# Rubia

El Rubia és un gènere de plantes amb flor que pertany a la família de les rubiàcies. El seu nom procedeix del grec rubium ("vermell"), i fa referència al color vermellós de l'arrel. És natural de les regions temperades d'arreu del món i té diverses espècies autòctones a les terres de parla catalana, com la Roja, la Rogeta i la Rotgeta.

## Descripció

Aquestes plantes poden assolir els 1,5 m d'alçada. Són de fulles perennes que fan entre 5 i 10 cm de llarg per 2-3 d'ample. Les flors són petites (3 a 5 mm.) i de color groc pàl·lid, i creixen en grupets d'entre 4 i 7 disposades en forma d'estrella al voltant de la tija central; floreixen, en raïms densos, entre juliol i agost. Els seus fruits són petites (4-6 mm. de diàmetre) drupes entre vermelles i negres. Les arrels assoleixen el metre de longitud i un gruix de 12 mm.

## Usos

Ja des de l'antiguitat (3000 aC) s'han utilitzat espècies d'aquest gènere en l'adoberia, per a l'elaboració d'un tint vegetal per tenyir pell, llana, cotó i seda. S'extreu de les arrels de la planta i es fixa a la pell amb un mordent, com l'alum. L'àcid rubertínic, de l'arrel, és assecat, fermentat o tractat de manera que es transforma en sucre, alitzarina i purpurina; aquesta darrera, per bé que normalment incolora, enrogeix considerablement quan és dissolta en solucions alcalines. El 1869, els químics alemanys Graebe i Liebermann sintetitzaren alitzarina artificialment, i això acabà amb el cultiu de la Rubia per a obtenir-ne tints.
Tradicionalment, Rubia també s'utilitzava medicinalment per la seva funció diürètica en el tractament de la icterícia, i aplicat de manera tòpica juntament amb vinagre, per tractar certes malalties cutànies com el liquen pla.

## Taxonomia

Comprèn més de 200 espècies. Una selecció és:
* Rubia akane Nakai
* Rubia alaica Pachom.
* Rubia angustifolia, Rotgeta L.
* Rubia balearica (Willk.) G.López
* Rubia barcinonensis Sennen & Sennen
* Rubia chinensis Regel i Maack
* Rubia chitralensis Ehrend.
* Rubia cordata Thunb.
* Rubia cordifolia L.
* Rubia cretacea Pojark.
* Rubia deserticola Pojark.
* Rubia dolichophylla Schrenk
* Rubia florida Boiss.
* Rubia fontqueri Sennen & Sennen
* Rubia fruticosa Aiton
* Rubia jesoensis (Miq.) Miyabe i Miyake
* Rubia komarovii Pojark.
* Rubia krascheninnikovii Pojark.
* Rubia laevissima Tscherneva
* Rubia lanceolata Hayata
* Rubia laxiflora Gontsch.
* Rubia leiocaulis Diels
* Rubia linii J.M.Chao
* Rubia membranacea Diels
* Rubia olivieri A.Rich. ex DC
* Rubia oncotricha Hand.-Mazz.
* Rubia pavlovii Bajtenov i Myrz.
* Rubia peregrina, Rogeta L.
* Rubia podanta Diels
* Rubia polyphlebia H.S.Lo
* Rubia pterygocaulis H.S.Lo
* Rubia rechingeri Ehrend.
* Rubia regelii Pojark.
* Rubia rezniczenkoana Litv.
* Rubia rigidifolia Pojark.
* Rubia salicifolia Lo.
* Rubia schugnanica B.Fedtsch. ex Pojark.
* Rubia sikkimensis Kurz
* Rubia syrticola Miq.
* Rubia tatarica (Trevir.) Nyman ex F.Schmidt
* Rubia tibetica Hook.f.
* Rubia tinctoria L.
* Rubia tinctorum, Roja L.
* Rubia transcaucasica Grossh.
* Rubia yunnanensis (Franch. ex Diels) Diels

## Referències

* ↑ «Les rubiàcies». Història natural dels Països Catalans. enciclopèdia.cat. [Consulta: 8 desembre 2024].
* ↑ John Bostock, H.T. Riley. «The remedies derived from the forest trees. Chap. 56. —The Erythirodanxu: Eleven Remedies». Pliny the Elder, The Natural History. [Consulta: 8 desembre 2024].
Viccionari