OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Thomas Lièvremont

Thomas Lièvremont (Perpinyà, Rosselló; 6 de novembre de 1973) és un exjugador català de rugbi a XV que ocupava la posició de tercera línia centre. Va ser internacional amb la selecció de França. Després de retirar-se, va iniciar la carrera d'entrenador.
Té dos germans que juguen amb ell a Dax, Marc i Mathieu.

## Carrera
### En club

* Fins a 2000 : Unió Esportiva Arlequins de Perpinyà
* 2000-2007 : Biarritz olímpic
* Des de 2007 : USOS Dax

## Referències

* ↑ «Thomas Lièvremont se confie avant Usap-BO : « Quand je retourne à Perpignan, on m’appelle le Basque »» (en francès), 05-04-2021. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ «Dax : Thomas Lièvremont entraîneur - Rugby 365» (en francès). Rugby 365, 20-07-2011. Arxivat de l'original el 2021-12-21. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ «Dax inspiré par Lièvremont | European Professional Club Rugby» (en francès). [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ «Rugby : Thomas Lièvremont n'est plus le sélectionneur de la Roumanie» (en francès). [Consulta: 7 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Estadístiques a scrum.com (anglès)
* Estadístiques a itsrugby (francès)
# Llista de Creus de Sant Jordi/2011/Persones
#### Persones

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Persona | Wikidata | Descripció | Ocupació |
| Montserrat Figueras i Garcia | Q253596 | soprano catalana | cantant d'òpera |
| Josep Antoni Duran i Lleida | Q276884 | advocat i polític català | polític advocat |
| Eduard Punset i Casals | Q3045769 | advocat, economista i divulgador científic català | economista advocat polític professor d'universitat escriptor presentador de televisió |
| Juan de Dios Ramírez Heredia | Q3134363 | polític espanyol | polític activista escriptor mestre d'escola |
| Stefano Grondona | Q3774634 | músic italià | músic guitarrista guitarrista clàssic |
| Concepció Ferrer i Casals | Q3827084 | política catalana | polític escriptor filòleg professor |
| Carles Gasòliba i Böhm | Q4163680 | economista i polític català | polític economista professor d'universitat escriptor |
| Salvador Alemany i Mas | Q4967214 | empresari espanyol | empresari |
| Joan Colom i Naval | Q6274123 | polític i economista català | polític economista catedràtic |
| Josep Verde i Aldea | Q9013386 | polític català | polític advocat |
| Ramon Cuello i Riera | Q9066387 | escultor català | escultor |
| Antoni Negre i Villavecchia | Q11905902 | economista i empresari català | empresari economista executiu en cap |
| Domènec Romera i Alcázar | Q11917658 | empresari i polític català | polític empresari capità de nau |
| Francesc Riera i Cuberes | Q11922820 | empresari espanyol | empresari |
| Jaume Pla i Pladevall | Q11927342 | actor català | actor |
| Jordi Cots i Moner | Q11928290 | poeta català, pedagog i advocat | poeta pedagog jurista advocat |
| Josep Maria Casasús i Guri | Q11928673 | periodista català | periodista |
| Maria Dolors Renau i Manén | Q11935431 | | psicòleg catedràtic polític pedagog escriptor |
| Miquel Bruguera i Cortada | Q11936884 | metge català | metge |
| Montserrat Colomer i Salmons | Q11937521 | | assistent social |
| Sebastià Millans i Rosich | Q11947970 | empresari espanyol | empresari |
| Alessandro Benuzzi | Q16176729 | empresari espanyol | empresari |
| Lluís Duch i Álvarez | Q16191297 | monjo i antropòleg català | monjo antropòleg |
| Josep Ribas i González | Q17000384 | arquitecte català | arquitecte |
| Ramon Pascual de Sans | Q17034996 | físic català | catedràtic físic |
| Antoni Prat i Seuba | Q17035958 | empresari català | empresari |
| Francesc Puchal i Mas | Q17035995 | veterinari català | veterinari catedràtic |
| Simon Schwartz i Riera | Q17036818 | metge català | metge |
| Maria Dolors Bassols i Teixidor | Q19301073 | | |
# 428

El 428 (CDXXVIII) fou un any de traspàs començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments

* El general romà Flavi Aeci venç els francs en la batalla de Vicus Helenae.
* Genseric succeeix al seu germanastre, Gunderic, com a rei dels vàndals.

## Necrològiques

* Teodor de Mopsuèstia (nascut cap al 350)

## Referències

* ↑ Taylor, 2016, «Vicus Helenae, AD 428».
* ↑ «Genseric». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 6 gener 2022].
* ↑ Louth, 2008, p. 117.

## Bibliografia

* Louth, A. «Justinian and his Legacy (500–600)». A: Shepard, J. The Cambridge History of the Byzantine Empire c. 500–1492 (en anglès). Cambridge University Press, 2008, p. 97-129. ISBN 978-0-521-83231-1.
* Taylor, D. Roman Empire at War: A Compendium of Battles from 31 B.C. to A.D. 565 (en anglès). Pen & Sword, 2016. ISBN 9781473869103.
# Neochromis simotes

Neochromis simotes és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.
Poden assolir fins a 8,7 cm de longitud total. Viu al nord del llac Victòria a Àfrica.

## Referències

* 1 2 Torres, Armi G. «Haplochromis simotes (Boulenger, 1911)» (en anglès). Fishbase, s.d. [Consulta: 30 agost 2020].

## Bibliografia

* Salzburger, Walter; Van Bocxlaer, Bert; Cohen, Andrew S. «Ecology and Evolution of the African Great Lakes and Their Faunas» (en anglès). Annual Review of Ecology, Evolution, and Systematics, 45, 1, 23-11-2014, pàg. 519–545. DOI: 10.1146/annurev-ecolsys-120213-091804. ISSN: 1543-592X.
# Beremund III de Lleó

Beremund III de Lleó (?, 1017 - Tamarón, 1037) va ser rei de Lleó de 1028 a 1037.

## Orígens familiars

Fill d'Alfons V de Lleó i d'Elvira Menéndez de Melanda. Va pujar al tron el 1028 a la mort del seu pare a Viseu, quan tan sols tenia 11 anys. Durant la minoria d'edat, va actuar com a regent la seva madrastra, la reina Urraca, germana de Sanç III de Pamplona.

## Problemes a Castella

El futur del seu regne va quedar marcat per un succés esdevingut a Lleó, la capital del regne. El 1029, el comte castellà Garcia II de Castella va acudir a aquesta ciutat per casar-se amb la germana de Beremund III, Sança de Lleó. Una vegada allí, va ser assassinat per integrants de la família Vela, en venjança d'un afront sofert pel pare del comte, creant un buit de poder a Castella.
En morir sense descendents, el rei navarrès va envair el territori castellà per a tractar de fer valer els seus drets sobre ell, obtinguts pel seu matrimoni amb Múnia I, cunyada del mort, i va conquerir les terres compreses entre els rius Cea i Pisuerga. Al mateix temps, Sanç III va manar executar la família Vela.
Finalment va ser nomenat Comte de Castella el fill de Sanç III, Ferran I de Castella, que convertiria el comtat en Regne. Quan va arribar la majoria d'edat el 1032, Beremund III va tractar de recuperar els territoris del Regne de Lleó conquerits pel rei de Navarra, però no va tenir èxit. Ho va intentar de nou mitjançant el matrimoni de la seva germana Sança amb Ferran I, però tampoc ho va assolir. Més aviat al contrari, ja que Sanç III va envair el seu territori i va conquistar les ciutats d'Astorga i Lleó, territoris que no va recuperar fins a la mort del rei de Navarra.

## Núpcies

El 1028 es casà amb Ximena de Castella, filla de Sanç I Garcia de Castella i germana de Garcia II de Castella i Múnia I de Castella. D'aquesta unió tingueren un fill que morí en néixer:
* l'infant Alfons de Lleó (1030)

## Mort

Després d'una dura lluita, va reconquerir les terres situades entre el Pisuerga i el Cea, però va morir en la batalla de la Vall de Tamarón el 4 de setembre de 1037 quan intentava ocupar la Tierra de Campos.
El 1997 les restes van ser analitzades per un equip de l'Associació Espanyola de Paleopatologia i va determinar que el rei va morir a causa d'un estocada de llança a l'ull dret, que va arrencar-li també el maxil·lar superior. A més, va rebre una dotzena d'estocades a la part inferior del tronc. Probablement va morir a l'acte o va agonitzar arran de les infeccions.

### Successió

Amb ell va acabar la línia de reis descendents de Pelai I. El tron va passar a les mans de la seva germana Sança, que va cedir els seus drets al seu marit, Ferran I.

## Referències

* ↑ «Beremund III de Lleó». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Fernández del Pozo, José María. «Vermudo III» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 8 març 2022].
* ↑ Olaya, Vicente G. «Así murió Bermudo III, el último rey asturleonés». El País, 15-10-2018.
# Kocheril Raman Narayanan

Kocheril Raman Narayanan (malaiàlam: കോച്ചേരില്‍ രാമന്‍ നാരായണന) (Uzhavoor, 27 d'octubre de 1920 - Nova Delhi, 9 de novembre de 2005) va ser un estadista indi, el primer dalit que va ser president de la República de l'Índia, del 25 de juliol de 2997 al 25 de juliol del 2002.

## Biografia

K. A. Narayanan va néixer el 27 d’octubre de 1920 en un poble de l'estat príncep de Travancore (actual Kerala). És el quart fill d'una família de set persones. Es va retirar el 1978, després d'haver estat ambaixador a la República Popular de la Xina. Va morir d'una pneumònia el 9 de novembre de 2005, en un hospital militar de Nova Delhi.

### Carrera professional

Va obtenir un màster en literatura anglesa a la Universitat de Travancore i va treballar com a periodista als diaris The Hindu i Times of India (1944-1945). El 1945 va anar a Londres per estudiar ciències polítiques i es va graduar a la London School of Economics.

### Carrera política

De tornada a l'Índia, es va incorporar al Ministeri d'Afers Exteriors del govern de Nehru. Va ocupar càrrecs diplomàtics en diverses ambaixades índies (Rangún, Tòquio, Londres, etc.), després va ser ambaixador a Tailàndia de 1967 a 1969, a Turquia de 1973 a 1975, i a la República Popular de la Xina de 1976 a 1978.
A petició d’Indira Gandhi, es va presentar com a diputat de Kerala, on va ser elegit tres vegades seguides (1984, 1989 i 1991) com a membre del Partit del Congrés.
El 21 d’agost de 1992, esdevé vicepresident sota la presidència de Shankar Dayal Sharma. El 17 de juliol de 1997, va ser elegit president de l'Índia. La seva presidència va estar marcada pels sagnants disturbis comunals a Gujarat el 2002 on milers de musulmans van ser massacrats.

## En la cultura popular

La Films Division of India va produir un Llargmetratge pel·lícula documental, titulada K. R. Narayanan, dirigida per Suresh Menon que narra la vida del primer president dalit de l'Índia.

## Referències

* ↑ «Lowest-Caste Hindu Takes Office as India's President».
* ↑ «Kocheril Raman Narayanan | Biography, History, & Facts | Britannica» (en anglès), 23-10-2024. [Consulta: 4 novembre 2024].
* ↑ «Prime Minister's Office», 03-07-2010. [Consulta: 4 novembre 2024].
* ↑ «K.R.NARAYANAN | Pel·lícules Division». [Consulta: 11 juny 2021].
# Branč

Branč és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país. El 2021 tenia 2.168 habitants. És documentat per primera vegada el 1156.

## Referències

* ↑ «Nitriansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities» (en anglès), 12-04-2022. [Consulta: 6 agost 2022].
* ↑ «Branč - História» (en eslovac). e-obce.sk. Arxivat de l'original el 6 d’agost 2022. [Consulta: 6 agost 2022].
# Brasilers a Angola

Els brasilers a Angola formen una comunitat petita però reconeixible, consistent d'immigrants i expatriats de Brasil. Segons estimacions de 2007 hi havia 20.000 brasilers residint a Angola, principalment treballant per a empreses de construcció, minaires i agronegocis.
Amb la formació de la CPLP (Comunitat de Països de Llengua Portuguesa), en 1996 hi va haver un augment de la immigració del Brasil a Angola. Molts d'ells són considerats brasilers blancs a la recerca d'inversions econòmiques al país que està encara poc desenvolupat.
Segons l'"Associação de Empresas Brasileiras em Angola" la presència d'empreses brasileres a Angola s'ha expandit amb l'augment fel comerç. El nombre d'empreses brasileres a Angola ha augmentat un 70 per cent en els últims anys des de 2002. Les empreses es dediquen principalment a les obres públiques, les vendes de materials de construcció, disseny de projectes, béns arrels i alimentació. Els brasilers estan començant a integrar-se en un país que, malgrat els llaços històrics i lingüístics, era un virtual desconegut fins fa poc més d'una dècada. Els 5.000 els brasilers registrats a Angola viuen i treballen a les províncies de Cabinda, Lunda-Nord i Malanje, així com a la capital, Luanda.

## Vegeu també

* Relacions entre Angola i Brasil

## Referències

* ↑ Estadão. «Brasileiros faturam alto no mercado angolano».
* ↑ ISTOÉ. «Eldorado africano». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 16 juny 2017].
* ↑ «Mixed In Different Shades-Angola». Arxivat de l'original el 2016-12-29. [Consulta: 16 juny 2017].
* ↑ «ANGOLA-BRAZIL - Portuguese - the Common Language of Trade». Arxivat de l'original el 2008-09-04. [Consulta: 16 juny 2017].
# Braç Napoleó De Pauw

El Braç Napoleó de Pauw o en neerlandès Vertakking Napoleon de Pauw és un canal navegable que enllaça el Leie amb l'Handelsdok a Gant a Bèlgica. Amb els seus 391 metres és un dels canals més curts de tot el país.
El canal va excavar-se segons plànols del tinent del batlle, Napoleó de Pauw (1800-1859) entre 1827 i 1829. El canal tenia dos ponts mòbils i una resclosa, avui desapareguts. Es va aprofitar del fossat septentrional de l'antic Spanjaardenkasteel (Castell dels Espanyols) construït sota l'imperi de Carles V al lloc de l'abadia de Bavó. El seu paper per a la navegació comercial és limitat. Té un calat de 2,30 m, amb una llargada màxima de 50 m i una amplada de 6,60 m. Quan els nivells de l'Handelsdok i el Leie van ser igualats, la resclosa va ser condemnada.
* Enllaç amb el Leie (primer pla)
* El pont Napoleó de Pauw
* El pont de la Patent (Octrooibrug)
* L'antiga resclosa
* Desembocadura a l'Handelsdok

## Referències

* ↑ Defever, Gert. «Napoleon de Pauwvertakking». Architectuur in Gent, s.d. Arxivat de l'original el 2010-09-10. [Consulta: 3 novembre 2012].
* ↑ Bijzondere reglementen van sommige scheepvaartwegen (pdf) (en neerlandès). Federale Overheidsdienst Mobiliteit en Vervoer - Maritiem Vervoer (Servei federal de la mobilitat, servei del transport marítim), s.d, p. 36-39. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.(traducció del títol: Normes de policia i de la navegació)
# Juan Ramón López Muñiz

Juan Ramón López Muñiz (Gijón, Astúries, 2 de novembre de 1968) és un exfutbolista asturià que va jugar a l'Sporting de Gijón, Rayo Vallecano i al Numància, on es va retirar.

## Trajectòria

Va ser segon entrenador en el RCD Espanyol i en el Màlaga CF en la temporada 2003/2004. Va debutar com a entrenador de futbol en la UD Marbella fins a l'any 2006. Llavors va fitxar pel Màlaga CF, equip que ha ascendit a Primera Divisió Espanyola en la temporada 2007/2008.
El Racing de Santander el va fitxar per a les dues temporades següents i a més de ser l'entrenador també dirigeix la comissió esportiva. Va debutar com a entrenador de primera divisió el 31 d'agost de 2008 en el partit enfront del Sevilla FC en el Sardinero. Passarà a la història racinguista per ser el primer entrenador que dirigeix el Racing de Santander en la Copa de la UEFA.

## Enllaços externs

* López Muñiz en www.lfp.es
* Perfil Arxivat 2008-06-07 a Wayback Machine.
* Entrevista novembre 2007 Arxivat 2008-09-11 a Wayback Machine.
# Donald I

Donald I - Domnall mac Ailpín en gaèlic escocès - (813-862) fou el segon rei d'Escòcia, germà de Kenneth I. Hagué de lluitar contra els saxons de Northumbria. Va morir al palau de Cinnbelachoir i fou enterrat a l'abadia d'Iona.
# Survival Family

Survival Family (サバイバルファミリー, Sabaibaru famirī) és una pel·lícula road de comèdia dramàtica japonesa del 2017 dirigida per Shinobu Yaguchi. La pel·lícula va ser produïda per Takashi Ishihara, Minami Ichikawa i Kiyoshi Nagai i es va estrenar l'11 de febrer de 2017. La pel·lícula va ser seleccionada per al Festival i Premis Internacionals de Cinema de Macau 2017.

## Argument

Aquesta pel·lícula se centra en el personatge principal Yoshiyuki Suzuki (interpretat per Fumiyo Kohinata) i la seva família. Quan l'electricitat a Tòquio s'atura a causa d'una erupció solar, la ciutat està a punt del pànic. Yoshiyuki ha de dirigir la seva família per lluitar per la supervivència. La família està acostumada a ser malmesa per la vida urbana moderna. Tanmateix, aprenen a fer front a les dures realitats d'un Japó distòpic on la manca d'electricitat ha portat a tothom a redescobrir les antigues maneres que no depenen de la tecnologia.

## Repartiment

* Fumiyo Kohinata
* Eri Fukatsu
* Yuki Izumisawa
* Wakana Aoi

## Referències

* ↑ «'Survival Family': Film Review - Macau 2016». The Hollywood Reporter, 19-12-2016. [Consulta: 21 juny 2020].
* ↑ «'Survival Family': Film Review | Macau 2016» (en anglès). The Hollywood Reporter.
* 1 2 3 4 «小日向文世、深津絵里らが人力発電に挑戦「こんな疲れた舞台挨拶は初めて」» (en japanese). Natalie.mu, 16-01-2017. [Consulta: 19 gener 2021].

## Enllaços externs

* Survival Family a YouTube
# Laura Pinyol Puig

Laura Pinyol Puig (Terrassa, 31 de juliol de 1979) és una periodista i escriptora catalana.
És llicenciada en Comunicació Audiovisual per la Universitat Pompeu Fabra. Va treballar al servei de comunicació de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (2003-2004) i al Departament de la Vicepresidència de la Generalitat de Catalunya com a cap de premsa (2006-2010). L'any 2012 va fundar una agència de comunicació i de creació de contingutsː Èmfasi Comunicació (2012-2022). Com a periodista, ha col·laborat en diferents mitjans, com ara Catalunya Ràdio, TV3, RAC1, TVE, Ara, Descobrir Catalunya, Sàpiens i Vallesos. L'any 2022 va esdevenir consellera del Consell de l'Audiovisual de Catalunya, organisme del qual és vicepresidenta des del 12 de setembre de 2024. Com a escriptora, ha publicat dues novel·les.

## Llibres publicats

* 2018 - El risc més gran. Editorial Ara Llibres - ISBN 9788416743445
* 2024 - Material sensible. Editorial Ara Llibres - ISBN 9788419960221

## Referències

* ↑ «Laura Pinyol». CCCB, 10-07-2019. [Consulta: 21 novembre 2024].
* ↑ «Laura Pinyol | Participantes» (en castellà). [Consulta: 21 novembre 2024].
* 1 2 «Laura Pinyol Puig». Consell de l'Audiovisual de Catalunya. [Consulta: 21 novembre 2024].
* ↑ Matadepera, Ajuntament de. «Laura Pinyol, nou membre del CAC». [Consulta: 21 novembre 2024].
* ↑ Sans, M. Antònia Piñol. «Laura Pinyol. El talent més gran». [Consulta: 21 novembre 2024].
* ↑ «Laura Pinyol: “A ‘El risc més gran’ volia parlar d’allò que duríem a terme si no tinguéssim por de fer les coses”», 23-02-2018. [Consulta: 21 novembre 2024].
* ↑ «Material sensible» (en catalan), 10-11-2024. [Consulta: 21 novembre 2024].
* ↑ Plans, Guillem. «Laura Pinyol: “Seria impossible viure en l’estat d’ebullició que és enamorar-se"», 20-11-2024. [Consulta: 22 novembre 2024].
# BK Häcken

El BK Häcken o Bollklubben Häcken és un club de futbol suec de la ciutat de Göteborg.
Va ser fundat el 2 d'agost de 1940. El club va debutar a la màxima divisió sueca l'any 1983, on, fins a l'any 2024, ha jugat 24 temporades. És afiliat a l'Associació de Futbol de Göteborg. L'any 2022 guanyà la lliga sueca per primer cop. A més, el 11 de maig de 2023, guanyà la copa per tercer cop en derrotar el Mjällby AIF 4–1 a la final.

## Palmarès

* Allsvenskan:
** 2022
* Superettan:
** 2004
* Division 1 Södra:
** 1990, 1999
* Division 1 Västra:
** 1992
* Svenska Cupen
** 2015–16, 2018–19, 2022–23

## Referències

* ↑ Martin Alsiö. «De allsvenska klubbarnas födelsedagar» (en suec). Bolletinen, 01-04-2004. Arxivat de l'original el 15 March 2019. [Consulta: 10 octubre 2011].
* ↑ Lann, Rikard «Häcken svenska mästare» (en suec). SVT Sport, 30-10-2022 [Consulta: 30 octubre 2022].
* ↑ Martin Aghassi, Therese Bosta, Rani Amir «Häcken vinner tredje cuptiteln» (en swedish). SVT Sport, 18-05-2023 [Consulta: 21 maig 2023].
# Västra Frölunda IF

El Västra Frölunda IF o Västra Frölunda Idrottsförening (en català Västra Frölunda Associació Esportiva) és un club de futbol suec de la ciutat de Göteborg.
Va ser fundat el 2 de gener de 1930 i ha disputat 10 temporades a la primera divisió sueca. La temporada 2024 juga en la quarta categoria del futbol suec. És afiliat a la Göteborgs Fotbollförbund.
El 20 de desembre de 2023 es va anunciar un acord d'afiliació amb el club IFK Göteborg. L'acord permetria a l'IFK Göteborg cedir jugadors sub-23 al Västra Frölunda IF a canvi de compartir coneixements i tenir un entrenador en cap pagat per l'IFK Göteborg.

## Palmarès

* Division 1 Södra:
** 1997
* Division 1 Västra:
** 1991

## Referències

* ↑ «Kontaktuppgifter och tävlingar – Svenska Fotbollförbundet – svenskfotboll.se». Arxivat de l'original el 9 June 2009. [Consulta: 16 novembre 2010].
* ↑ Martin Alsiö. «De allsvenska klubbarnas födelsedagar» (en suec). Bolletinen, 01-04-2004. [Consulta: 6 octubre 2011].
* ↑ «GAIS – Lagfacta – Västra Frölunda IF». Arxivat de l'original el 26 de març 2012. [Consulta: 7 setembre 2010].
* ↑ «Kontaktuppgifter och tävlingar – Göteborgs Fotbollförbund – Svenskfotboll.se». Arxivat de l'original el 7 December 2011. [Consulta: 10 gener 2011].
* ↑ Modéer, Marcus. «Samarbete med Västra Frölunda IF» (en suec). IFK Göteborg – Hela stadens lag, 20-12-2023. [Consulta: 29 març 2024].
* ↑ Andersson, Gabriel. «Samarbetet med Västra Frölunda igång» (en suec). IFK Göteborg – Hela stadens lag, 09-01-2024. [Consulta: 29 març 2024].
* ↑ Andersson, Gabriel. «Marcus Lantz ny huvudtränare för Västra Frölunda» (en suec). IFK Göteborg – Hela stadens lag, 20-12-2023. [Consulta: 29 març 2024].
# Alex Greenwood

Alex Greenwood (Liverpool, 7 de setembre de 1993) és una futbolista anglesa que juga al Manchester City de la Women's Super League i amb la selecció d'Anglaterra. Tot i jugar principalment com a lateral esquerra, també pot jugar com a central i és considerada una especialista en jugades parades.
Anteriorment va jugar a l'Olympique Lyonnais de la Primera Divisió francesa, així com als clubs anglesos del Manchester United, Liverpool, Notts County i Everton, on va començar la seva carrera esportiva.

## Trajectòria

Greenwood ha jugat a la selecció de futbol d'Anglaterra des del 2014 i va ser nomenada la Jugadora Jove de l'Any de Super Lliga anglesa el 2012. Va marcar el seu primer gol amb la selecció d'Anglaterra el setembre de 2014 en la victòria per 10-0 contra la selecció de Montenegro.
A la Copa del Món Femenina de Futbol de 2015, va ser la jugadora convocada més jove de la selecció i va guanyar una medalla de bronze en vèncer la selecció d'Alemanya al partit pel tercer lloc.
Més endavant, Greenwood va ser seleccionada per a la Copa del Món de Futbol de 2019. El 23 de juny, va marcar el tercer gol d'Anglaterra en la victòria per 3-0 dels vuitens de final contra la selecció del Camerun, en què Anglaterra va acabar finalment quarta. Greenwood també va formar part de la selecció anglesa que va guanyar l'Eurocopa de Futbol de 2022, i de la Copa del Món Femenina de Futbol de 2023.

## Referències

* ↑ ; Magowan, Alistair «Women's World Cup: Who is in England's squad for Canada?». BBC Sport, 11-05-2015.
* ↑ «Chessboard tactics paying off for England». FIFA, 21-06-2015.
* ↑ Leighton, Tony. «England Women thrash Montenegro 10–0 in qualifier». BBC Sport, 17-09-2014.
* ↑ Lavery, Glenn. «World Cup buzz lifts England, says Alex Greenwood». thefa.com. The FA, 27-05-2015. [Consulta: 30 maig 2019].
* ↑ «Match for third place – Match report». Arxivat de l'original el 6 July 2015. [Consulta: 7 març 2018].
* ↑ Higgins, Adam. «Man Utd Women captain Alex Greenwood in England World Cup squad». manutd.com. Manchester United F.C., 08-05-2019. [Consulta: 30 maig 2019].
* ↑ «Beckham, Sterling, Emma Watson & Prince William announce Lionesses squad». .
* ↑ Garry, Tom. «England Women 3–0 Cameroon Women». BBC Sport, 23-06-2019. [Consulta: 23 juny 2019].
* ↑ «Women's World Cup: England finish fourth after Sweden defeat». , 06-07-2019.
* ↑ Davies, Callum. «England Women's final squad named for EURO 2022». England Football.com. The FA, 15-06-2022. [Consulta: 12 juliol 2022].
* ↑ UEFA.com. «England | Squad | UEFA Women's EURO» (en anglès). [Consulta: 20 agost 2023].
* ↑ «England squad named for World Cup» (en anglès). [Consulta: 20 agost 2023].