OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Wyatt Earp (pel·lícula)

Wyatt Earp és una pel·lícula estatunidenca de western de 1994 basada en la vida de Wyatt Earp i el seu treball com marshall al poble de Tombstone, Arizona. La cinta, dirigida per Lawrence Kasdan i protagonitzada per Kevin Costner, Dennis Quaid i Michael Madsen, entre d'altres, va ser nominada a l'Oscar a la millor fotografia. Ha estat doblada i subtitulada al català.

## Argument

La pel·lícula presenta una mirada més a la vida de Wyatt Earp, la seva tasca per restablir la llei en Tombstone, i el famós tiroteig al O.K. Corral, entre la família Earp i els Clanton. La trama comença amb la joventut d'Earp a Califòrnia i les seves vivències en un món de brutalitat pròpia de l'Oest. Earp desenvolupa la capacitat de reaccionar efectivament davant agressions de matones i il·legals i això li val ser nomenat agutzil en un poble on impera només la llei del més fort.
Earp amb la seva gestió guanya fama de ser un xèrif dur, enèrgic i intransigent amb els qui no respecten la llei col·locant el poble de Dodge City en ordre, i la seva fama transcendeix les fronteres estatals. A més, es guanya molts enemics. Només té a més dels seus germans un sol amic, Doc Holliday, un exmetge afectat d'una tuberculosi en progrés i qui el secunda i dona suport a les seves accions.
Earp a més està casat amb Urilla Sutherland, però en morir aquesta de febre tifoide decideix fugir del dolor. Els seus germans obtenen llocs de treball de policia en el petit poblat de Tombstone, Arizona, on el desordre, les bandes de malvats com els Clanton i altres, provoquen a gust desordres al carrer.
Wyatt Earp és reclutat pels seus germans com a policia i aviat ocupa l'ofici de marshal. En això competeix amb l'altre comissari deshonest que dona suport a aquestes bandes per tal de mantenir la seva ocupació, ia més exhibeix la foto de la seva xicota nua com a trofeu de guerra. És llavors quan Wyatt Earp conquesta a la núvia d'aquest comissari.
Els Clanton desafien als Earp en un corral i en el tiroteig mor un associat i els Clanton queden ferits. Aquests es vinguin deixant gairebé esguerrat al germà gran i maten al germà menor de Wyatt Earp. Després, Wyatt Earp els elimina en tirotejos en diferents llocs desconeguts, sense pietat.
Un cop acabada la seva missió, porta a Doc Holliday a un hospital, on es queda fins a la seva inevitable mort, i després continua amb la seva vida, que es converteix gradualment en llegenda.

## Repartiment

* Kevin Costner com a Wyatt Earp
* Dennis Quaid com a Doc Holliday
* Gene Hackman com a Nicholas Earp
* Michael Madsen com a Virgil Earp
* Linden Ashby com a Morgan Earp
* Catherine O'Hara com a Allie Earp
* Mark Harmon com a Sheriff Johnny Behan
* David Andrews com a James Earp
* Bill Pullman com a Ed Masterson
* Isabella Rossellini com a Big Nosed Kate
* Jeff Fahey com a Ike Clanton
* Tom Sizemore com a Bat Masterson
* Joanna Going com a Jossie Marcus
* JoBeth Williams com a Bessie Earp
* Mare Winningham com a Mattie Blaylock
* Jim Caviezel com a Warren Earp

## Vegeu també

* Tiroteig de l'O.K. Corral

## Referències

* ↑ «Wyatt Earp». Goita què fan, ara!. [Consulta: 27 juny 2024].
# Aeroport de Sanà

L'Aeroport Internacional de Sanà o Aeroport El Rahaba (Sanaa International) (IATA: SAH, ICAO: OYSN) és un aeroport públic situat a Sanà, capital del Iemen.

## Terminal

| Aerolínia | Destinacions |
| Air Arabia | Xarjah |
| EgyptAir | El Caire |
| Emirates | Dubai |
| Ethiopian Airlines | Addis Abeba |
| Felix Airways | Aden, Al Ghaydah, al-Hudayda, Riyan Mukalla, Seiyun, Socotra, Taizz |
| Gulf Air | Bahrain |
| Jazeera Airways | Al-Kuwait |
| Lufthansa | Addis Abeba, Frankfurt del Main |
| Qatar Airways | Doha |
| Royal Jordanian | Amman |
| Saudi Arabian Airlines | Jiddah |
| Turkish Airlines | Istanbul-Atatürk |
| Yemenia | Abu Dhabi, Addis Abeba, Aden, Amman, Asmara, Bahrain, Beirut, El Caire, Damasc, Dhaka, Djibouti, Doha, Dubai, Frankfurt del Main, al-Hudayda, Jakarta, Jiddah, Khartum, Kuala Lumpur, Al-Kuwait, Londres-Heathrow, Marsella, Moroni, Bombai, París-Charles de Gaulle, Al-Riyad, Riyan Mukalla, Roma-Fiumicino, Seiyun, Socotra, Ta'izz |

## Incidents i accidents

El 30 de juny de 2009, el vol 626 de Yemenia, un Airbus A310-300 amb número de vol IY626, sortí de l'Aeroport de Sanà amb destinació a l'Aeroport Internacional Príncep Said Ibrahim a Moroni (Comores). L'avió s'estavellà durant l'apropament a l'aeroport de destinació, amb 152 persones a bord. Una adolescent de catorze anys va ser l'única supervivent del sinistre.

## Referències

* ↑ L'adolescent que va sobreviure a l'accident del vol de Yemenia va ser projectada per l'aparell, VilaWeb.cat, 1 de juliol 2009 (data d'accés: 8-7-09).

## Enllaços externs

* Aviation Safety Network - Perfil de l'aeroport (anglès)
# Wangerooge

Wangerooge (frisó Wangereach) és un municipi i una de les Illes Frisones que forma part del districte de Friesland, a l'estat alemany de Baixa Saxònia. És la més oriental i petita de les illes habitades d'aquest grup (d'acord amb algunes altres mesures, Baltrum és la més petita) i l'única que pertanyia a l'històric districte d'Oldenburg entre 1815 i 1947, mentre que Borkum, Juist, Norderney, Baltrum, Langeoog i Spiekeroog sempre varen pertànyer al comtat de Frísia. Fins al 1930 s'hi va parlar una varietat de frisó oriental.
* Wangerooge
* Café Pudding

## Curiositats

Per tal de garantir el sosteniment de la zona, els cotxes estan prohibits a l'illa. S'hi pot arribar per vaixell des de Harlesiel o per avió des de Harlesiel, Bremen o Hamburg. Els ferris surten a diferents hores cada dia segons la marea. Com en la majoria de les illes de Frísia Oriental, una petita línia de ferrocarril de via estreta, el Tren de l'Illa Wangerooge, connecta el port al llogaret principal.
Pel que fa als llocs històrics i d'interès, l'illa té un far actiu, un antic far, i la torre occidental. La torre occidental va ser construïda el 1597 i originalment era a l'est de l'illa.

## Ajuntament

| Partit | 10 de set. 2006 | 10 de set. 2006 | 10 de set. 2006 | 9 de set. 2001 | 9 de set. 2001 | 9 de set. 2001 |
| CDU | 27,4% | 696 | 3 regidors | 32,1% | – | 3 regidors |
| SPD | 26,5% | 674 | 3 regidors | 51,6% | – | 6 regidors |
| Grüne | 13,3% | 337 | 1 regidor | – | – | – |
| BfW (Bürger für Wangerooge) | 32,8% | 833 | 3 regidor | 16,4% | – | 1 regidor |
| Participació | 75,0% | 75,0% | 75,0% | 69,9% | 69,9% | 69,9% |

## Enllaços externs

* Web oficial (alemany)
* Galeria de fotos interactives (alemany)
* Horaris del ferri (alemany)
# Gewürztraminer

El gewürztraminer és un tipus de raïm de grans rosats que es conrea a Alsàcia (on representa el 18% de la superfície vitícola), Alemanya, Àustria, Itàlia, Suïssa i altres zones per produir el vi blanc del mateix nom. El seu nom prové del poble de Tramin an der Weinstraße del Tirol del Sud, que és possiblement d'on va sorgir. En alemany Gewürz significa espècia, i Gewürztraminer és la varietat traminer, o savagnin, perfumada d'espècies. També s'anomena savagnin rosat aromàtic.
Els vins que s'obtenen d'aquesta varietat són rics en aromes i fruits, així com espècies. Marida bé per a menjar foie gras, postres i formatges forts. També serveix per acompanyar cuines on domina el gust picant, ja que la seva dolçor fa que l'especiat resulti menys pronunciat. Si es recull sobremadurat (verema tardana) es pronuncia el dolç en el vi.
A Catalunya s'ha adaptat molt bé a les zones altes del Penedès i s'elaboren vins de dos tipus, uns de normals i uns altres on es remarca el component de vi dolç per ser consumit com a vi de licor. També al Somontano aragonès és una varietat que s'hi ha adaptat molt bé i dona grans vins. Des de fa uns anys també es cultiva a Andorra, a unes vinyes de recent creació al quart lauredià de Nagol, i al Pla de Bages.

## Referències

* ↑ «gewürztraminer [de - Terminologia de les varietats vitivinícoles]». TERMCAT. [Consulta: 13 setembre 2022].
* ↑ «Gewürztraminer 2021 (Celler Mond Obert)». El Pou, 18-08-2022. [Consulta: 13 setembre 2022].
# Ramon d'Empúries

Ramon d'Empúries (segle XIII-XIV) fou fill del comte Hug V d'Empúries i de Sibil·la de Palau, vescomtessa de Bas. D'ella va rebre en herència aquest vescomtat, ja que el seu germà gran Ponç V d'Empúries es va quedar els dominis patrimonials del pare. Fou castellà d'Amposta de l'orde de Sant Joan de Jerusalem des de 1314.

## Referències

* ↑ Els Castells Catalans. R. Dalmau, 1971, p. 121. ISBN 978-84-232-0292-8.
* ↑ d'Arxius, Catalonia (Spain) Servei. Actes de les Primeres Jornades sobre els Ordes Religioso-militars als Països Catalans, segles XII-XIX: Montblanc, 8-10 de novembre de 1985. Diputació de Tarragona, 1994, p. 298. ISBN 978-84-88618-12-2.
# Vila-seca (Gard)

Vila-seca (en francès Saint-Jean-de-Crieulon) és un municipi francès situat al departament del Gard i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans del Gard
# Lladre (pel·lícula)

Lladre (títol original: Thief) és una pel·lícula estatunidenca de Michael Mann dirigida l'any 1981. El guió, escrit pel director, és una adaptació de la novel·la negra The Home Invaders de Frank Hohimer. Ha estat doblada al català.

## Argument

A Chicago, Frank, bandit d'alta volada, pacta amb un cap mafiós sense fe ni llei, amb l'esperança d'aconseguir realitzar el seu somni, fundar una família.

## Producció
### Adaptació

La pel·lícula està basada en la novel·la The Home Invaders: Confessions of a Cat Burglar de Frank Hohimer, nom de John Seybold (1923-2005), un lladre de joies. Aquesta obra és d'alguna manera el manual del perfecte robatori.

### Començaments

Lladre és el primer llargmetratge de Michael Mann. Com un home lliure, dirigida dos anys abans i sovint considerada com el seu primer llargmetratge, és de fet un telefilm. Lladre és la primera pel·lícula de l'actor Bruce A. Young, que interpreta aquí un dels mecànics. D'altra banda, James Belushi, no acreditat en Furie, fa oficialment la seva estrena a la pantalla gran. Es tracta igualment del primer paper al cinema de Robert Prosky, llavors amb 50 anys, que era un actor reputat de teatre i de televisió.

### Música

La banda original de la pel·lícula va ser composta pel grup alemany de música electrònica Tangerine Dream.

## Repartiment

* James Caan: Frank
* Tuesday Weld: Jessie
* Robert Prosky: Leo
* Willie Nelson: Okla
* James Belushi: Barry
* Dennis Farina: Carl
* William L. Petersen: el gerent del bar Katz & Jammer
* Michael Paul Chan: el cambrer al restaurant xinès
* John Kapelos: un mecànic
* Bruce A. Young: un mecànic

## Rebuda

Lladre va rebre una rebuda de la crítica favorable, obtenint el 95% de parers favorables en el lloc Rotten Tomatoes, basat en vint comentaris recollits i una nota mitjana de 7.6/10. El crític de cinema Roger Ebert li atribueix la nota de 3.5/4 afegint « És una d'aquestes pel·lícules on sentiu immediatament el poder: aquesta pel·lícula coneix els seus personatges, coneix la seva història i sap exactament que vol dir-nos. »

## Premis
### Festival de Canes 1981

    En competició oficial per la Palma d'or

### Razzie Awards 1982

    Nomenament al Razzie Award a la pitjor banda original per Tangerine Dream

## Referències

* ↑ Movies: James Caan: Frustrated star talks tough about his career Tough talk from a frustrated star Siskel, Gene. Chicago Tribune (1963-Current file) [Chicago, Ill] 11 May 1980: d2.
* ↑ http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=thief.htm Box Office Mojo - Thief
* ↑ esadir.cat. Thief. esadir.cat.
* ↑ «Thief». The New York Times.
* 1 2 Secrets de tournage - AlloCiné
* ↑ (anglès) Lladre a Internet Movie Database (anglès) Secrets del rodatge de «Lladre» a l’Internet Movie Database
* 1 2 (anglès) « Thief » - Rotten Tomatoes.
* ↑ (anglès) «« Thief »». Roger Ebert.suntimes.com. [Consulta: 24 setembre 2012].
* ↑ (anglès) Lladre a Internet Movie Database (anglès) - Internet Movie Database
* ↑ « It's one of those films where you feel the authority right away: This movie knows its characters, knows its story, and knows exactly how it wants to tell us about them.
# Lliçons inoblidables

Lliçons inoblidables (original: Stand and Deliver) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Ramón Menéndez, estrenada el 1988. La pel·lícula és una versió novel·lada d'una història real, la del professor de matemàtiques Jaime Escalante. Edward James Olmos interpreta el paper d'Escalante en el film i ha estat nominat a l'Oscar al millor actor. Ha estat doblada al català.

## Argument

En l'àrea de l'est de Los Angeles, Califòrnia, el 1982, en un ambient que valora una solució ràpida a l'educació i l'aprenentatge, Jaume Escalante és un nou professor de l'escola secundària Garfield decidit a canviar el sistema i desafiar els estudiants a un major nivell d'assoliment. Deixant un treball estable per a un lloc com a professor de matemàtiques en una escola on la rebel·lió és alta i els professors estan més centrats en la disciplina que en els temes acadèmics, Escalante al principi, no ho porta molt bé amb els estudiants, rebent nombrosos insults i amenaces.
Conforme avança l'any, és capaç de guanyar l'atenció dels estudiants mitjançant l'aplicació de tècniques d'ensenyament innovadores. És capaç de transformar fins i tot als adolescents més problemàtics. Mentre Escalante ensenya aritmètica bàsica i àlgebra elemental i mitjana, s'adona que els seus alumnes tenen molt més potencial. Ell decideix ensenyar-los càlcul. Per fer-ho, aplica un curs d'estiu on inclou pre-càlcul de materials, àlgebra avançada, anàlisi matemàtica, i trigonometria. El càlcul s'inicia amb estudiants d'alt nivell. Malgrat la inquietud i l'escepticisme d'altres professors, que senten que "no es pot ensenyar logaritmes als analfabets," Escalante, però, desenvolupa un programa en què els seus alumnes poden arribar a aprendre càlcul en el seu últim any de secundària, i que els donarà crèdits universitaris. Aquest intens programa de matemàtiques requereix que els estudiants facin classes d'estiu, incloent els dissabtes, des de les 7 del matí fins al migdia.
Mentre que altres estudiants passen els seus estius treballant o convertint-se en pares adolescents, els estudiants d'Escalante aprenen teoremes i fórmules complexes. El contrast enorme entre la vida a casa i l'escola, però, comença a mostrar, ja que la lluita dels joves a trobar l'equilibri entre el que altres adults i especialment als seus pares esperen d'ells i les seves metes i ambicions. Diversos estudiants s'han d'enfrontar a problemes a la llar. En una escena memorable, Escalante segueix a una noia plorant, ja que deixa les aules corrent per l'escola.

## Repartiment

* Eliot: Tito
* Edward James Olmos: Jaime A. Escalante
* Estelle Harris: Estelle
* Carmen Argenziano: M. Molina
* Lou Diamond Phillips: Angel Guzman
* Andy Garcia: Dr. Ramirez

## Premis i nominacions
### Nominacions

* 1989. Oscar al millor actor per Edward James Olmos
* 1989. Globus d'Or al millor actor dramàtic per Edward James Olmos
* 1989. Globus d'Or al millor actor secundari per Lou Diamond Phillips

## Referències

* ↑ esadir.cat. . esadir.cat.
* ↑ «Stand and Deliver». The New York Times.
# Trève

Trève (en francès Trèves) és un municipi francès situat al departament del Gard i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans del Gard
# Nomads

Nomads és una pel·lícula estatunidenca de John Mctiernan estrenada el 1986. La història implica un antropòleg francès que és expert en nòmades. Ensopega amb un grup de nòmades urbans que resulten ser-ho més del que ell esperava.

## Argument

Un antropòleg francès és assassinat a Los Angeles després d'haver descobert l'existència de criatures demoníaques. Abans de morir, revela el seu secret a una jove metge.
En un hospital de Los Angeles, a urgències, el doctor Flax és a la capçalera d'un ferit que els policies acaben de portar. Demana a aquests últims que marxin de la sala. Continua estant sola a la capçalera del ferit, i aviat queda com hipnotitzada pels ulls fixes de l'home. De sobte, aquest li salta a sobre, la fereix i mor de seguida.

## Repartiment

* Pierce Brosnan: Jean-Charles Pommier
* Lesley-Anne Down: el doctor Flax
* Anna Maria Monticelli: Niki
* Adam Ant: Number One
* Paul Anselmo: un policia al pis

## Rebuda de la crítica

La pel·lícula té un 13% de crítiques negatives al portal Rotten Tomatoes.

## Referències

* ↑ Rotten Tomatoes. Nomads Movie Reviews, Pictures (en anglès). Rotten Tomatoes.
# Operació Swordfish

Operació Swordfish (original en anglès: Swordfish) és una pel·lícula d'acció/Thriller estatunidenca estrenada el 2001 i dirigida per Dominic Sena. Ha estat doblada al català. La pel·lícula és un thriller d'acció conegut per comptar amb la primera escena de topless de Halle Berry. La pel·lícula se centra al voltant de Stanley Jobson, un expirata informàtic contractat per resoldre el robatori d'un banc.
Als Estats Units, la pel·lícula va rebre de la Motion Picture Association of America la qualificació de R per violència, llenguatge, i una mica de sexualitat/nuesa.

## Argument

Stanley Jobson (Hugh Jackman) és un pirata informàtic que va infectar el programa Carnivore de l'FBI amb un potent virus informàtic, retardant el seu desplegament uns quants anys. Després de dos anys a la presó, Stanley és contractat pel misteriós Gabriel i la seva ajudanta Ginger, per tal de crear un virus informàtic. L'objectiu és recuperar els diners tèrbols oblidats en comptes de l'Estat. A canvi Gabriel es compromet a ajudar financerament Stanley perquè que obtingui jurídicament la custòdia de la seva filla.

## Repartiment

* Hugh Jackman: Stanley Jobson
* John Travolta: Gabriel Shear
* Halle Berry: Ginger Knowles
* Don Cheadle: L'agent Roberts
* Rudolf Martin: Axel Torvald
* Sam Shepard: El senador Reisman
* Camryn Grimes: Holly Jobson
* Vinnie Jones: Marco
* Zach Grenier: A.D. Joy
* Astrid Veillon: (cameo)

## Al voltant de la pel·lícula

* El nom d'un dels pirates informàtics, Alex Torvald, és una referència a Linus Torvalds el dissenyador de Linux. Són tots dos de Finlàndia.
* Els dos actors principals de la pel·lícula, Hugh Jackman i Halle Berry treballen també junts a la trilogia X-Men

## Referències

* ↑ «Operació Swordfish». ésAdir. [Consulta: 14 juliol 2022].
* 1 2 Kirkland, Bruce. Halle Berry bares her soul (en anglès).
* ↑ Holden, Stephen «FILM REVIEW; A Feverish Thriller That Leaves No Car Unturned» (en anglès). The New York Times.

## Enllaços externs

* Operació Swordfish - Lloc web oficial
# Rampart (pel·lícula)

Rampart és un drama policíac estatunidenc escrit i dirigida per Oren Moverman estrenada el 2011.

## Argument

Al final dels anys 1990 a Los Angeles, el descens als inferns d'un oficial violent del LAPD (Harrelson) i les seves tenses relacions amb la seva família, dins la història d'un escàndol real de corrupció policial en què van participar membres de la divisió Rampart de la policia de Los Angeles. Droga confiscada que desapareixia, proves falses, maltractaments als detinguts, escoltes il·legals i tota classe de corrupteles constituïen la vida quotidiana dels policies de Rampart.

## Repartiment

* Woody Harrelson: Dave Brown
* Steve Buscemi: Bill Blago
* Ben Foster: Terry
* Robin Wright: Linda Fentress
* Sigourney Weaver: Joan Confrey
* Anne Heche: Catherine
* Ice Cube
* Cynthia Nixon
* Brie Larson: Helen
* Jon Foster: Michael Whittaker
* Jon Bernthal
* Don Creech

## Rebuda

* "Rampart ' no és per a tot el món, però és el treball d'un director amb veu pròpia. És un thriller incendiari" (Owen Gleiberman: Entertainment Weekly)
* "Woody Harrelson potser mai no ha estat millor que en aquest terrabastall sòrdid, confús i escandalós que és 'Rampart' "
* "En el seu intent de crear al pitjor policia del món en un entorn realista, el director Oren Moveerman inventa una criatura que ni és creïble ni resulta interessant"

## Referències

* ↑ Sharkey, Betsy. The Angeles Times. Rampart (en anglès). The Angeles Times.
* ↑ Honeycutt, Kirk. The Hollywood Reporter. (en anglès). The Hollywood Reporter.
Viccionari
# Save the Tiger

Save The Tiger és una pel·lícula estatunidenca dirigida per John G. Avildsen, estrenada el 1973.

## Argument

Harry Stoner (Jack Lemmon), és un executiu d'una companyia de roba a prop de la ruïna. Com no hi ha manera legal de mantenir la seva empresa, Stoner considera incendiar el seu magatzem per al pagament de l'assegurança. L'incendi és acordat per Harry i el seu company, Phil Greene (Jack Gilford), un pare de família que observa la baixada de Harry. Aquesta última tasca es complica quan un client té un atac al cor als braços d'una prostituta anomenada Margo (Lara Parker) que Stoner li havia proporcionat.

## Repartiment

* Jack Lemmon: Harry Stoner
* Jack Gilford: Phil Greene
* Laurie Heineman: Myra
* Norman Burton: Fred Mirrell
* Patricia Smith: Janet Stoner
* Thayer David: Charlie Robbins
* William Hansen: Meyer
* Harvey Jason: Rico
* Liv Lindeland: Ula
* Lara Parker: Margo
* Ned Glass: Sid Fivush

## Producció i rebuda

La pel·lícula va ser escrita per Steve Shagan i dirigida per John G. Avildsen. Lemmon estava decidit a fer la pel·lícula, malgrat les seves limitades perspectives comercials, i així va renunciar al seu salari habitual i treballava per prima. La pel·lícula es va rodar en una seqüència després de tres setmanes d'assaig a Los Angeles, Califòrnia. Hi ha també una versió de Salvar el Tigre , per Shagan: el títol ve d'una campanya per salvar tigres en extinció a què Stoner contribueix. La pel·lícula va ser un fracàs econòmic a la taquilla, però als crítics i espectadors els va agradar l'actuació, guanyadora d'un Oscar, de Jack Lemmon com Stoner.

## Premis i nominacions
### Premis

* 1974. Oscar al millor actor per Jack Lemmon

### Nominacions

* 1974. Oscar al millor actor secundari per Jack Gilford
* 1974. Oscar al millor guió original per Steve Shagan
* 1974. Globus d'Or a la millor pel·lícula dramàtica
* 1974. Globus d'Or al millor actor dramàtic per Jack Lemmon
* 1974. Globus d'Or al millor actor secundari per Jack Gilford

## Referències

* ↑ «Save the Tiger». The New York Times.
# Species, espècie mortal

Species, espècie mortal (títol original: Species) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Roger Donaldson, estrenada el 1995 i doblada al català.

## Argument

Quan Sil, híbrid humana/extraterrestre d'uns deu anys, s'escapa del lloc on era en observació (els laboratoris del govern estatunidenc a Dugway a Utah), el científic Xavier Fitch contracta un assassí del govern, un mèdium, una biòloga i un antropòleg per trobar-la.
La troben alguns dies més tard, convertida en una jove d'una gran bellesa a Los Angeles i posen al dia amb horror les seves intencions: acoblar-se amb homes que no sospiten res i engendrar així la seva progenitura per destruir la humanitat.

## Repartiment

* Ben Kingsley: Fitch
* Michael Madsen: Preston "Press" Lennox
* Marg Helgenberger: Laura
* Forest Whitaker: Dan Smithson
* Alfred Molina: Stephen Arden
* Natasha Henstridge: Sil
* Michelle Williams: Sil, de jove
* Marg Heldenberger: Laura
* Jordan Lund i Don Fischer: ajudes
* Scott Mckenna: el vagabund
* Whip Hubley: John Carey
* Virginia Morris: la mare

## Al voltant de la pel·lícula

* Aquesta pel·lícula va llançar la carrera a la pantalla gran de Natasha Henstridge (la mutant) que va reprendre el seu paper a Species III i Species IV.
* La mutant va ser creada per Hans Ruedi Giger, pintor i creador suís que també va concebre Alien de Ridley Scott.

## La saga

* Species, espècie mortal (Species) de Roger Donaldson (1995)
* Species 2, espècie mortal 2 (Species II) de Peter Medak (1998)
* Species III de Brad Turner (2004)
* Species IV de Nick Lyon (2007)

## Referències

* ↑ «Species, espècie mortal». Ésadir.cat. [Consulta: 8 setembre 2022].
* ↑ «Species» (en anglès). The New York Times.