# Caer

Caer (pronúncia gal·lesa: [kɑːɨr]; irlandès antic: cair o kair) és un element de topònim en gal·lès que vol dir "plaça forta", "fortalesa", o "ciutadella", a grans trets equivalent als antics termes celtes dun i briga que també designaven fortaleses ("oppidum" per als romans), però aquests sobretot si eren en llocs elevats. El gal·lès té un altre terme específic per a "castell", casualment idèntic al català: castell, que prové del llatí castrum ("post fortificat"). La forma plural d'aquest mot, castra ("campament militar"), esdevingué un sufix habitual en l'anglès antic i produí diversos topònims en les variants -caster, -cester, i -chester.
Segons l'actual ortografia gal·lesa, caer s'escriu usualment com a prefix, tot i que antigament fou escrit—particularment en llatí—com a mot separat. Se suposa que el terme deriva del britònic * kagro- i que està relacionat amb cae ("camp, tros de terra clos"). Tot i que els castells de pedra foren introduïts a bastament a Gal·les pels invasors normands, "caer" fou i segueix essent emprat per a descriure també els poblats que nasqueren al voltant d'alguns d'ells. N'és un exemple la fortalesa romana de Caernarfon, coneguda antigament en gal·lès com a Caer Seiont per la seva situació al Seiont; el posterior castell Eduardià i la seva comunitat es diferenciaren com a Caer yn ar Fon ("fortalesa del país del davant d'Anglesey"). Tanmateix, els noms actuals de la fortalesa romana i el castell Eduardià són ara Segontiwm o Castell Caernarfon, mentre que les comunitats mantenen el nom caer.

## Britànnia

El De Excidio Britanniae de Gildas, on es relaten les invasions anglosaxones de Britànnia, explica que hi havia 28 ciutats romanes fortificades (llatí: civitas) a l'illa, sense enumerar-les. La Història dels Britans tradicionalment atribuïda a Nennius inclou una llista de les 28, cadascuna d'elles anomenada "caer". Hi ha controvèrsia sobre si aquesta llista inclou només ciutats romanes o una barreja d'aquestes amb assentaments no romans. Alguns dels topònims que han estat proposats són:
* Cair Guorthigirn. ("Fort Vortigern": Little Doward? Carmarthen?)
* Cair Guinntguic. ("Fort Venta": Winchester? Norwich o Winwick?)
* Cair Mincip. ("Fort Municipium": St Albans)
* Cair Ligualid. ("Fort Luguwalos": Luguvalium, vora l'actual Carlisle)
* Cair Meguaid. ("Fort Mediolanum": Meifod? Llanfyllin? Caersws? a Powys)
* Cair Colun. ("Fort Colonia": Colchester?)
* Cair Ebrauc. ("Fort York": York)
* Cair Custoeint. ("Fort Constantius o Constantine": Caernarfon; o poss. a una fortalesa de Devon)
* Cair Caratauc. ("Fort Muralla", Rampart: Salisbury? Sellack?)
* Cair Grauth. ("Fort Granta": Cambridge)
* Cair Maunguid. (Manchester?)
* Cair Lundem. ("Fort Londínium": Londres)
* Cair Ceint. ("Fort Kent": Canterbury)
* Cair Guiragon. ("Fort Weorgoran": Worcester)
* Cair Peris. (Porchester? Builth Wells?)
* Cair Daun. ("Fort Don": Doncaster)
* Cair Legion. ("Fort Legion": Chester)
* Cair Guricon. (Warwick? Wroxeter?)
* Cair Segeint. ("Fort Seiont": Caernarfon; o poss. Silchester)
* Cair Legeion Guar Usic. ("Fort Legion a l'Usk": Caerleon-upon-Usk)
* Cair Guent. ("Fort Venta": Caerwent o Winchester)
* Cair Brithon. ("Fort dels Britons": Dumbarton a Strathclyde)
* Cair Lerion. ("Fort Leir": Leicester)
* Cair Draitou. (Drayton? Dunster?)
* Cair 'Pensa vel Coyt'. ("Fort Penselwood": Exeter? Ilchester?)
* Cair Urnarc. (Wroxeter? Dorchester?)
* Cair Celemion. (Camalet? Silchester?)
* Cair Luit Coyt. ("Fort Bosc Gris", Grey Wood: Wall)

### Gal·les

Alguns exemples a l'actual Gal·les:
* Caerleon (Caerllion, "Fort Legion")
* Caernarfon ("Fort Arfon")
* Caerphilly (Caerffili, "Fort Ffili")
* Caerwent ("Fort Venta")
* Cardiff (Caerdydd, "Fort Taf")
* Holyhead (Caergybi, "Fort Cybi")

### Anglaterra

Alguns exònims gal·lesos moderns de ciutats angleses:
* Cambridge (Caergrawnt, "Fort Granta")
* Canterbury (Caergaint, "Fort Kent")
* Carlisle (Caerliwelydd, "Fort Luguwalos")
* Chichester (Caerfuddai)
* Gloucester (Caerloyw)
* Exeter (Caerwysg, "Fort Usk")
* Lancaster (Caerhirfryn)
* Leicester (Caerlyr, "Fort Leir")
* Lichfield (Caerlwytgoed, "Fort Bosc Gris", Grey Wood)
* Salisbury (Caersallog)
* Winchester (Caerwynt)
* Worcester (Caerwrangon)

### Escòcia

L'Escòcia meridional, antic Hen Ogledd ("Vell Nord") dels romano-britons, conté molts topònims moderns amb variacions de caer, entre altres:
* Carriden ("Fort Eidyn")
* Cramond ("Fort Almond")
* Caerlanrig ("Fort Clearing")
* Carfrae ("Fort Brae")
* Cardrona ("Fort Ronan")
* Carruthers
* Kirkcaldy (en gaèlic Cair Chaladain "lloc de la fortalesa dura", cf. Caledfwlch)

## A la ficció

* Cair Paravel
* Caer Dallben

## Notes

* ↑ De Excidio Britanniae, §3. (en llatí). Citat a l'entrada "Civitas" de Celtic Culture.
* ↑ Noms llatins segons l'edició de la Historia Brittonum de Mommsen, traduccions i equivalents moderns segons Ford, Ussher, tret que s'indiqui el contrari.
* ↑ James Ussher cita un altre passatge a Nennius:"Aquí, diu Nennius, l'Emperador Constantí (probablement el pare de Constantí el Gran) va morir; és a dir, a prop de la ciutat de Cair Segeint o Custoient, a Carnarvonshire" (original: "Here, says Nennius, Constantine the Emperor (the father probably of Constantine the Great) died; that is, near the town of Cair Segeint, or Custoient, in Carnarvonshire"). Nennius constatà que la tomba amb la inscripció de l'emperador era encara present a la seva època. Ford l'atribueix, però, a Constantine, fill de Santa Elena.
* ↑ Segons Ford, qui adscrigué el "Caer-Custoeint" de Nennius a un dels reis de Dumnònia anomenat Constanci (Constantine en anglès).
* ↑ Tot i que James Ussher el va adscriure al Cambridge de Gloucestershire.
* ↑ Tant Ussher com Ford fan servir la transcripció Lundein; atenyent-nos a Mommsen, cal notar la semblança entre Lindum, nom romà de l'actual Lincoln, i el topònim genèric celta * Lindon, "llac".
* ↑ James Ussher apuntava Bristol.
* ↑ Coit és "bosc" o "fustes" en gal·lès (wood en anglès). Ford considera el nom com a la construcció de "Caer-Pensa-Uel-Coyt" ("Fort Penselwood"), mentre que Mommsen i Ussher tracten vel com a la conjunció llatina equivalent a o: "Cair Pensa o Coyt".
* ↑ Usser, seguint John Leland.
* ↑ Henry de Huntingdon el va adscriure prèviament a Lincoln i així fou assumit fins al s. XIX, quan Bradley el va situar a Lichfield, suposant que era la romana Letocetum. Malgrat tot, unes excavacions han demostrat que Letocetum era prop de Wall.

## Referències

* ↑ Carlisle, Nicholas. Topographical Dictionary of the Dominion of Wales, "Glossary", p. xxx. W. Bulmer & Co. (Londres), 1811.
* 1 2 3 Allen, Grant. "Casters and Chesters" in The Cornhill Magazine, Vol. XLV, pp. 419 ff. Smith, Elder, & Co. (Londres), 1882.
* ↑ Geiriadur Prifysgol Cymru, vol. 1, p. 384.
* 1 2 "JTK". "Civitas" a Celtic Culture: A Historical Encyclopedia, Vol. I, p. 451. ABC-CLIO (Sta. Barbara), 2006.
* 1 2 Nennius (attrib.). Theodor Mommsen (ed.). Historia Brittonum, VI. Composta després del 830. (en llatí). Hostatjat a Latin Wikisource.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Ford, David Nash. "The 28 Cities of Britain" a Britannia. 2000.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Newman, John Henry & al. Lives of the English Saints: St. German, Bishop of Auxerre, Ch. X: "Britain in 429, A. D.", p. 92. Arxivat 2016-03-21 a Wayback Machine. James Toovey (Londres), 1844.
* ↑ Breeze, Andrew. "Historia Brittonum" and Britain's Twenty-Eight Cities a Journal of Literary Onomastics Arxivat 2017-11-13 a Wayback Machine.. 2016.
* ↑ Veprauskas, Michael. "The Problem of Caer Guorthigirn" a Vortigern Studies. 1998.
* ↑ Williams, Robert. "A History of the Parish of Llanfyllin" a Collections Historical & Archaeological Relating to Montgomeryshire, Vol. III, p. 59. J. Russell Smith (Londres), 1870.
* ↑ Roman Britain Organisation. "Mediomanum?" a Roman Britain Arxivat 2007-04-01 a Wayback Machine.. 2010.
* ↑ Newman, John Henry & al. Lives of the English Saints: St. German, Bishop of Auxerre, Ch. X: "Britain in 429, A. D.", p. 92. Arxivat 2016-03-21 a Wayback Machine. James Toovey (Londres), 1844.
* ↑ A la pàgina 20 de l'edició de 1838 de Stevenson de l'obra de Nennius.
* ↑ Citat a The Historic King Arthur: Authenticating the Celtic Hero of Post-Roman Britain de Frank Reno, Ch. 7: "Camelot and Tintagel", p. 201.
* ↑ A Academy, Vol. XXX, Oct. 1886.
* ↑ Wolcott, Darrell. "Glast and the Glastening". Center for the Studies of Ancient Wales (Jefferson), 2010.
* ↑ «Fife Place-name Data :: Kirkcaldy» (en anglès). [Consulta: 19 maig 2022].

## Vegeu també

* Llan (topònim)
* Dun (topònim)
* Briga (topònim)
* Sufix -acum