OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Theuley

Theuley és un municipi francès situat al departament de l'Alt Saona i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 81 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Theuley era de 81 persones. Hi havia 38 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (3 homes vivint sols i 9 dones vivint soles), 13 parelles sense fills i 13 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 47 habitatges, 36 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 5 estaven desocupats. 43 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 36 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 4 en tenien tres, 13 en tenien quatre i 18 en tenien cinc o més. 29 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Theuley el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 8 |
| 8 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 49 persones, 36 eren actives i 13 eren inactives. De les 36 persones actives 34 estaven ocupades (18 homes i 16 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1 dona). De les 13 persones inactives 7 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
Dels 3 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un guixaire pintor, 1 lampisteria i 1 restaurant.
L'any 2000 a Theuley hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Theuley a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Theuley a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Theuville (Val-d'Oise)

Theuville és un municipi francès, situat al departament de Val-d'Oise i a la regió d'Illa de França. L'any 2007 tenia 32 habitants.
Forma part del cantó de Pontoise, del districte de Pontoise i de la Comunitat de comunes Vexin centre.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Theuville era de 32 persones. Hi havia 12 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 36 habitatges, 15 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 19 estaven desocupats. 34 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 15 habitatges principals, 1 estava ocupat pel seu propietari, 7 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 7 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 5 en tenien tres, 6 en tenien quatre i 3 en tenien cinc o més. 13 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 7 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Theuville el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 8 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 23 persones, 19 eren actives i 4 eren inactives. Les 19 persones actives estaven ocupades(12 homes i 7 dones).. De les 4 persones inactives 1 estava jubilada, 1 estava estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa immobiliària.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Theuville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Theuville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# They-sous-Vaudemont

They-sous-Vaudemont és un municipi francès situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 13 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de They-sous-Vaudemont era de 13 persones. Hi havia 8 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols) i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 9 habitatges, 6 eren l'habitatge principal de la família i 3 eren segones residències. Tots els 9 habitatges eren cases. Tots els 6 habitatges principals que hi havia estaven ocupats pels seus propietaris; 4 tenien quatre cambres i 2 en tenien cinc o més. 2 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 3 habitatges hi havia un automòbil i a 2 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de They-sous-Vaudemont el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 8 persones, 6 eren actives i 2 eren inactives. De les 6 persones actives 5 estaven ocupades (4 homes i 1 dona) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). Totes les 2 persones inactives estaven jubilades.

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una lampisteria.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de They-sous-Vaudemont a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de They-sous-Vaudemont a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Lu (estat)

Lu — xinès tradicional: 魯國, xinès simplificat: 鲁国, pinyin: Lǔ— va ser un estat vassall ducal de la dinastia Zhou abans i durant el període de Primaveres i Tardors de la història xinesa. Fundat en el segle x aC, els seus ducs usaren Ji com el seu nom familiar. El primer duc va ser Ji Boqin (xinès tradicional: 姬伯禽, xinès simplificat: 姬伯禽, pinyin: Jī Bóqín, nom personal, literalment, "Animal Antic", usant un terme genèric per animals i aus, de cognom concubina), fill de Ji Dan, el llavors Primer Ministre de Zhou. La capital de l'estat era en Qufu i el seu territori cobria principalment les regions del centre i el sud-oest del que ara és la província de Shandong. Limitava al nord amb el poderós estat de Qi i al sud amb el també poderós estat de Chu. Malgrat que una invasió de Qi va ser derrotada en la batalla de Changshao en 684 aC, l'estat hi era en decadència durant el Període de les Primaveres i Tardors. El poder polític de Lu es va dividir al temps entre els tres poderosos terratinents: Jisun, Mengsun i Shusun (tots ells eren descendents del Duc Huan de Lu) fins que el Duc Mu de Lu feu una reforma, mentre que la terra de Mengsun i Shusun va ser ocupada per Qi i la Casa de Jisun fundà el seu propi estat anomenat Bi(费). Lu fou annexionat en el 256 aC per l'estat de Chu.
Lu va ser l'estat natal de Confuci. Els Annals de les Primaveres i Tardors van ser escrits per registrar la història de Lu Altre gran treball d'història xinesa, Zuo Zhuan o Annals de Zuo va ser també escrit a Lu.

## Llista de governants

* Xiao 796-769 aEC;
* Hui 768-723;
* Yin 722-712;
* Huan 711-694;
* Zhuang 693-662;
* Min 661-660;
* Xi 659-627;
* Wen 626-609;
* Xuan 608-591;
* Duc Cheng de Lu 590-573;
* Xiang 572-542;
* Zhao 541-510;
* Ding 509-495;
* Ai 494-477;
i més fins al 256 aEC.

## Llista de cognoms

* Min (閔) de Zhuang Gong(莊公) 693-662
* Lu (魯, Ro, No)
* Liu (柳, Lao, Ryu, Yu) de Zhan Huo(展獲)
* Ji (姬, Kei, Ki, Hi), cognom comú de la Dinastia Zhou
* Qi (竒, Ji, Ki, Yi), del fill de Zhao Gong(昭公)
* Ji Sun (季孫)
* Shu Sun (叔孫)
* Meng Sun (孟孫), Meng (孟)
* Gong (公)
* Gong Shi (公石)
* Gong Yang (公羊)
* Dong Ye (东野)
* Dong Men (东门)
* Hou (郈)
* Nan Gong (南宮, Nam Gung) de Meng Xi Ji(孟僖子)
* Zhong(中), fill de Xiao Gong(孝公)

## Referències

* 1 2 «Lu Feudal Lords». Chinaknowledge.de.
* ↑ Dingxin Zhao. The Confucian-Legalist State A New Theory of Chinese History (en anglès). Oxford University Press, 2015, p. 116. ISBN 9780199351749.
* ↑ Han, Zhaoqi. House of Duke of Zhou of Lu. Zhonghua Book Company, 2010, p. 2691. ISBN 978-7-101-07272-3.
* ↑ Spring and Autumn Annals
Viccionari
# Thibouville

Thibouville és un municipi francès situat al departament de l'Eure i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 258 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Thibouville era de 258 persones. Hi havia 87 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 33 parelles sense fills, 34 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 117 habitatges, 92 eren l'habitatge principal de la família, 20 eren segones residències i 5 estaven desocupats. Tots els 117 habitatges eren cases. Dels 92 habitatges principals, 78 estaven ocupats pels seus propietaris, 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 3 en tenien dues, 13 en tenien tres, 25 en tenien quatre i 49 en tenien cinc o més. 60 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 37 habitatges hi havia un automòbil i a 46 n'hi havia dos o més.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 158 persones, 123 eren actives i 35 eren inactives. De les 123 persones actives 113 estaven ocupades (64 homes i 49 dones) i 10 estaven aturades (6 homes i 4 dones). De les 35 persones inactives 10 estaven jubilades, 14 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Thibouville hi havia 100 unitats fiscals que integraven 272 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.344 €.

### Activitats econòmiques

Dels 8 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 4 d'empreses de construcció, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
Dels 5 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola, 2 paletes, 1 fusteria i 1 lampisteria.
L'any 2000 a Thibouville hi havia 13 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 522 hectàrees.

## Equipaments sanitaris i escolars

El 2009 hi havia una escola elemental integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Thibouville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Thibouville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Mstislav Mstislàvitx

Mstislav Mstislàvitx, dit «l'Ardit» (rus: Мстисла́в Мстисла́вич Уда́тный; Удало́й,} fou un dels prínceps més populars del regne de la Rus de Kíev les dècades anteriors a la invasió mongola de Rússia. Fou l'avi matern del príncep Lev I de Galítsia
Fill de Mstislav Rostislàvitx ("El Valent"), de Smolensk i d'una princesa de Riazan, la seva actuació en les guerres contra els kiptxaks del 1193 i del 1203 van proporcionar-li una gran fama dins del regne de Kiev. Poc després de les guerres, es casà amb la filla del kan dels cumans, Kotian. En 1209 és esmentat com a governant de Torópets. Un any després va prendre el tron de Nóvgorod, en derrotar els homes del príncep Sviatoslav Vsèvolodovitx (el mateix Sviatoslav va ser detingut al palau de l'arquebisbe de Nóvgorod)
De camí cap a Nóvgorod, Mstislav va lliurar la important ciutat de Torjok del setge que duia a terme Vsèvolod III de Vladímir. Va liderar dues exitoses campanyes a Nóvgorod contra els txuds el 1212 i 1214. El 1215, va expulsar Vsèvolod IV de Kíev i va posar el seu oncle Mstislav Romànovitx al tron.
El 1216, liderà una coalició de prínceps russos contra el Principat de Vladímir-Súzdal, i els derrotà a la batalla de Lipitsa derrocant Yaroslav II de Vladímir, va col·locar el seu aliat Constantí de Rostov i va casar la seva pròpia filla amb Iaroslav II de Vladímir. Després de la victòria, es va retirar a Torjok i es dedicà a fortificar la ciutat. Els seus enemics van aconseguir arrabassar-li el títol de príncep de Nóvgorod, la qual cosa provocà que Mstilav hagués de fugir del nord de Rússia.
El 1219 va firmar un tractat de pau amb el seu rival, el príncep Daniel de Galítsia, el qual, a més, es va comprometre amb una de les filles de Mstilav, Ana. El 1223 es va unir a una coalició de prínceps russos i els polovtsos contra la invasió mongola. L'aliança va ser derrotada en la batalla del riu Kalka i Mstislav aconseguí fugir de la batalla i sobreviure.
Regnà com a príncep de Hàlitx fins al 1227, quan les intrigues polítiques dels boiars el van obligar a cedir el principat al seu gendre Andreu II d'Hongria. Finalment es retirà a la ciutat de Tórtxesk fins a la seva mort l'any 1228.

## Referències

* ↑ El malnom original fou "L'Afortunat", o sigui "Udatny", transformat posteriorment en "Udaloy", i.e. "L'Ardit".
* ↑ Michael C. Paul, "Was the Prince of Novgorod a 'Third-rate Bureaucrat' after 1136?" Jahrbücher für Geschichte Osteuropas 56, No. 1 (2008): 91.
* ↑ Paul, "Third-rate Bureaucrat" 91-92.
* ↑ Martin, Janet. https://books.google.cat/books?id=9JHwVtL7qDcC&pg=PA135&dq=Battle+of+Lipitsa+1216&hl=ca&sa=X&ved=2ahUKEwiL0c3z4vv8AhUEUKQEHTGgAvgQ6AF6BAgBEAI#v=onepage&q=Battle%20of%20Lipitsa%201216&f=false (en anglès). Cambridge University Press, 2007, p. 135. ISBN 9780521859165.
# Òscar Serrano i Rodríguez

Òscar Serrano i Rodríguez (nascut el 30 de setembre de 1981 a Blanes) és un exfutbolista català, que va fer carrera principalment a les files del Racing de Santander..

## Referències

* ↑ Fernández-Cueto, F. «Serrano estará una larga temporada en el dique seco por una rotura del ligamento cruzado anterior», 26-04-2010. Arxivat de l'original el 20 de juliol de 2011.
* ↑ Menocal, Marcos. «Serrano se marcha del Racing entre lágrimas y "dolido"», 24-01-2012. Arxivat de l'original el 27 de gener de 2012.
# Loch Shin

Loch Shin (Escocès gaèlic: Loch Sìn, pronunciat [ɫ̪ɔx ʃiːn]) és un loch al nord-oest dels Highlands. Al sud del llac es troba la petita ciutat de Lairg. El loch és el més gran dins del comtat de Sutherland, amb una llargada de 17 milles (27.2 quilòmetres).
En el 1950s, el nivell del loch va ser aixecat per damunt dels 30 peus (10 metres) per la construcció del Lairg Dam per formar part d'un hidro-esquema elèctric.
Al voltant del loch hi ha algunes serralades; les més destacades són el Ben More Assynt (998 m.) a l'oest i el Ben Klibreck (962 metres) a l'est. El loch desguassa al Mar del Nord a través del riu Shin que alimenta al Dornoch Firth.
Tres milles al nord de Lairg hi ha un monument per recordar un intent primerenc de domar els Highlands. Durant el 1870s, el Duc de Sutherland va llaurar aproximadament 2,000 acres (8 km²), però la indústria mai va premiar allò. Avui l'àrea al voltant del loch és un dels centres d'agricultura més importants per ovelles dins d'Escòcia.

## Referències

* 1 2 «Shin, Loch». Gazetteer for Scotland. [Consulta: 17 desembre 2014].
* ↑ White, p. 32

## Fonts

* White, Valerie. Wimpey: The first hundred years. George Wimpey, 1980.
# Castell de Prezë

El castell de Prezë (albanès: Kalaja e Prezës) és un castell medieval de Prezë, Albània.
El castell de Preza va ser construït per l'emperador romà d'Orient Justinià el Gran a la dècada de 550.
El castell domina el poble del mateix nom i està situat dalt d'un turó. El castell va ser ampliat per una construcció que va començar al segle xiv i es va acabar a principis del segle xv i va pertànyer als Thopias, una família feudal albanesa local. Durant 1443-1468 va ser un dels nuclis forts de la resistència albanesa contra l'Imperi Otomà dirigida per Skanderbeg.
El castell ha estat declarat 'monument de la cultura'. Té quatre torres, una a cada cantonada. La torre del rellotge es va aixecar cap al 1800–1850 . És conegut per la seva bonica ubicació, amb vistes a la plana de Tirana . El castell està força a prop de l'aeroport internacional Mare Teresa. Dins del castell hi ha un restaurant anomenat Kalaja E Prezës i altres instal·lacions de servei.

## Referències

* ↑ «Historiku i kalase dhe Sahatit | Prezaime», 03-12-2013. Arxivat de l'original el 2013-12-03. [Consulta: 9 juny 2023].
* ↑ Gilkes, Oliver. Albania - an archaeological guide. Londres: I.B.Tauris, 2013. ISBN 978-1-78076-069-8.
* ↑ Sadiku Teichmann, Emine «Struktura reciproke me emra valentë». Revista Albanon, 3, 3, 21-05-2020, pàg. 43–56. DOI: 10.54273/ra.v3i3.32. ISSN: 2707-6563.
* ↑ Kiel, Machiel. Ottoman architecture in Albania, 1385-1912. Istanbul: Research centre for Islamic history, art and culture, 1990. ISBN 978-92-9063-330-3.
# Joan Marsillach i Parera

Joan Marsillach i Parera (Barcelona, 22 de març de 1821 - Sant Gervasi de Cassoles, 29 de febrer de 1896) fou un metge català.

## Biografia

Fill del cirurgià Miquel Marsillach i de Francisca Perera. Pare de Joaquim i d'Adolf Marsillach i Lleonart. Casat amb Joana Lleonard Oñate. El 1888 va signar el missatge de Catalunya a la reina regent Maria Cristina. Va formar part de la delegació catalana del Patronatverein de Bayreuth, delegació presidida i representada per Joaquim Marsillach; aquest Patronat del Festival de Bayreuth havia estat creat per Richard Wagner per a sufragar el cost de l'estrena de Parsifal.
Joan Marsillach feu construir la casa torre Marsillach l'any 1882 per tal que hi habités el seu fill Joaquim, malalt de tuberculosi.

## Fons personal

El seu fons personal es conserva a l'Arxiu Nacional de Catalunya. El fons documental aplega la documentació generada i rebuda pel doctor Joan Marsillach i Parera, principalment, com a resultat de la seva activitat mèdica. La documentació personal i familiar permet reconstruir la seva etapa de formació acadèmica general i específica, il·lustra alguns aspectes de la gestió del seu patrimoni i incorpora la correspondència amb la seva segona esposa, Maria Pla i Bertran. El fons inclou la documentació acreditativa de la seva activitat professional mèdica, des de l'època inicial a Riudecols, a la pràctica hospitalària a la Casa Provincial de Maternitat i Expòsits i a l'Hospital de la Santa Creu de Barcelona, passant per la seva activitat docent a la Facultat de Medicina i a l'ensenyament especial de practicants de la Universitat de Barcelona. Aplega també cartes rebudes i emeses a diversos corresponsals, en especial el seu cosí polític Francesc Martinell i Oñate. Finalment, pel que fa a l'activitat associativa, el fons inclou diversos títols de soci i certificacions d'ingrés a entitats econòmiques, mèdiques i assistencials com ara, entre d'altres, la Sociedad Médica General de Socorros Mútuos (1853), l'Asociación de Socorro y Protección a la Clase Obrera y Jornalera (1857), l'Acadèmia de Medicina i Cirurgia de Barcelona (1859) o l'Academia Médico-Quirúrgica Matritense (1860). En conjunt el fons permet una aproximació a la biografia acadèmica i als primers anys de la trajectòria professional del doctor Joan Marsillach i Parera.

## Referències

* ↑ Padrons de Sant Gervasi (1893-1905)
* ↑ http://www.filomusica.com/filo49/bayreuth.html
* ↑ «Joan Marsillach». Arxiu Nacional de Catalunya. [Consulta: juny 2013].

## Enllaços externs

* Joan Marsillach i Parera | Galeria de Metges Catalans
# Lilla (Montblanc)

Lilla és una població de la part sud-est del municipi de Montblanc, a la Conca de Barberà. Situada al peu de la carretera N-240 entre Montblanc i Valls, en el coll de Lilla, a la serra de les Guixeres, que marca el límit entre la Conca i l'Alt Camp. El 2009 tenia 94 habitants.
La seva festa major d'estiu sempre se celebra el darrer diumenge del mes d'agost. I la d'hivern és per Sant Sebastià, el 20 de gener.

## Història

El 978, fou el blanc del primer atac d'Almansor contra el comtat de Barcelona, quan de retorn d'una expedició al Regne de Navarra, en la que va atacar Alfaro i Pamplona, atacà el castell d'al-Daliya, que s'ha identificat com el de Lilla.
De 1834 a 1878, Lilla va ser una població independent i amb pedania pròpia: Prenafeta.
A la meitat dels anys 70, Lilla es va convertir en pedania de Montblanc. Lilla té el seu propi alcalde pedani, des de 2024 el Sr. Josep Lluís Inglès.

## Referències

* ↑ Gaspar Feliu i Montfort, La presa de Barcelona per Almansor: història i mitificació
* ↑ «Josep Lluís Inglés, nou alcalde pedani de Lilla» (en catalan), 22-11-2024. [Consulta: 22 novembre 2024].