michael Stuhlbarg, Odessa Young i Logan Lerman. Martin Scorsese és productor executiu.
Shirley es va projectar per primer cop al Festival de Cinema de Sundance el 25 de gener de 2020, on Decker va guanyar un premi especial del jurat, i es va estrenar a les sales de cinema el 5 de juny de 2020. La pel·lícula va rebre crítiques positives, amb elogis per l'actuació de Moss.
S'ha doblat i subtitulat al català amb la distribució de Youplanet Pictures.

## Repartiment

* Elisabeth Moss com a Shirley Jackson
* Michael Stuhlbarg com a Stanley Edgar Hyman
* Odessa Young com a Rose Nemser/Paula
* Logan Lerman com a Fred Nemser
* Victoria Pedretti com a Katherine
* Orlagh Cassidy com a Caroline
* Robert Wuhl com a Randy Fisher

## Referències

* 1 2 Shirley a la Base de dades de cinema en català
* ↑ Lerman, Elizabeth. «Shirley Movie True Story: How Much is Real (& What's Made Up)». Screen Rant, 14-06-2020.
* ↑ «Elisabeth Moss And Michael Stuhlbarg To Star In Feature Thriller 'Shirley'», 16-05-2018. [Consulta: 18 maig 2018].
* ↑ Kit, Borys. «Odessa Young, Logan Lerman Join Elisabeth Moss in 'Shirley' (Exclusive)», 06-09-2018. [Consulta: 6 setembre 2018].
* ↑ «Shirley». Arxivat de l'original el 13 de març 2020. [Consulta: 14 desembre 2019].
* ↑ Siegel, Tatiana. «Sundance Unveils Female-Powered Lineup Featuring Taylor Swift, Gloria Steinem, Abortion Road Trip Drama», 04-12-2019. [Consulta: 4 desembre 2019].
* ↑ «Sundance Winners: 'Minari' and 'Boys State' Take Top Honors» (en anglès), 02-02-2020. [Consulta: 2 febrer 2020].
* ↑ NEON [@neonrated]. «Elisabeth Moss is Shirley Jackson. Everywhere June 5th.», 08-05-2020.
* ↑ Dibdin, Emma. «The True Story Behind Shirley», 05-06-2020.
* ↑ «Shirley». Goita què fan, ara. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ McCarthy, Todd. «'Shirley': Film Review | Sundance 2020». The Hollywood Reporter, 25-01-2020. [Consulta: 10 juny 2020].
# Acusats

Acusats (títol original en anglès The Accused) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Jonathan Kaplan, estrenada el 1988 i doblada al català.

## Argument

Kathryn Murphy, advocada, agafa la defensa de Sarah Tobias, que ha estat violada un vespre per tres homes en un bar sota els ulls passius, fins i tot complaents, dels altres clients del bar. Persegueixen els violadors i els clients perquè Sarah trobi la seva dignitat.

## Repartiment

* Kelly McGillis: Kathryn Murphy
* Jodie Foster: Sarah Tobias
* Bernie Coulson: Ken Joyce
* Leo Rossi: Cliff 'Scorpion' Albrect
* Ann Hearn: Sally Fraser
* Carmen Argenziano: D.A. Paul Rudolph
* Steve Antin: Bob Joiner
* Tom O'Brien: Larry
* Peter Van Norden: l'advocat Paulsen
* Terry David Mulligan: el tinent Duncan
* Woody Brown: Danny
* Scott Paulin: l'advocat Ben Wainwright
* Kim Kondrashoff: Kurt
* Stephen E. Miller: Polito
* Tom Heaton: Jesse, el barman

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge va tenir lloc des del 6 de gener al 14 de febrer de 1988 a Vancouver.
* La pel·lícula està basada en la història de Cheryl Araujo, violada el 6 de març 1983 a un bar de New Bedford (Massachusetts).

## Banda sonora original

* I'm Talking Love, interpretat per Vanessa Anderson
* At This Moment, interpretat per Billy Vera & The Beaters
* Kiss of Fire, interpretat per The James Harman Band
* Love To The Limit, interpretat per Only Child
* Love In Return
* Middle Of Nowhere
* Walk In My Sleep, interpretat per House of Schock
* Mojo Boogie, interpretat per Johnny Winter

## Premis i nominacions
### Premis

* Oscar a la millor actriu 1988 per Jodie Foster.
* Globus d'Or a la millor actriu dramàtica 1989 per Jodie Foster.
* National Board of Review a la millor actriu per Jodie Foster, 1988.
* Premi David di Donatello a la millor actriu estrangera per Jodie Foster, 1989.

### Nominacions

* Os d'Or, Berlinale 1989.
* BAFTA a la millor actriu per Jodie Foster, 1990.

## Referències

* ↑ Acusats
* ↑ «The Accused» (en anglès). The New York Times.

## Enllaços externs

* Pàgina de la pel·lícula a IMDb (anglès)
* Pàgina de la pel·lícula a AllMovie (anglès)
* Pàgina de la pel·lícula a FilmAffinity (castellà)
Viccionari
# Assetjament (pel·lícula de 1994)

Assetjament (títol original en anglès: Disclosure) és una pel·lícula estatunidenca de Barry Levinson estrenada el 1994, els actors principals de la qual són Demi Moore i Michael Douglas. El guió es basa en una novel·la de Michael Crichton. Aquesta pel·lícula ha estat doblada al català.

## Argument

Quadre en una firma especialitzada en realitat virtual, un pare de família és acusat pel seu cap d'hostilització sexual. Aconsegueix disculpar-se, però l'assumpte rebota quan descobreix que l'acusació apuntava a emmascarar importants manipulacions tècniques en la firma.

## Repartiment

| Intèrpret | Personatge | Veu en català |
| Michael Douglas | Tom Sanders | Abel Folk |
| Demi Moore | Meredith Johnson | Carme Alarcón |
| Donald Sutherland | Bob Garvin | Jesús Ferrer |
| Caroline Goodall | Susan Hendler | Sílvia Vilarrasa |
| Roma Maffia | Catherine Alvarez | Maria Luisa Solá |
| Dylan Baker | Philip Blackburn | Albert Mieza |
| Rosemary Forsyth | Stephanie Kaplan | Roser Cavallé |
| Dennis Miller | Mark Lewyn | Oriol Rafel |
| Suzie Plakson | Mary Anne Hunter | Mercè Segarra |
| Nicholas Sadler | Don Cherry | Albert Trifol Segarra |
| Jacqueline Kim | Cindy Chang | Alicia Laorden |
| Joe Urla | John Conley Jr. | Eduard Farelo |
| Michael Chieffo | Stephen Chase | Hernan Fernández |
| Trevor Einhorn | Matt Sanders | Núria Trifol |
| Michael Laskin | Arthur Kahn | Amadeu Aguado |
| Farrah Forke | Adele Lewyn | Montse Segarra |

## Referències

* ↑ «Assetjament». Ésadir.cat. [Consulta: 18 novembre 2022].
* ↑ «Disclosure» (en anglès). NYTimes.com. [Consulta: 18 novembre 2022].
* ↑ «Assetjament». ElDoblatge.com. [Consulta: 18 novembre 2022].