OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Poltergeist 3

Poltergeist 3 és una pel·lícula de terror estatunidenc de Gary Sherman, estrenada l'any 1988. Ha estat doblada al català. És la continuació de les pel·lícules Poltergeist (1982) i Poltergeist 2 (1986).

## Argument

La família Freeling ha enviat Carol-Anne a viure amb la seva tia Pat i el seu oncle Bruce Gardner. Amb Donna, la filla de Bruce d'un precedent matrimoni, viuen a Chicago en un grata-cel de luxe del qual Bruce és el director. Però el sinistre reverend Kane no triga a reaparèixer per venjar-se.

## Repartiment

* Heather O'Rourke: Carol-Anne Freeling
* Tom Skerritt: Bruce Gardner
* Nancy Allen: Patricia Wilson-Gardner
* Zelda Rubinstein: Tangina Barrem
* Lara Flynn Boyle: Donna Gardner
* Nathan Davis: Reverend Henry Kane
* Kipley Wentz: Scott
* Richard Fire: Dr. Seaton
* Paul Graham: Martin Moyer
* Catherine Gatz: Marcie Moyer
* Phil Locker: Bill

## Al voltant de la pel·lícula

* Les uniques actrius dels dos precedents lliuraments presents en el tercer són Zelda Rubinstein i Heather O'Rourke, que morirà poc després del final del rodatge per un xoc sèptic causat per la malaltia de Crohn, amb 12 anys. A l'època on el rodatge comença, a la primavera 1987, Heather O'Rourke ja està malalta des d'alguns mesos. Efectivament, li han diagnosticat la malaltia de Crohn. Participarà tanmateix a la pel·lícula però serà tractada contra la seva malaltia. El rodatge de la pel·lícula va començar el dilluns 13 d'abril 1987 i va durar 11 setmanes, acabant-se el divendres 19 de juny 1987, la pel·lícula havia d'estrenar-se el 10 de juny de 1988. Al final del rodatge, Heather hi ha tornat, la seva malaltia sembla retrocedir. No obstant això, al final del mes de gener de 1988, Heather sobtadament recau malalta, el seu estat es deteriora ràpidament, i mor l'1 de febrer de 1988, a penes un mes després de fer 12 anys. La pel·lícula era llavors en postproducció. Poc abans de la mort de Heather, l'estudi havia demanat que el final de la pel·lícula sigui canviat. La mort de la noia va impossibilitar seguir rodant. Abans d'anul·lar la pel·lícula, el final va ser reescrit de manera que no es veu mai la cara de Carol-Anne. És una altra noia que és mostrada d'esquena, es pot efectivament veure que al final de la pel·lícula, quan torna del més enllà, no es distingeix la seva cara.
* L'actor Nathan Davis encarna el reverend Henry Kane i reemplaça així Julian Beck que va morir d'un càncer de l'estómac poc després de la sortida de Poltergeist 2.

## Referències

* ↑ «Poltergeist 3». esadir.cat.
* ↑ «Poltergeist 3». The New York Times.
# Resurrecció (pel·lícula)

Resurrecció és una pel·lícula estatunidenca de Russell Mulcahy estrenada l'any 1999. Ha estat doblada al català.

## Argument

Chicago. L'inspector John Prudhomme, turmentat per la mort accidental del seu fill un any abans, és enviat amb el seu company Andrew Hollinsworth a l'escenari d'un crim salvatge. A la víctima li han amputat un braç i porta xifres romanes gravades a la carn. Prudhomme aposta de seguida per un assassí en sèrie. Els dies que segueixen li donen la raó: són descoberts altres cossos, tots mutilats i marcats amb xifres romanes. Amb l'esperança de detenir com més aviat millor l'assassí en sèrie, el capità Whippley demanda als dos inspectors acceptar col·laborar amb l'agent Wingate,de l'FBI.

## Repartiment

* Christophe Lambert: Inspector John Prudhomme
* Leland Orser: Inspector Andrew Hollinsworth
* Robert Joy: Gerald Demus
* Ray Vernon: Agent Wingate
* Barbara Tyson: Sara Prudhomme
* Rick Fox: Scholfield
* David Cronenberg: Pare Rousell
* Jonathan Potts: Detective Moltz
* Peter MacNeill: Capità Whippley
* Phillip Williams: Inspector Rousch
* Jayne Eastwood: Dolores Koontz
* David Ferry: M. Breslauer
* Chaz Thorne: David Elkins
* Darren Enkin: John Ordway

## Al voltant de la pel·lícula

* Russell Mulcahy recorda les condicions de rodatge: « S'ha realitzat el rodatge a Toronto, a continuació a Chicago durant una jornada, per a alguns plans d'exteriors. És la política del Hollywood dels anys 90 ! (...) Sabeu, filmar a Canadà, als Estats Units, a Anglaterra o a Austràlia, és igual, per poc que la gent parli anglès ! » « Sortir de la norma, xocar. Això era la meva lectura d'aquest guió. Volia filmar Resurrecció com es filmaria un malson ! Penso que a la gent li agrada tenir calfreds amb un thriller, de la mateixa manera que adoren riure amb una comèdia. L'important, és que els films no deixen els espectadors indiferents ! »
* David Cronenberg, el convidat sorpresa: Des de Sèrie negra per a una nit blanca de John Landis (1985), el director canadenc ha pres el costum d'aparèixer als films dels seus col·legues (i amics la majoria). Així, el públic ha pogut sobretot percebre-la a Tot per un somni de Gus Van Sant, En creuar el límit de Michael Apted, o L'última nit de Don McKellar.
* Crítica: "Fotocopiant a 'Seven'. El que aquí hi ha és imitació, tan pura i dura que arriba al desvergonyiment de plagiar, plànol a plànol, seqüències completes"

## Referències

* ↑ «Resurrecció». esadir.cat.
* ↑ «Resurrection». [Consulta: 19 febrer 2018].
* ↑ Kahn, Omar «Resurrección». Cinemanía.
# Separats

Separats (títol original: The Break-Up) és una pel·lícula romàntica i de drama del 2006 de Universal Pictures. És protagonitzada per Vince Vaughn i Jennifer Aniston. Va ser escrita per Jay Lavender i Jeremy Garelick, i dirigida per Peyton Reed. S'ha doblat al català.

## Argument

La pel·lícula explica la història d'una parella que decideix separar-se. El problema és que cap dels dos no vol abandonar el pis en el qual viuen, per la qual cosa decideixen dividir-lo en dues meitats i quedar-se'n cadascun la seva part. A partir d'allà, intentaran fer tot el possible per fer fora l'altre de la seva part.

## Repartiment

* Jennifer Aniston: Brooke Meyers
* Vince Vaughn: Gary Grobowski
* Joey Lauren Adams: Addie Jones
* Cole Hauser: Lupus Grobowski, germà de Gary
* Jon Favreau: Johnny Ostrofski
* Jason Bateman: Mark Riggleman
* Judy Davis: Marilyn Dean
* Justin Long: Christopher Hirons
* John Michael Higgins: Richard Meyers, germà de Brooke
* Vernon Vaughn: Howard Meyers, pare de Brooke
* Ann-Margret: Wendy Meyers, mare de Brooke
* Vincent D'Onofrio: Dennis Grobowski, germà de Gary
* Peter Billingsley: Andrew
* Mary-Pat Green: Mischa
* Keir O'Donnell: Paul Grant
* Geoff Stults: Mike Lawrence
* Zack Shada: Mad Dawg Killa (veu)
* Brad Nelson: Greg (no surt als crèdits)

## Rebuda

Aquesta pel·lícula còmica ha guanyat en total uns 203 milions de dòlars a escala mundial, amb un total de 118 milions al mercat americà.
La pel·lícula va rebre crítiques principalment negatives. Rotten Tomatoes li dona una ràtio del 34%. El crític Rick Green de Globe and Mail deia, "encara que posseïda d'un desig lloable de no ser mediocre, no veig com no ho ha de ser una comèdia antiromàntica." Metacritic dona un índex de 45 sobre 100.

## Música

* La primera selecció de cançons, associada amb fotos de la llavors parella feliç, va ser "You're My Best Friend" de Queen. També presentades a la pel·lícula són les cançons "Story of My Life" de Social Distortion, "Boogie Nights" de Heatwave, "You Oughta Know" d'Alanis Morissette, "Time Bomb" and "Salome" d'Old 97's, i "Crazy Little Thing Called Love" de Queen cantada per Dwight Yoakam. La cançó de tancament, que anuncia el futur de la seva relació, és "I Can See Clearly Now de "Johnny Nash. Al tràiler hi ha una altra cançó de Distorsió Social - "Ball and Chain."
* Alguns personatges canten a cappella "Owner of a Lonely Heart" de la banda rock Yes al sopar.
* Una de les escenes de la pel·lícula es va rodar al concert del grup alternatiu Old 97's al Riviera theater de Chicago.
* La cançó "Timebomb" dels Old 97's també es va utilitzar a la pel·lícula Clay Pigeons, que també va protagonitzar Vince Vaughn.

## Referències

* ↑ «Separats». ésAdir. [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ «the break-up». The New York Times.
* ↑ The Break-Up (en anglès).
* ↑ The Break-Up (en anglès).

## Enllaços externs

* Separats - Lloc web oficial
# Steal This Movie

Steal This Movie és una pel·lícula estatunidenca biogràfica d'Abbie Hoffman, una figura radical de la dècada dels 60. Va ser dirigida per Robert Greenwald i el guió va ser escrit per Bruce Graham. Està basada en una sèrie de llibres, incloent "Per a Amèrica amb Amor", "Cartes des del Metro" d'Anita i Abbie Hoffman i "Abbie Hoffman: El rebel americà" de Marty Jezer. El títol d'aquesta pel·lícula fa referència al llibre de Hoffman Roba aquest llibre. Ha estat doblada al català.

## Argument

La pel·lícula descriu la relació d'Abbie Hoffman (Vincent D'Onofrio) amb la seva segona dona, Anita (Janeane Garofalo), i el 'despertar' de tots dos i la seva posterior conversió cap a una vida d'activistes. El títol del film és un joc de paraules amb la guia de contracultura de Hoffman de 1970 titulada Roba aquest llibre.
Algunes de les crítiques de la cinta se centren en que és massa hagiogràfica d'Abbie Hoffman i no li dona la importància suficient a altres activistes de l'època com Paul Krassner, que va cofundar els Yippies amb Hoffman i la seva dona. Altres crítics van reprovar el muntatge de la pel·lícula, que es recolza constantment en la utilització del metratge documental per fer avançar la trama, amb veu en off i subtítols. No obstant això, pràcticament tots els crítics van coincidir que la sòlida interpretació de Vincent D'Onofrio com a Hoffman superava els defectes, d'altra banda menors, i el baix pressupost de la pel·lícula.

## Repartiment

* Vincent D'Onofrio: Abbie Hoffman
* Janeane Garofalo: Anita Hoffman
* Jeanne Tripplehorn: Johanna Lawrenson
* Kevin Pollak: Gerry Lefcourt
* Donal Logue: Stew Albert
* Kevin Corrigan: Jerry Rubin
* Alan Van Sprang: David Glenn
* Troy Garity: Tom Hayden (pare de Troy Garity)
* Michael Cera: america Hoffman (7 anys)
* Ingrid Veninger: Judy Albert
* Stephen Marshall: Louis Wertzel
* Joyce Gordon: Florence Hoffman
* Bernard Kay: John Hoffman
* Jean Daigle: Xèrif
* Johnie Chase: Josh

## Rebuda

A Rotten Tomatoes, la pel·lícula té un índex d'aprovació del 51% basat en 43 ressenyes, i un índex mitjà de 4.7/10. El consens crític del lloc afirma, "l'actuació de D'Onofrio' no fa justícia a Hoffman, i la caracterització dels anys 60." A Metacritic, la pel·lícula té una puntuació mitjana de 36 sobre 100, basada en 26 crítiques, indicant "generalment ressenyes desfavorables revisions".

## Referències

* ↑ «Steal This Movie». esadir.cat.
* ↑ Willis, Ellen «Steal This Myth: Why We Still Try To Re-Create the Rush of the 60's» (en anglès). The New York Times, 20-08-2000. ISSN: 0362-4331.
* ↑ «Steal this movie (2000)». Rotten Tomatoes. [Consulta: 9 març 2018].
* ↑ «Steal This Movie Reviews». [Consulta: 9 març 2018].
# Tadeu Jones 3: La taula maragda

Tadeu Jones 3: La taula maragda (originalment en castellà, Tadeo Jones 3: La tabla esmeralda) és una pel·lícula d'animació espanyola de 2022, dirigida per Enrique Gato. És la tercera entrega de la sèrie cinematogràfica de Tadeu Jones, després de la publicació el 2017 de Tadeu Jones 2: El secret del rei Mides. Escrita per Manuel Burque i Josep Gatell, està produïda per Ikiru Films, Lightbox Animation Studios i Telecinco Cinema. Es va estrenar el 26 d'agost de 2022 amb doblatge en català, versió que va ser dirigida per Maria Lluïsa Magaña a partir d'una traducció de Dani Solé. La versió doblada al català va arribar a 38 cinemes amb la distribució de Paramount Pictures.

## Sinopsi

A en Tadeu li agradaria molt que els seus col·legues arqueòlegs l'acceptessin, però destrossa un sarcòfag i desencadena un conjur que posa en perill la vida dels seus amics, Només tindrà l'ajut de la Sara per acabar amb la maledicció de la mòmia.

## Referències

* ↑ Títol en català a ésAdir
* ↑ Bescós, María. «Crítica de Tadeo Jones 3: regresan las aventuras del famoso arqueólogo español en una continuista secuela» (en castellà), 10-08-2022. [Consulta: 12 agost 2022].
* ↑ «Omar Montes y Belinda unen sus voces para poner ritmo a la banda sonora de 'Tadeo Jones 3. La tabla esmeralda'» (en castellà). 20minutos, 05-07-2022. [Consulta: 12 agost 2022].
* 1 2 Tadeu Jones 3: La taula maragda a la Base de dades de cinema en català
* ↑ «Més mòmies i malediccions a 'Tadeu Jones 3'». El Cinèfil, 24-08-2022. [Consulta: 26 agost 2022].
* ↑ «La nova pel·lícula de Tadeu Jones s'estrena en català aquest divendres». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2022].

## Enllaços externs

* Tadeu Jones 3: La taula maragda a Goitaquèfanara.cat
# Una nit a la vida d'en Jimmy Reardon

Una nit a la vida d'en Jimmy Reardon (títol original: A Night in the Life of Jimmy Reardon) és una pel·lícula de 1988 sobre un graduat de l'escola secundària que ha de descobrir sí vol anar a una escola de negocis a petició del seu pare o seguir el seu propi camí i obtenir un treball a temps complet. Ell es veu rebel al llarg de la pel·lícula, però eventualment entén el que els seus pares volen per a ell. La pel·lícula és protagonitzada per River Phoenix, Matthew Perry, Ann Magnuson i Meredith Salenger. És basada en la novel·la Aren't You Even Gonna Kiss Me Goodbye? de William Richert, que també va dirigir la pel·lícula. Ha estat doblada al català.
La pel·lícula es va desviar considerablement del tall original del director, que actualment està disponible amb el títol Aren't You Even Gonna Kiss Me Goodbye?

## Argument

Situat en un suburbi ric de Chicago durant la dècada de 1960, el noi de classe mitjana Jimmy Reardon (River Phoenix) surt amb el seu millor amic de classe alta, Fred Roberts (Matthew Perry), i es fica al llit amb la promesa de Fred, Denise Hunter (Ione Skye). Passa el temps escrivint poesia i bevent cafè mentre decideix què fer després de l'escola secundària. Els seus pares no l'ajudaran a pagar la matrícula tret que assisteixi al mateix col·legi que el seu pare, però Jimmy no vol seguir aquest camí. Per contra, s'enfoca a tenir diners suficients per tenir un passatge d'avió per anar a Hawaii amb la seva promesa, Lisa Bentwright (Meredith Salenger). En la nit de la gran festa, a Jimmy se li encarrega la tasca de portar a casa la mare del seu amic divorciat, Joyce Fickett (Ann Magnuson), que convenientment el sedueix. Ja que està arribant tard per recollir Lisa, ella va al ball amb el ric Matthew Hollander (Jason Court) en el seu lloc. Jimmy després estavella el cotxe familiar i té un acostament íntim amb el seu pare (Paul Koslo) mentre es converteix en un heroi.

## Repartiment

* River Phoenix: Jimmy Reardon.
* Ann Magnuson: Joyce Fickett.
* Meredith Salenger: Lisa Bentwright.
* Ione Skye: Denise Hunter.
* Louanne Sirota: Suzie Middleberg.
* Matthew Perry: Fred Roberts.
* Paul Koslo: Al Reardon.
* Jane Trobessin: Faye Reardon.
* Jason Court: Mathew Hollander
* James Deuter: Mr. Spaulding
* Marji Banks: Emma Spaulding.
* Margaret Moore: Mrs. Bentwright
* Anastasia Fielding: Elaine.
* Kamie Harper: Rosie Reardon.
* Johnny Galecki: Toby Reardon.
* Alan Goldsher: Músic #2.

## Referències

* ↑ esadir.cat. Una nit a la vida d'en Jimmy Reardon. esadir.cat.
* ↑ «A Night in the Life of Jimmy Reardon». The New York Times.
# L'hotel New Hampshire

Hotel New Hampshire (títol original en anglès: The Hotel New Hampshire) és una pel·lícula del 1984, dirigida per Tony Richardson, basada en la novel·la homònima de John Irving. Ha estat doblada al català.

## Argument

La pel·lícula explica la història de l'estranya família Berry; el patriarca Win decideix gestionar un hotel amb la participació de tots els membres de la família. Després d'algunes dificultats inicials, el seu negoci tindrà èxit. A l'hotel, tenen lloc tot d'històries familiars complexes, incloent baralles, amor i despit. John i Frannia que viuen una relació incestuosa, estant enamorat l'un de l'altre; Frank ha de lidiar amb els seus impulsos homosexuals, a més de donar vida a la història, hi ha l'avi extravagant i un gos anomenat Dolor, que pateix de flatulència. Entre el drama i les aventures tragicòmiques, la família serà capaç d'obrir un nou hotel a Viena.

## Repartiment

* Rob Lowe: John Berry
* Jodie Foster: Frannie Berry
* Paul McCrane: Frank Berry
* Beau Bridges: Mr. Win Berry
* Lisa Banes: Mrs. Berry
* Jennifer Dundas: Lilly Berry
* Seth Green: 'Egg' Berry
* Wally Aspell: Hotel Manager
* Nastassja Kinski: Susie
* Joely Richardson: cambrera

## Referències

* ↑ «The hotel New Hampshire». esadir.cat.
* ↑ «The hotel New Hampshire». The New York Times.

## Enllaços externs

* Pàgina de la pel·lícula a l'IMDb (anglès)
# On Golden Pond

On Golden Pond és una pel·lícula estatunidenca de Mark Rydell estrenada el 1981.

## Argument

Norman Thayer i la seva dona Ethel, van com cada any a passar l'estiu a la seva casa d'estiueig al llac, a Golden Pond.
La seva filla Chelsea els visita amb el seu nou promès i el seu fill Billy. En principi desconfiat, la relació entre Norman i Billy es transforma a poc a poc.
Chelsea és en conflicte amb el seu pare des de sempre, però la relació d'amistat entre Norman i Billy li obrirà els ulls.

## Repartiment

* Katharine Hepburn: Ethel Thayer
* Henry Fonda: Norman Thayer Jr.
* Jane Fonda: Chelsea Thayer Wayne
* Doug McKeon: Billy Ray
* Dabney Coleman: Bill Ray
* William Lanteau: Charlie Martin
* Christopher Rydell: Sumner Todd

## Premis i nominacions
### Premis

* 1982. Oscar al millor guió adaptat per Ernest Thompson
* 1982. Oscar al millor actor per Henry Fonda
* 1982. Oscar a la millor actriu per Katharine Hepburn
* 1982. Globus d'Or a la millor pel·lícula dramàtica
* 1982. Globus d'Or al millor actor dramàtic per Henry Fonda
* 1982. Globus d'Or al millor guió per Ernest Thompson
* 1983. BAFTA a la millor actriu per Katharine Hepburn

### Nominacions

* 1982. Oscar a la millor pel·lícula
* 1982. Oscar al millor director per Mark Rydell
* 1982. Oscar a la millor actriu secundària per Jane Fonda
* 1982. Oscar a la millor fotografia per Billy Williams
* 1982. Oscar a la millor actriu per Katharine Hepburn
* 1982. Oscar al millor muntatge per Robert L. Wolfe
* 1982. Oscar a la millor música per Dave Grusin
* 1982. Oscar al millor so per Richard Portman i David M. Ronne
* 1982. Globus d'Or al millor director per Mark Rydell
* 1982. Globus d'Or a la millor actriu dramàtica per Katharine Hepburn
* 1982. Globus d'Or a la millor actriu secundària per Jane Fonda
* 1983. BAFTA a la millor pel·lícula
* 1983. BAFTA a la millor actriu secundària per Jane Fonda
* 1983. BAFTA al millor guió per Ernest Thompson
* 1983. BAFTA al millor actor per Henry Fonda
* 1983. BAFTA a la millor direcció per Mark Rydell
* 1983. Grammy al millor àlbum de banda sonora per pel·lícula o televisió per Dave Grusin

## Referències

* ↑ «On golden Pond». The New York Times.
# Uropsilus investigator

Uropsilus investigator és una espècie de mamífer de la família dels tàlpids. Viu a altituds d'entre 3.600 i 4.600 msnm a la província xinesa de Yunnan i, probablement, les parts adjacents de Myanmar.

## Referències

Espècies vivents de la família dels tàlpids :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Laurasiatheria · Ordre Eulipotifles :
Subfamília Scalopinae :
Subfamília Talpinae :
Subfamília Uropsilinae :
Categoria :
# Vivir dos veces

Vivir dos veces és una pel·lícula espanyola de comèdia i drama de 2019 dirigida per Maria Ripoll i protagonitzada per Oscar Martínez, Inma Cuesta, Mafalda Carbonell i Nacho López. Fou estrenada a Madrid el 6 de setembre de 2019.

## Sinopsi

Emilio, la seva filla Julia i la seva neta Blanca, emprenen un viatge absurd i alhora revelador. Abans que a Emilio li falli la memòria definitivament després de diagnosticar-li Alzheimer, la família l'ajudarà a buscar a l'amor de la seva joventut. En el camí trobaran l'oportunitat d'una vida nova i sense paranys. Decisions discutibles i contratemps els portarà a enfrontar-se als enganys sobre els quals han muntat les seves vides.

## Repartiment

* Oscar Martínez com Emilio.
* Inma Cuesta com Julia.
* Mafalda Carbonell com Blanca.
* Nacho López com Felipe.
* Isabel Requena comoMargarita.
* Aina Clotet com Camarera.
* Antonio Valero com Lorenzo.
* María Zamora comoCatalina.
* Hugo Balaguer com Pau.

## Premis

* 2020: XXV Premis Cinematogràfics José María Forqué: Nominada al Premi al Cinema i Educació en valors.

## Referències

* ↑ «Vivir dos veces», dramedia con Oscar Martínez e Inma Cuesta
* ↑ Crítica de «Vivir dos veces»: El espejo de la familia
* ↑ Bagaman, Bernie. «Film Review: ‘Live Twice, Love Once’». ScreenRaven. [Consulta: 5 abril 2020].
* ↑ Scholz, Pablo «'Vivir dos veces', por Netflix: Antes de que me olvide» (en castellà). Clarín, 12-01-2020 [Consulta: 5 abril 2020].
* ↑ «Premiere of the film 'Vivir dos veces', a song to tenderness and humanity». The Diplomat, 06-09-2019.
* ↑ Ganadores de la 25ª edición de los Premios José María Forqué, elseptimoarte.net
# A Gudiña

A Gudiña és un municipi de la Província d'Ourense a Galícia. Pertany a la Comarca de Viana.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2023 |
| 2.697 | 2.465 | 2.275 | 2.605 | 1.180 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||

## Parròquies

* Barxa (San Xoán)
* O Canizo (Santa María)
* Carracedo da Serra (Santiago)
* A Gudiña (San Martiño e San Pedro)
* Parada da Serra (San Lucas)
* Pentes (San Mamede)
* San Lourenzo de Pentes (San Lourenzo)
* O Tameirón (Santa María)

## Referències

* ↑ «A Gudiña | enciclopedia.cat». [Consulta: 22 novembre 2024].
* ↑ «Nomenclátor: Población del Padrón Continuo por unidad po» (en castellà). Instituto Nacional de Estadística (INE). [Consulta: 22 novembre 2024].
# Apate

Apate és una deessa grega que personifica l'engany i és filla de Nix. Com altres protògens o déus primordials, és l'encarnació dels mals humans. Com a personatge independent apareix a la història de Sèmele, quan la convenç per manar a Zeus que aparegui en la seva forma divina. A la mitologia romana rebia el nom de Fraus.

## Referències

* ↑ Auset, Brandi (2009). The Goddess Guide: Exploring the Attributes and Correspondences of the Divine Feminine. Llewellyn Worldwide. ISBN 9780738715513.
# Silè de Calàtia

Silè (en llatí Silenus o Seilenus, en grec antic Σειληνός) va ser un historiador grec nadiu de Calàtia.
Ateneu de Naucratis cita el llibre tercer d'una obra anomenada Σικελικά, a la que també s'hi refereix Diògenes Laerci. Dionís d'Halicarnàs diu que també va escriure una Història de Roma, que critica per la seva falta de precisió, a la que en fa referència Titus Livi quan parla de les operacions d'Escipió Africà Major a Hispània. Polibi va criticar Silè per la crònica que va fer explicant un somni de contingut religiós que va tenir Hanníbal després de la presa de Sagunt, que donava una justificació sagrada a la seva guerra contra Roma.
Possiblement és el mateix escriptor mencionat també per Estrabó, Esteve de Bizanci i Plini el Vell. També en fa una referència Foci.

## Referències

* ↑ 1.Silenus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 823
# Dum Romae consulitur, Saguntum expugnatur

La locució llatina Dum Romae consulitur, Saguntum expugnatur, traduïda literalment, significa mentre Roma discuteix, Sagunt és expugnada.
La cita exacta seria Dum ea Romani Parant consultantque, iam Saguntum summa vi oppugnabatur. Aquesta frase no la pronuncien els ambaixadors de Sagunt per demanar l'ajuda de Roma en l'esforç per repel·lir el setge que l'any 219 aC el general cartaginès Hanníbal Barca havia imposat a la ciutat, sinó que és l'amarg comentari de Livi sobre la situació (cfr. Livi, XXI, 7, 1). Roma va postergar, de manera que després de vuit mesos de lluita la ciutat es va rendir i Hanníbal la va arrasar. Aquest atac va ser el casus belli de la Segona Guerra Púnica.
Sovint només s'esmenta la primera part de la frase (Dum Romae consulitur...), en referència als que perden molt de temps a consultes contínues sense decidir-se, en un context que requeriria decisions ràpides.

## Vegeu també

* Locucions llatines

## Referències

* ↑ (Titus Livi, Ab Urbe Condita, XXI, 7, 1)