# Terratrèmol de Llorca de 2011

El terratrèmol de Llorca de 2011 va sacsejar la Regió de Múrcia, especialment les poblacions de Llorca i Totana, a les 18:47 (hora local) del dia 11 de maig del 2011 i va deixar nou morts i 293 ferits. La magnitud del terratrèmol va ser de 5,1 en l'escala sismològica de magnitud de moment, i va estar precedit per un altre de 4,5. Es van comptabilitzar prop de 40.000 afectats en una població de poc més de 92.000 persones.
El fet que el terratrèmol es produís en una de les zones més sísmiques de la península Ibèrica, la profunditat de l'hipocentre i el tipus de sòl van fer que fos més destructiu i que s'arribés a notar a ciutats com Cartagena, Águilas, Múrcia, Mazarrón, Albacete i, fins i tot, a Madrid i Andalusia.
El Govern espanyol, en plena campanya per les eleccions municipals, va convocar un gabinet de crisi al Ministeri de Foment per analitzar i seguir el sisme llorquí. L'endemà de la catàstrofe es van suspendre els actes públics de la campanya electoral.

## Geologia

La zona de fricció entre la placa eurasiàtica i l'africana, que es mou cap al nord-oest respecte de l'eurasiàtica, provoca una línia sísmica que s'inicia a les Açores i que acaba al costat occidental de l'estret de Gibraltar. A partir d'aquí, la deformació s'estén en dues direccions: cap a les Serralades Bètiques i cap a la zona del nord del Magrib. Les falles de la Regió de Múrcia tenen fracturació pràcticament en totes direccions i tots els sistemes de falles són sísmicament actius. Són zones d'especial risc les valls del Guadalentí, d'origen tectònic, i del Segura o la serra de Carrascoy.
El sisme principal, de magnitud 5,1 a l'escala sismològica de magnitud de moment (M$_W$), va ocórrer l'11 de maig a les 18:47, hora local, a uns 2,5 quilòmetres al nord-est de Llorca, la localitat més afectada, a una profunditat extremadament superficial d'1 km, segons estimacions del Servei Geològic dels Estats Units (USGS), i de 3 km, segons l'Institut Geogràfic Nacional d'Espanya (IGN).
Les dues sacsejades principals van estar localitzades molt a prop l'una de l'altra, aproximadament sobre la traça de la branca nord de la Falla d'Alhama de Múrcia, una de les falles actives amb més longitud de la península Ibèrica, d'entre 40 i 50 quilòmetres. Els especialistes locals confirmaren que es tractava d'un lliscament horitzontal de la falla. Inicialment, l'USGS va estimar que la magnitud del sisme era de 5,3 (M$_W$), i el Centre Sismològic Euro-Mediterrani, juntament amb l'IGN, de 5,2 en l'escala de Richter (M$_L$). Hores més tard les dues agències científiques van rebaixar la xifra a 5,1 M$_W$.
A Llorca es van generar forts moviments de terra amb una intensitat màxima de VII a l'escala de Mercalli ("molt fort") i a la rodalia es va arribar al nivell V ("moderadament fort"). A ciutats com Alacant també es va poder notar el tremolor amb una intensitat de III ("feble"). En total, el sisme va produir una energia superficial (M$_e$) equivalent a més de 200 tones de TNT o, aproximadament, a 8,4×10$^{11}$ joules.
Alguns estudis científics suggereixen que el terratrèmol podria haver estat causat (o, si més no, accelerat, ja que –segons l'informe– hauria ocorregut tard o d'hora) per l'extracció d'aigües subterrànies de la zona.

### Antecedents

Al llarg del segle xix hi va haver terratrèmols de magnituds semblants a Almeria (1804), Torrevella (1829) i Granada (1884). El febrer de 1956 es va produir l'últim gran terratrèmol a l'Estat espanyol a Albolote (Granada), de 5 graus i que va deixar onze víctimes mortals, tot i que el 1969 un altre al cap de São Vicente (a Portugal) va causar 19 morts a Huelva.
L'últim terratrèmol al voltant de Llorca va tenir lloc el 29 de gener del 2005 i va ser de magnitud 4,8; el seu epicentre es va localitzar al nord-oest d'Aledo, un municipi proper, tot i que aquest cop va estar situat a 11 quilòmetres de profunditat.

### Sismes previs i rèpliques

El terratrèmol va estar precedit per un de magnitud 4,5 (M$_L$) que va ocórrer a les 17:05, hora local, prop de l'epicentre del que vindria més tard. Tot i que el tremolor va ser relativament suau, va provocar algunes esquerdes i algunes parets es van ensorrar, mentre que la caiguda de línies de tensió va originar un petit incendi a Llorca.
Durant el mes següent es van notificar 131 rèpliques associades als dos terratrèmols de l'11 de maig; la més forta va ser de magnitud 3,9 el mateix dia 11, a les 22:37 (hora local). Tot i això, la majoria de les rèpliques van ser imperceptibles per un humà i d'una magnitud de la qual se'n produeixen més de mil cada dia. Els experts van preveure que les rèpliques durarien entre un i dos mesos per acabar d'alliberar l'energia acumulada a la falla tectònica. Lleugers terratrèmols de 2,5 i 2,9 graus de magnitud es van poder notar a Llorca i a les poblacions veïnes el 7 d'agost i 19 de desembre, respectivament.
Sismes i les principals rèpliques associades :
| Data | Hora (UTC) | Coordenades | Profunditat (km) | Intensitat (MM) | Magnitud (M$_W$) | Lloc | Observacions |
| 11/05/2011 | 15:05:13 | 37° 42′ 15″ N, 1° 40′ 52″ O﻿ / ﻿37.7041°N,1.6812°O﻿ / 37.7041; -1.6812 | 2 | VI | 4,5 | Llorca (NE) | Terratrèmol previ |
| 11/05/2011 | 15:21:01 | 37° 40′ 16″ N, 1° 39′ 02″ O﻿ / ﻿37.6710°N,1.6505°O﻿ / 37.6710; -1.6505 | 10 | - | 2,6 | Llorca (E) | Tremolor previ |
| 11/05/2011 | 16:47:25 | 37° 41′ 41″ N, 1° 40′ 32″ O﻿ / ﻿37.6946°N,1.6756°O﻿ / 37.6946; -1.6756 | 3 | VII | 5,1 | Llorca (NE) | Terratrèmol |
| 11/05/2011 | 16:53:15 | 37° 39′ 50″ N, 1° 38′ 01″ O﻿ / ﻿37.6638°N,1.6337°O﻿ / 37.6638; -1.6337 | 11 | - | 2,8 | Llorca (E) | Rèplica |
| 11/05/2011 | 19:28:18 | 37° 43′ 21″ N, 1° 39′ 51″ O﻿ / ﻿37.7224°N,1.6641°O﻿ / 37.7224; -1.6641 | 2 | - | 2,9 | Llorca (NE) | Rèplica |
| 11/05/2011 | 20:37:45 | 37° 41′ 38″ N, 1° 39′ 10″ O﻿ / ﻿37.6938°N,1.6527°O﻿ / 37.6938; -1.6527 | 4 | IV | 3,9 | Llorca (NE) | Rèplica més forta |
| 11/05/2011 | 20:44:06 | 37° 41′ 46″ N, 1° 36′ 35″ O﻿ / ﻿37.6960°N,1.6098°O﻿ / 37.6960; -1.6098 | 11 | - | 2,7 | Llorca (E) | Rèplica |
| 13/05/2011 | 21:08:37 | 37° 41′ 07″ N, 1° 39′ 48″ O﻿ / ﻿37.6852°N,1.6634°O﻿ / 37.6852; -1.6634 | 6 | III | 2,6 | Llorca (E) | Rèplica |
| 14/05/2011 | 00:49:32 | 37° 41′ 37″ N, 1° 39′ 57″ O﻿ / ﻿37.6935°N,1.6657°O﻿ / 37.6935; -1.6657 | 4 | III | 2,8 | Llorca (NE) | Rèplica |
| 14/05/2011 | 21:10:25 | 37° 39′ 56″ N, 1° 40′ 13″ O﻿ / ﻿37.6656°N,1.6703°O﻿ / 37.6656; -1.6703 | 5 | III | 2,9 | Llorca (SE) | Rèplica |
| 14/05/2011 | 21:54:35 | 37° 40′ 27″ N, 1° 39′ 51″ O﻿ / ﻿37.6743°N,1.6641°O﻿ / 37.6743; -1.6641 | 4 | III | 2,7 | Llorca (E) | Rèplica |
| 15/05/2011 | 00:03:03 | 37° 39′ 53″ N, 1° 39′ 59″ O﻿ / ﻿37.6646°N,1.6663°O﻿ / 37.6646; -1.6663 | 7 | III | 2,8 | Llorca (SE) | Rèplica |
Nota: s'inclouen les rèpliques de magnitud superior a 2,5 M$_W$ durant el mes posterior al terratrèmol. Dades segons l'Institut Geogràfic Nacional d'Espanya.

## Danys i víctimes
### Afectats

El terratrèmol va deixar nou morts a la ciutat de Llorca: quatre homes i tres dones que van morir a l'exterior del seu immoble pels cops de cornises despreses, i dues que van quedar atrapades entre la runa d'una casa. Entre les víctimes s'hi trobaven un menor de 14 anys i dues embarassades. Va haver-hi un balanç de 293 ferits, tres dels quals en estat molt greu: un nen de 3 anys i dues dones de 36 i 73 anys. Unes 3.000 persones van assistir al funeral multitudinari per les víctimes del terratrèmol.
Els primers càlculs van parlar d'uns 40.000 afectats. La nit posterior al terratrèmol més de 30.000 persones van dormir al recinte firal de la ciutat davant la por a les rèpliques. L'Ajuntament de Llorca va xifrar en 3.000 el nombre de persones que van perdre la seva casa. El 20% dels afectats eren immigrants d'origen equatorià, del Marroc i de Bolívia.

### Danys a la propietat

El 80% dels edificis de Llorca, una ciutat de 92.694 habitants, van resultar afectats pel sisme; els tècnics, després d'avaluar-ne l'estat de cada un individualment, els marcaven a l'entrada segons el codi de colors següent: verd si s'hi podia entrar, groc si s'hi podia entrar amb precaució i només uns minuts per recollir pertinences personals, i vermell si estava prohibit accedir-hi. Tanmateix, la marca vermella a un habitatge no implicava necessàriament la seva demolició. Un cop un total de 26 equips d'arquitectes i aparelladors van revisar els edificis del municipi, el 60% van estar declarats habitables i al voltant d'uns 700 edificis van ser marcats en vermell.
A causa del terratrèmol es van ensorrar dos edificis de la localitat de Llorca. L'hospital Rafael Méndez d'aquesta localitat va ser desallotjat a causa dels danys estructurals, així com l'Ajuntament, una residència d'avis i un tanatori. En edificis educatius, va ser demolit l'IES Ros Giner, un edifici de l'any 1972, a causa dels danys estructurals, mentre que el centre Ramón Arcas Meca va ser derrocat parcialment. L'Autovia del Mediterrani (A-7) va restar tallada al seu pas per Múrcia durant unes hores per despreniments a la via.
A principis de setembre, acabat el termini establert en el Reial Decret Llei per enderrocar habitatges en ruïna, el nombre d'habitatges demolits va ser de 1.164, a més de 45 naus, sumant un total de 164.458 metres quadrats. Les zones més afectades van estar el barri de La Viña —considerat la zona zero del sisme—, l'Avinguda Santa Clara i el centre històric.
El president del Govern espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, va declarar que el Govern no regatejaria en mitjans econòmics per reconstruir la ciutat; es va aprovar un pla d'ajudes especial, promulgat per mitjà d'un Reial Decret, per mirar de pal·liar les destrosses ocasionades pel moviment sísmic, que segons el Consorci de Compensació d'Assegurances —depenent del Ministeri d'Economia i Hisenda— s'enfilaven al voltant dels 65 o 70 milions d'euros. Tot i això, dos mesos després del terratrèmol, Llorca seguia esperant les ajudes extraordinàries promeses per les administracions públiques per a la reconstrucció de la ciutat, on les demolicions eren diàries.

### Monuments històrics

Pel que fa al patrimoni cultural, el nucli històric de Llorca, declarat Conjunt historicoartístic des de 1964, es va veure molt afectat. El Conjunt Monumental de Santo Domingo, Bé d'interès cultural (BIC), va veure com es danyava el seu retaule d'or i els seus valuosos frescos. L'alcalde de Llorca, Francisco Jódar, va mostrar la seva preocupació pel patrimoni històric, que es veié greument malmès, com la torre del Espolón del castell de Llorca, d'origen medieval i també declarat BIC.
Un total de tretze esglésies van haver de ser tancades a causa dels danys estructurals soferts. El campanar de la torre de l'Església de Santiago, del segle xviii, es va ensorrar després del primer terratrèmol; l'empresa suïssa Holcim, dedicada als materials de construcció, es va comprometre a finançar la restauració d'aquesta església, greument danyada. L'església de Sant Francesc de Llorca, també BIC, només va patir algunes esquerdes.

## Resposta
### Primeres reaccions

Poc després del terratrèmol el Govern espanyol va activar la Unitat Militar d'Emergències (UME), una unitat de les Forces Armades Espanyoles que és responsable d'actuar en cas de desastre. 340 membres de tres batallons (Bétera, Torrejón de Ardoz i Morón de la Frontera) es van desplaçar a Llorca sota la direcció del Coronel del batalló de Bétera. A ells se'ls en van afegir 130 més de diverses provinences. Els militars van instal·lar tres campaments amb els corresponents hospitals de campanya amb 3.500 llits, on els veïns eren atesos per membres de la Creu Roja i Protecció Civil. Des d'una oficina improvisada a la Plaça d'Espanya Protecció Civil i la UME van informar els ciutadans sobre l'estat dels seus immobles. Els dies següents al moviment sísmic, els cossos policials espanyols van penjar un decàleg de recomanacions a la xarxa social Tuenti en cas de nous terratrèmols.
El govern de l'Equador va instal·lar un consolat mòbil al campament de la zona del Huerto de la Rueda per gestionar contingències. Les classes a les escoles van ser suspeses fins al dilluns 16 de maig, cinc dies després del terratrèmol.

### Societat

Entitats, institucions i associacions van organitzar accions i esdeveniments, com maratons o concerts, per recaptar diners pels damnificats del terratrèmol. El Reial Madrid va jugar un partit amistós benèfic a l'Estadi de La Condomina de la ciutat de Múrcia; el duo Estopa, el cantant espanyol David Bisbal i la cantautora Rosana Arbelo, entre d'altres, van compartir escenari en una gala solidària titulada "Lorca somos todos".
Es va crear l'associació "Lorca 11 de mayo" en defensa dels interessos afectats pel terratrèmol que es defineix com una associació independent, lliure, reivindicativa i sense ànim de lucre. El 28 d'octubre del 2011 uns 2.000 damnificats, segons la policia, i 3.000, segons l'Asamblea de Vecinos Afectados por los Terremotos i altres plataformes convocants, es van manifestar pels carrers de Llorca per demanar solucions als polítics davant els múltiples problemes sense solucionar que encara restaven a la ciutat.
El Ministeri de Sanitat, Política Social i Igualtat d'Espanya va concedir la Creu de Plata de l'Ordre Civil de la Solidaritat Social als professionals de la sanitat i als serveis d'emergències de la Regió de Múrcia, i els bombers dels ajuntaments de Múrcia i Cartagena, com a reconeixement al "gran esforç, implicació i professionalitat dels diferents cossos de bombers de la Regió de Múrcia que han participat, amb el suport dels procedents d'altres comunitats, en el dispositiu per fer front als efectes produïts pel sisme".

### Política

El Parlament Europeu va dedicar un minut de silenci en record de les víctimes de la catàstrofe natural. Enmig de la campanya electoral per les eleccions municipals i autonòmiques, el vicepresident del Govern, Alfredo Pérez Rubalcaba, la ministra de Defensa, Carme Chacón, i el líder de l'oposició al Congrés dels Diputats, Mariano Rajoy, es van desplaçar al lloc dels fets l'endemà de la catàstrofe. El president del Govern, José Luis Rodríguez Zapatero, va visitar la zona dos dies després de la sasejada, el 13 de maig. El dia 17 de maig el Govern va anunciar les ajudes que rebrien els afectats pel terratrèmol: 106.000 euros per les famílies que es quedaren sense habitatge, 24.000 euros pels propietaris d'habitatges malmesos, 6.600 euros l'any d'ajuda pel lloguer i 2.500 euros per comprar articles de primera necessitat. A més a més, el Ministeri de Foment, juntament amb el govern regional, es van comprometre a sufragar el 50% dels costos de reparació dels edificis.
Les eleccions es van realitzar amb mitjans especials, tot i que el percentatge de participació va ser similar al de comicis anteriors. Alguns col·legis electorals van ser substituïts per carpes i els electors van poder votar amb el DNI caducat. Es va doblar el nombre de funcionaris de la comissaria policial, ja que molts veïns van perdre la seva documentació a causa del sisme.
El Consell de Ministres va aprovar el 28 d'octubre de 2011 una sèrie de mesures i ajudes per dinamitzar el comerç, el turisme i recuperar el patrimoni artístic i cultural de Llorca. Aquest últim objectiu a través del "Pla Director de Recuperació del Patrimoni Cultural de Llorca" que incloïa la restauració de 75 monuments de la ciutat amb un pressupost d'uns 51 milions d'euros.

## Referències

* 1 2 3 «Nou morts i 293 ferits, en l'últim balanç de víctimes del sisme a Llorca». diari Ara, 12-05-2011.
* 1 2 3 4 «Unes 30.000 persones passen la nit al ras a Llorca després dels dos terratrèmols amb 8 morts». 3cat24.cat, 12-05-2011 [Consulta: 12 maig 2011].
* 1 2 3 4 Arbolí, Carles. «Sensació d'èxode a Llorca després del terratrèmol». diari Ara/Agències, 12-05-2011.
* 1 2 «Almenys vuit morts per un sisme de 5,2 graus a Llorca». diari Ara, 11-05-2011.
* 1 2 3 4 «Dos mil veïns de Llorca hauran de viure mesos en campaments». Avui/El Punt, 14-05-2011 [Consulta: 11 juliol 2011].
* 1 2 Institut Nacional d'Estadística, 2010
* 1 2 Méndez, Rafael; Seco, Raquel. «Murcia, en la zona más sísmica de España» (en castellà). El País, 11-05-2011. [Consulta: 11 maig 2011].
* 1 2 Méndez, Rafael; Seco, Raquel. «Una ciudad con todos los riesgos» (en castellà). El País, 12-05-2011. [Consulta: 14 maig 2011].
* ↑ Ruiz, Javier; Calleja, Tono. «Dos terremotos sacuden Lorca y causan ocho muertos» (en castellà). El País, 11-05-2011. [Consulta: 11 maig 2011].
* ↑ «Blanco interrumpe la campaña electoral del PSOE para incorporarse al seguimiento del terremoto» (en castellà). Diario Siglo XXI, 11-05-2011 [Consulta: 11 maig 2011].
* ↑ «PSOE, PP i CiU suspenen els actes públics de campanya pels terratrèmols de Llorca». Agència Catalana de Notícies, 12-05-2011 [Consulta: 12 maig 2011].
* ↑ «Magnitude 5.1 - Spain: Tectonic Summary». Servei Geològic dels Estats Units. [Consulta: 19 juny 2011].
* ↑ Stich, Daniel; Martín, Rosa; Morales, José 2010
* ↑ «Page | Mw 5.1 LORCA (Spain) on May 11th 2011 at 16:47 UTC» (en anglès). Centre Sismològic Euro-Mediterrani, 23-05-2011. [Consulta: 19 juny 2011].
* 1 2 3 «Serie terremoto NE Lorca (Murcia)» (en castellà). Institut Geogràfic Nacional d'Espanya, 13-06-2011, p. 3 [Consulta: 21 juny 2011]. Arxivat 2012-07-02 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-07-02. [Consulta: 21 juny 2011]. PDF
* 1 2 «Magnitude 5.1 - SPAIN» (en anglès). Servei Geològic dels Estats Units, 11-05-2011. [Consulta: 12 maig 2011].
* ↑ «Fitxa del terratrèmol» (en castellà). Institut Geogràfic Nacional d'Espanya. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 10 juliol 2011].
* ↑ Masana, E.; Martínez-Díaz, J. J.; Hernández-Enrile, J. L.; Santanach, P. 2004
* 1 2 3 Ministeri de Ciència i Innovació d'Espanya, UCM, UAM, URJC. «Informe geológico preliminar del terremoto de Lorca del 11 de mayo del año 2011, 5.1 MW» (en castellà) p. 47. [Consulta: 16 juliol 2011]. PDF
* ↑ Martínez-Díaz, J. J. 1999
* ↑ «Los dos seísmos se deben a un deslizamiento horizontal de la falla de Lorca» (en castellà). Agència EFE/ABC, 11-05-2011. Arxivat de l'original el 2011-09-11. [Consulta: 12 maig 2011].
* ↑ «Earthquake | M 5.1 - Spain - 2011-05-11 16:47 UTC» (en anglès). Centre Sismològic Euro-Mediterrani, 11-05-2011.
* ↑ «PAGER - M 5.1 - SPAIN» (en anglès). Servei Geològic dels Estats Units. [Consulta: 14 maig 2011].
* ↑ «Dos terratrèmols de 4,4 i 5,2 graus Richter causen 8 morts i importants danys a Múrcia». Diari de Girona, 12-05-2011. [Consulta: 14 maig 2011].
* ↑ «La extracción de agua subterránea pudo provocar el terremoto de Lorca» (en castellà). BBC Mundo, 23-10-2012.
* ↑ «Recorregut pels terratrèmols més importants que han sacsejat la península Ibèrica». 3cat24.cat, 11-05-2011 [Consulta: 11 maig 2011].
* 1 2 3 4 «Lorca evalúa los daños del terremoto tras una noche en vela». La Vanguardia, 12-05-2011.
* ↑ «Un terremoto de 4,5 grados con epicentro en Lorca sacude la Región» (en castellà). Teleprensa, 11-05-2011. Arxivat de l'original el 2011-05-14. [Consulta: 12 maig 2011].
* ↑ «Lorca ha vivido 131 réplicas desde los terremotos del pasado mes de mayo» (en castellà). Europa Press, 13-06-2011. [Consulta: 20 juny 2011].
* ↑ «M 3.9 - SPAIN - 2011-05-11 20:37 UTC» (en anglès). Centre Sismològic Euro-Mediterrani.
* ↑ «Los expertos prevén hasta dos meses de réplicas» (en castellà). Agència EFE. Levante-EMV, 12-05-2011 [Consulta: 15 juliol 2011]. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 15 juliol 2011].
* ↑ «Lorca registra tres nuevos terremotos, uno de ellos de 2,5 grados» (en castellà). Europa Press, 07-08-2011 [Consulta: 15 agost 2011].
* ↑ «Terratrèmol de 2,9 graus a Llorca». Agència EFE. diari Ara, 20-12-2011 [Consulta: 20 desembre 2011].
* ↑ «Gairebé tres mil persones acudeixen al funeral per les víctimes de Llorca». Europa Press, 13-05-2011 [Consulta: 14 maig 2011].
* ↑ «El ayuntamiento de Lorca cifra en 3.000 personas las que han perdido su casa». Agència EFE. ABC, 11-10-2011 [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ «El 80% dels edificis de Llorca presenten danys pels efectes del terratrèmol». diari Ara, 12-05-2011.
* ↑ Arbolí, Carles. «Llorca fa les maletes». diari Ara, 12-05-2011.
* ↑ «Chacón: "Queda mucho por hacer en Lorca"» (en castellà). El País, 14-05-2011 [Consulta: 14 maig 2011].
* ↑ «Caen dos edificios de Lorca tras segundo seísmo de 5,2 grados» (en castellà). Agència EFE/ABC, 11-05-2011 [Consulta: 11 maig 2011].
* ↑ «El IES Ros Giner será demolido y el Ramón Arcas será derribado en parte» (en castellà). La Verdad, 08-09-2011.
* ↑ «La autopista A-7 y otras carreteras murcianas cortadas por desprendimientos» (en castellà). Terra Networks, 11-05-2011 [Consulta: 11 maig 2011]. Arxivat 2011-05-15 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-05-15. [Consulta: 11 maig 2011].
* ↑ «Un total de 1.164 viviendas han sido demolidas en Lorca por daños tras los seísmos en el plazo del Gobierno» (en castellà). Agència EFE. 20 minutos, 06-09-2011 [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ B. García, Luis «Zapatero asegura que el Gobierno "no regateará en medios económicos" para reconstruir Lorca». La Vanguardia, 12-05-2011.
* ↑ «El govern espanyol activa un paquet d'ajut als afectats pel terratrèmol de Llorca». VilaWeb, 13-05-2011.
* 1 2 «Llorca es prepara per acollir el funeral d'estat per a les víctimes del sisme». diari Ara, 13-05-2011.
* ↑ «Reparar els danys del terratrèmol de Llorca costarà 70 milions d'euros». agències/diari Ara, 15-05-2011 [Consulta: 25 juliol 2011].
* ↑ «Lorca sigue esperando ayudas para su reconstrucción 2 meses después de sismos» (en castellà). Agència EFE. El Norte de Castilla, 10-07-2011 [Consulta: 23 juliol 2011].
* ↑ «El derribo de 84 viviendas en San Mateo durará dos semanas» (en castellà). La Verdad, 17-07-2011 [Consulta: 27 juliol 2011].
* ↑ «Derribo edificios Lorca se mantiene pese a fiesta local por día patrona» (en castellà). Agència EFE. ABC, 08-09-2011 [Consulta: 24 setembre 2011].
* ↑ «Decreto 612/1964, de 5 de marzo, por el que se declara conjunt histórico-artístico la ciudad de Lorca (Múrcia)» (en castellà). Butlletí Oficial de l'Estat.
* ↑ «El 80% dels habitatges de Llorca estan afectats pel terratrèmol». 3cat24.cat, 12-05-2011. [Consulta: 12 maig 2011].
* ↑ Sanz, Óscar «Lorca se queda sin iglesias» (en castellà). El País, 13-05-2011 [Consulta: 13 maig 2011].
* ↑ «Un reportero se salva 'en directo' del derrumbe de un campanario en Lorca» (en castellà). Público, 11-05-2011 [Consulta: 12 maig 2011].
* ↑ «Holcim financiará la restauración completa de la iglesia de Santiago» (en castellà). La Opinión de Murcia, 16-05-2011 [Consulta: 30 juliol 2011].
* ↑ «El Patrimonio histórico de Lorca sufre importantes daños» (en castellà). Agencia ATLAS. ABC [Consulta: 30 juliol 2011]. (vídeo)
* ↑ Zafra, Mariano. «Consecuencias de los seísmos en Lorca» (en castellà). El País, 13-05-2011.
* ↑ González, Miguel. «El Ejército instala un hospital de campaña para los damnificados por el terremoto» (en castellà). El País, 12-05-2011.
* ↑ «Lorca da su último adiós a las víctimas del terremoto» (en castellà). Agence France-Presse, 13-05-2011 [Consulta: 23 juliol 2011].
* ↑ «Alejarse de muros y fachadas, consejos del Tuenti de la Policía y la Guardia Civil» (en castellà). Agència EFE. El Día, 14-05-2011.
* ↑ «L'EMT dona 18.000 euros pels afectats de Llorca». El Punt, 05-07-2011 [Consulta: 15 juliol 2011].
* ↑ «Fremm lliura este dijous 45.000 euros en Ceclor per a ajudar Llorca». Europa Press, 14-07-2011 [Consulta: 15 juliol 2011].
* ↑ «Christie's celebrarà una subhasta d'art a benefici dels damnificats de Llorca». Agència EFE. diari Ara, 16-06-2011 [Consulta: 15 juliol 2011].
* ↑ «El Reial Madrid i la selecció murciana empaten 2-2 en un amistós a benefici dels damnificats de Llorca». Esport3, 19-05-2011. [Consulta: 20 juny 2011].
* ↑ «Gala solidaria 'Lorca somos todos' con los conciertos de Bisbal y Estopa» (en castellà). Europa Press, 16-06-2011. [Consulta: 20 juny 2011].
* ↑ «Damnificados terremotos Lorca convocan concentración al cumplirse 5 meses» (en castellà). Agència EFE. ABC, 10-10-2011 [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ «´Lorca 11 de mayo´ hace campaña contra los políticos» (en castellà). Agència EFE. La Opinión de Murcia, 04-10-2011 [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ «2.000 Damnificados se manifestaron para pedir soluciones al drama de Lorca» (en castellà). Agència EFE. ABC, 28-10-2011 [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ «Orden SPI/1327/2011, de 20 de mayo, por la que se concede la Cruz de Plata de la Orden Civil de la Solidaridad Social a los bomberos de la Región de Murcia» (en castellà) p. 51387 a 51387 – 1 pàg.. Butlletí Oficial de l'Estat, 23-05-2011. [Consulta: 24 setembre 2011].
* ↑ «Profesionales sanidad y servicios de emergencias de Murcia reciben Cruz Orden Civil de Solidaridad Social» (en castellà). Europa Press. 20 minutos, 26-05-2011 [Consulta: 24 setembre 2011].
* ↑ «L'Eurocambra se solidaritza amb les víctimes del terratrèmol de Lorca». Agència Catalana de Notícies, 12-05-2011 [Consulta: 26 juliol 2011].
* ↑ «El govern espanyol preveu ajudes milionàries per als damnificats dels terratrèmols de Llorca». 3cat24.cat, 17-05-2011.
* ↑ «La participación en Lorca en las elecciones municipales y autonómicas alcanza el 34,63% a las 14.00 horas» (en castellà). Europa Press, 22-05-2011 [Consulta: 15 juliol 2011].
* 1 2 «Lorca vota entre los escombros» (en castellà). El Norte de Castilla, 22-05-2011 [Consulta: 15 juliol 2011]. Arxivat 2012-02-08 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-02-08. [Consulta: 15 juliol 2011].
* ↑ «El Gobierno aprueba 37 medidas para ampliar las ayudas a Lorca (Murcia) tras el terremoto de mayo» (en castellà). Europa Press, 28-10-2011 [Consulta: 1r novembre 2011].
* ↑ P. W. R. «El plan de recuperación del patrimonio fija como reto poner en valor 75 monumentos». La Verdad, 08-09-2011 [Consulta: 1r novembre 2011].

## Bibliografia

* Stich, Daniel; Martín, Rosa; Morales, José. Moment tensor inversion for Iberia–Maghreb earthquakes 2005–2008 (en anglès). Elsevier, 2010, p. 390–398. DOI 10.1016/j.tecto.2009.11.006.
* Masana, E.; Martínez-Díaz, J. J.; Hernández-Enrile, J. L. [et al.].. The Alhama de Murcia fault (SE Spain), a seismogenic fault in a diffuse plate boundary: Seismotectonic implications for the Ibero-Magrebian region (en anglès). Journal of Geophysical Research, 2004 (109). DOI 10.1029/2002JB002359. Arxivat 2005-10-03 a Wayback Machine.
* Martínez-Díaz, E. Sismotectónica de la falla de Alhama de Murcia. Implicaciones sismológicas del terremoto de Lorca de junio-1977 (en castellà). Universitat Complutense de Madrid, 1998. 55: 251–266. Arxivat 2011-05-17 a Wayback Machine.
* Martínez Díaz, José J «Sismotectónica de la falla de Alhama de Murcia. Implicaciones sismogenéticas del terremoto de Lorca de Junio-1977» ( PDF). Estudios Geológicos, Núm. 55, 1999, p. 251-266. ISSN: 0367-0449 [Consulta: 8 maig 2016].
* Ibargüen Soler, J.; Rodríguez Estrella, T. «Peligrosidad sísmica en la Región de Murcia». A: Sexto congreso nacional y conferencia internacional de geología ambiental y ordenación del territorio. Granada: Universitat de Granada, 1996, p. 407–425. ISBN 8489683026.

## Vegeu també

* Llista de terratrèmols d'Espanya
* Terratrèmols de 2011

## Enllaços externs

* Forma d'ones del terratrèmol al web de l'IGN Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (castellà)
* Informe sobre l'estat arquitectònic dels edificis al web del Centre Sismològic Euro-Mediterrani (anglès)
* Galeria d'imatges, diari Ara
* El campanar de Llorca s'ensorra en directe, La 1 (vídeo) (castellà)
* Lloc web de l'associació "Lorca 11 de mayo" Arxivat 2011-11-05 a Wayback Machine. (castellà)