OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Marily dos Santos

Marily dos Santos (Alagoas, 5 de febrer de 1978) és una corredora de marató brasilera.
Als trenta anys, dos Santos va fer el seu debut oficial als Jocs Olímpics de 2008 a Beijing, on va competir a la marató femenina. Va acabar la seva carrera en 51a posició, gairebé un minut (58 segons) per darrere de la turca Bahar Dogan, amb un temps de 2:38:10.
El 2015 va representar al Brasil en la marató dels Jocs Panamericans d'aquell any, acabant cinquena.
Durant la seva trajectòria atlètica, va esdevenir guanyadora a la Maratona di Sant'Antonio d'Itàlia el 2012. Ha guanyat nombroses competicions celebrades al Brasil, entre les quals destaquen la Marató de Rio de Janeiro el 2007, la Mitja Marató de Brasília el 2008 i dues vegades en la Corrida de São Sebastião.
També ha competit en camp a través i va ser medallista de bronze en carreres de curta distància al Cross Country Championships d'Amèrica del Sud de 2002, i guanyadora per equips en el del 2005. El 2003 va representar al Brasil en el Campionat Mundial de Mitja Marató de la IAAF.

## Referències

* ↑ «Support us without the ads? Go Ad-Free. Marily dos Santos». Olympics at Sports-Reference.com. Arxivat de l'original el 20 de setembre 2011. [Consulta: 3 juliol 2016].
* ↑ «Women's Marathon». NBC Olympics. Arxivat de l'original el 21 d’agost 2012. [Consulta: 3 juliol 2016].
* ↑ «Dos Santos, Marily». Toronto 2015, Athletics. Arxivat de l'original el 5 d’agost 2015. [Consulta: 3 juliol 2016].
* ↑ Civai, Franco et al. «Sant' Antonio Marathon». Association of Road Racing Statisticians. Arxivat de l'original el 2 d’abril 2011. [Consulta: 3 juliol 2016].
* 1 2 «Marily dos Santos». Association of Road Racing Statisticians. Arxivat de l'original el 22 de juliol 2015. [Consulta: 3 juliol 2016].
# Polihierax

Polihierax és un gènere d'ocells rapinyaires de la família dels falcònids (Falconidae). Són dos falconets de petita grandària que habiten, un a l'Àfrica subsahariana i a l'altre al sud-est asiàtic.

## Taxonomia

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.5, 2010) aquest gènere està format per dues espècies.
* falconet africà (Polihierax semitorquatus).
* falconet camagroc (Polihierax insignis).
La segona de les espècies és de vegades inclosa al gènere Neohierax.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 354. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ «Seriemas, falcons». IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
# Basilinna

Basilinna és un gènere de petits ocells de la subfamília dels troquilins (Trochilinae), dins la família dels troquílids (Trochilidae). Aquests colibrís habiten en zones de bosc obert del sud dels Estats Units, Mèxic i Amèrica Central.

## Taxonomia

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.5, 2010) aquest gènere conté dues espècies.
* colibrí d'orelles blanques (Basilinna leucotis).
* colibrí de Xantus (Basilinna xantusii).

## Referències

* ↑ Winkler, David W.; Billerman, Shawn M.; Lovette, Irby J. «Hummingbirds (Trochilidae), version 1.0» (en anglès). Birds of the World. Cornell Lab of Ornithology, 2020. DOI: 10.2173/bow.trochi1.01species_shared.bow.project_name. ISSN: 2771-3105.
* ↑ Fjeldså, J.; Heynen, I. «Genus Oreotrochilus.». A: Handbook of the birds of the world. Vol. 5. Barn-owls to Hummingbirds.. Barcelona : Lynx Edicions, 1992, p. 623-624. ISBN 978-84-87334-10-8.
* ↑ IUCN. «Basilinna leucotis». Birdlife International.The IUCN Red List of Threatened Species 2022:, 2022. [Consulta: 12 maig 2024].
* ↑ IUCN «Basilinna xantusii» (en anglès). BirdLife International: The IUCN Red List of Threatened Species 2021:, 13-10-2020. DOI: 10.2305/iucn.uk.2021-3.rlts.t22687424a167145823.en.
# Patriofelis

Patriofelis és un mamífer carnívor extint. Se n'han trobat restes fòssils a estrats de l'Eocè de Nord-amèrica (Oregon, Colorado i Wyoming.
Amb una llargada de més de 250 (incloent-hi la cua) i un pes d'uns 100 kg, Patriofelis devia ser un depredador formidable. El crani curt estava dotat de dents fortes, més adaptades per trencar ossos que per mastegar carn. Malgrat aquesta característica, habitualment associada a carnívors carronyaires, Patriofelis devia ser un depredador actiu; l'esquelet sembla construït per permetre a l'animal grimpar als arbres. Se'n coneixen dues espècies: P. ulta i P. ferox, ambdues de l'Eocè. Oxyaena és un parent pròxim d'aquest animal.
# Nestor

Nestor és un gènere d'ocells de la família dels nestòrids (Nestoridae). Alguns autors l'han considerat l'únic gènere de la subfamília dels nestorins (Nestorinae), dins els psitàcids o encara l'únic gènere de la tribu Nestorini, dins la subfamília dels psitacins (Psittacinae).

## Taxonomia

Aquest gènere ha estat classificat en dues espècies vives i almenys una altra extinta en època històrica:
* kea (Nestor notabilis).
* kaka de Nova Zelanda (Nestor meridionalis).
* kaka de l'illa de Norfolk (Nestor productus). Extint.

## Referències

* ↑ Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.5, 2010) aquest gènere està format per dues espècies
# Enterovirus

Els enterovirus són un gènere de virus d'ARN associats amb diverses malalties humanes i dels mamífers. S'han trobat 66 serotips. Sobre la base de les malalties humanes i de mamífers s'havien classificat en un principi en quatre grups: poliovirus, virus Coxsackie A (CA), virus Coxsackie B (CB) i ecovirus. Els ecovirus, actualment es classifiquen en nombres consecutius: EV68, EV69, EV70, i EV71, etc.
Els enterovirus afecten milions de persones a tot el món cada any, sovint es troben a les secrecions respiratòries (per exemple, saliva, esputs o moc nasal). La poliomielitis és causada per un poliovirus.
Les infeccions d'enterovirus s'estenen per la ruta fecal-oral. Els símptomes són molt amplis que van des d'una malaltia lleu respiratòria (refredat comú), la febre aftosa humana o la conjuntivitis hemorràgica aguda a la meningitis abacteriana, la miocarditis,la malaltia similar a sèpsia neonatal greu o la paràlisi flàccida aguda.
Rarament, provoquen casos fatals. A Catalunya, el primer cas confirmat de mort per enterovirus (un ecovirus EV 71) fou el 12 de setembre de 2016.

## Taxonomia

N'hi ha 10:
* Enterovirus boví
* Enterovirus humà A
* Enterovirus humà B
* Enterovirus humà C
* Enterovirus humà D
* Rinoviurs humà A
* Rinoviurs humà B
* Rinoviurs humà C
* Enterovirus porcí B
* Enterovirus dels simis A

## Referències

* ↑ Lauinger IL, Bible JM, Halligan EP, Aarons EJ, MacMahon E, Tong CY «Lineages, sub-lineages and variants of enterovirus 68 in recent outbreaks». PLoS One, 7, 4, 2012, pàg. e36005. DOI: 10.1371/journal.pone.0036005. PMC: 3335014. PMID: 22536453.
* ↑ Chan YF, Sam IC, AbuBakar S «Phylogenetic designation of enterovirus 71 genotypes and subgenotypes using complete genome sequences». Infect Genet Evol, 10, 3, 2010, pàg. 404-12. DOI: 10.1016/j.meegid.2009.05.010. PMID: 19465162.
* ↑ Oberste MS, Maher K, Kilpatrick DR, Pallansch MA «Molecular evolution of the human enteroviruses: correlation of serotype with VP1 sequence and application to picornavirus classification». J. Virol., 73, 3, 1999, pàg. 1941–8. PMC: 104435. PMID: 9971773.
* ↑ «Non-Polio Enterovirus Infections». CDC, 08-09-2014. [Consulta: 9 setembre 2014].
* ↑ «Muere un bebé afectado por enterovirus en Sabadell». La Vanguardia, 13-09-2016. [Consulta: 13 setembre 2016].
* ↑ «ICTV Master Species List 2018 - (10th Report) - Master Species Lists - Master Species Lists - ICTV Collaboration», 01-07-2018. Arxivat de l'original el 2019-02-07.

## Enllaços externs

* «Enterovirus». Canal Salut. Generalitat de Catalunya.
* Viralzone: Enterovirus
# Paradoxornis

Paradoxornis és un gènere d'ocells de la família dels paradoxornítids (Paradoxornithidae), tot i que sovint encara se'l troba classificat amb els sílvids(Sylviidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.1, 2021) aquest gènere conté 2 espècies:
* Paradoxornis flavirostris - Paradoxornis de Gould.
* Paradoxornis guttaticollis - Paradoxornis galtanegre.

## Referències

* 1 2 «Sylviid babblers, parrotbills, white-eyes». IOC World Bird List Version 11.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2021. [Consulta: 17 juny 2021].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 635. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Cornelhan

Cornelhan (en francès Corneillan) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Administració i política
### Alcaldes

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Pascal Malhomme | |
| 2008- | Olivier Tinnarage | |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 153 | 140 | 121 | 114 | 115 | 147 | 141 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Vegeu també

* Senyoria de Cornelhan

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 27 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó
# Phoca

Phoca és un gènere de foques. Conté dues espècies actuals, la foca comuna i la foca tacada, i diverses espècies fòssils. Algunes espècies anteriorment classificades en aquest gènere han estat separades en els gèneres Pusa, Pagophilus i Histriophoca.

## Referències

* ↑ The Paleobiology Database. Taxonomia i distribució de plantes i animals fòssils.
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Camiran

Camiran (en francès Camiran) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 405 | 410 | 373 | 364 | 388 | 442 | 436 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Chantal Bouges | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Gulnaz Zhuzbaeva

Gulnaz Zhuzbaeva (en rus Гульназ Жузбаева, de vegades transliterat com Gulnaz Juzbaeva) és una activista en favor dels drets de les persones invidents kirguís. És, a més, fundadora i directora de la Federació d'Invidents del Kirguizstan i ha organitzat tallers perquè persones cegues puguin fer vida sense ser ajudades.

## Biografia

Des que era ben petita, als 3 anys, els seus pares van detectar que tenia problemes de visió. En l'escola rural on anava, era sovint assetjada pels seus companys per ser cega. És per això que va ocultar durant molt temps la seva condició. En acabar l'escola, els seus pares no volien que anés a la universitat, ja que no creien que es pogués independitzar. Igualment, ella va estudiar, un any més tard, llengües estrangeres a la Universitat Estatal de Karakol. Parla anglès, japonès, rus i kirguís.
Posteriorment, va fer de professora d'anglès en una escola de Bosteri, un poble de la província d'Issik Kul. Després del suïcidi de la seva millor amiga, professora de matemàtiques, va entrar en una depressió i va decidir traslladar-se a la capital, Bixkek. Com que no trobava feina de professora, va decidir traslladar-se als Estats Units per millorar el seu anglès, després de treballar uns mesos com a massatgista. A Louisiana, li van fer una bona acollida i, amb l'ajuda d'un bastó va poder aprendre a ser més independent.
El 23 d'abril de 2018, Gulnaz Zhuzbaeva es va convertir en la primera estudiant del Kirguizstan a rebre un llibre en format accessible per invidents d'un altre país, a través del Tractat de Marràqueix.
Zhuzbaeva és membre del Central Eurasia Leadership Alliance (Aliança del Lideratge d'Euràsia Central). El 23 de novembre del 2020, Zhuzbaeva va figurar a la llista de les 100 dones més influents de l'any que publica la BBC anualment.

## Referències

* ↑ «Libraries Open World of Knowledge for People with Visual Disabilities» (en anglès). Association of Research Libraries. [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «Жузбаева: незрячий человек может работать в любой сфере деятельности» (en rus). Sputnik, 15-01-2019. [Consulta: 29 novembre 2020].
* 1 2 3 4 5 6 «За эту девушку постоянно пытаются заплатить в ресторане — история Гулназ» (en rus). Sputnik, 23-01-2019. [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «2018 ANNUAL REPORT» (en anglès). Electronic Information for Libraries. [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «CELA member Gulnaz Zhuzbaeva, Kyrgyzstan, is on the list of BBC 100 Women.» (en anglès). Central Eurasia Leadership Alliance (publicació a Facebook), 24-11-2020. [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «BBC 100 Women 2020: Who is on the list this year?» (en anglès-gb). BBC News, 23-11-2020 [Consulta: 23 novembre 2020].
# Arnolt Schlick

Arnolt Schlick (Heidelberg, 1460 $^{(Gregorià)}$ - Heidelberg, 1525 $^{(Gregorià)}$) fou un compositor i organista alemany del Renaixement. Un conegut músic, va tenir un paper important en el desenvolupament de la música d'orgue a Alemanya.

## Biografia

Els elements de la seva vida són escampats i pocs. Es creu que es va originar a la zona de Heidelberg (basada en el dialecte utilitzat en els seus escrits).
Se sap que va interpretar música amb motiu de l'arribada de l'arxiduc Maximilià a Frankfurt el 1486. Va anar als Països Baixos cap al 1490-1491, probablement per escapar de la pesta que va assolar la regió de Heidelberg. A la dècada de 1490 va visitar Estrasburg i Worms, i durant la dècada següent va ser molt actiu com a organista.
Després del 1516 fou organista a la Cort Electoral de Frankfurt i a la Cort Electoral de Saxònia a Torgau. Hauria jugat per la coronació de Carles V a Aix-la-Chapelle el 1520, però les fonts d'aquest fet són insuficients. La darrera referència a Schlick data del 1521 a Haguenau, on aparentment va valorar un orgue de nova construcció.
Va quedar cec cap al final de la seva vida.

## Obra

Arnolt Schlick és més conegut per la publicació del 1511 del seu llibre Spiegel der Orgelmacher und Organisten, el primer tractat en alemany sobre construcció i registre d'orgues. Conté deu capítols i cobreix àrees com la mida i la forma de les canonades, la construcció de manxes, la producció eòlica, la metal·lúrgia. A més, ensenya a ajustar l'orgue i dona consells sobre com col·locar l'instrument a l'edifici.
Les seves composicions inclouen obres per a orgue, llaüt, algunes cançons a quatre veus, així com alguns arranjaments de misses que es perderen. Part de la seva música, incloent el seu arranjament de la Salve Regina de 5 veus, s'avança al seu temps, prefigurant contrapuntalistes posteriors com Sweelinck. En alguns dels seus treballs per a orgue, va escriure peces de pedal molt elaborades, una complexitat que no apareixerà en altres compositors fins al segle xvii.
Arnolt Schlick té un paper clau en la història primerenca de la música d'orgue a Alemanya. Molt buscat com a organista expert, la seva ceguesa li va impedir participar directament en el projecte de llei. Per això es va relacionar estretament amb els constructors d'orgues com a assessor; va inaugurar diversos nous instruments, va donar nombroses audicions d'orgue i va tenir una forta influència en els altres compositors de la seva època.
La seva forma de teixir línies contrapuntals al voltant d'un cantus firmus, generalment prestada en temes corals, es pot veure com un precursor del desenvolupament posterior del preludi coral. Arnolt Schlick es considera l'iniciador de la llarga línia de compositors que va donar lloc a la música de J. S. Bach més de dos segles després.

## Referències

* Gustave Reese, Music in the Renaissance, W.W. Norton & Co., New York, 1954. (ISBN 0-393-09530-4)
* Article « Arnolt Schlick », in The New Grove Dictionary of Music and Musicians, ed. Stanley Sadie. 20 vol. Macmillan Publishers Ltd., Londres, 1980. (ISBN 1-56159-174-2)
# Accidente

Accidente és un grup de punk rock format a Madrid el 2010 conegut per les seves lletres reflexives i elaborades, el compromís polític i l'ideari llibertari basat en l'autogestió i el suport mutu.

## Discografia

* S/T (2011)
* Amistad y rebelión (2014)
* Accidente / Duelo (compartit, 2015)
* Pulso (2016)
* Caníbal (2020)
* Accidente / Nightwatchers (compartit, 2024)

## Referències

* ↑ «Accidente» (en castellà). La Fonoteca. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ Minshall, Alex. «Entrevista con Accidente» (en castellà). BCore, 24-04-2018. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ Carreras, María R. «Somos un grupo de punk, y el punk es rabia, inconformismo, cuestionarlo todo» (en castellà). El Salto, 06-08-2020. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ Silencio Tóxico [Almacelles], 14, 2024.
* ↑ «Accidente - Amistad y Rebelión | Review» (en anglès americà). DIY Conspiracy, 11-05-2014. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ «Accidente - Pulso» (en castellà), 17-02-2016. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ Azcona, Jorge. «Accidente - Entrevista». Zona-Zero.net, 09-09-2020. [Consulta: 7 desembre 2024].
* ↑ Joyce, Jake. «Accidente» (en anglès). Maximum Rocknroll, 01-05-2024. [Consulta: 7 desembre 2024].
# Partit Demòcrata Cristià de Xile

El Partit Demòcrata Cristià de Xile (PDC), anomenat també Democràcia Cristiana, és un partit polític fundat el 28 de juliol de 1957 de la unificació de diversos grups socialcristians. Participen en la seva creació la Falange Nacional i el Partit Conservador Social Cristià, grups escendits del Partit Conservador, i que formaven la Federació Social Cristiana.
En la història del segle xx a Xile, el PDC ha tingut una posició de centre democràtic i reformista, formant generalment aliances polítiques amb el centreesquerra. Les seves principals aportacions a la història de Xile són la reforma agrària xilena, la xilenització del coure, l'oposició al govern de la Unidad Popular, la participació en la recuperació democràtica, la defensa dels drets humans, violats durant el Règim Militar establert al país entre 1973 i 1990, i la modernització del país durant la Transició a la democràcia, amb la seva participació en els governs de la coalició política de centreesquerra de la Concertació.

## Ideologia

El PDC s'adhereix a l'Humanisme Cristià sorgit de les ensenyances de l'encíclica social Rerum Novarum, dictada pel papa Lleó XIII el 1891, i les posteriors, que busquen entregar directrius en la vida de les persones, per a poder crear una societat més justa i que resolgui els greus problemes socials, provocats per la Revolució Industrial i les dures pràctiques del liberalisme. En l'actualitat mostra una postura de tall conservador amb els temes sobre valors i morals, però en política fiscal i econòmica, s'inclina al centreesquerra, defensant un important rol de l'estat en l'economia, igual que els seus col·legues socialdemòcrates.

## Resultats electorals
### Eleccions parlamentàries

| Any | Diputats | Diputats | Diputats | Senadors | Senadors | Senadors |
| Any | Vots | % | Escons | Vots | % | Escons |
| 1961 | 213.468 | 15,93 / 100 | 23 / 147 | 89.853 | 14,66 / 100 | 4 / 45 |
| 1965 | 995.187 | 43,6 / 100 | 82 / 147 | 633.241 | 47,84 / 100 | 13 / 45 |
| 1969 | 716.547 | 31,05 / 100 | 55 / 150 | 345.248 | 34,32 / 100 | 22 / 50 |
| 1973 | 1.055.120 | 29,07 / 100 | 50 / 150 | 745.274 | 33,88 / 100 | 19 / 50 |
| 1989 | 1.766.347 | 25,99 / 100 | 38 / 120 | 2.188.329 | 32,18 / 100 | 13 / 47 |
| 1993 | 1.827.373 | 27,12 / 100 | 37 / 120 | 418 785 | 22,35 / 100 | 13 / 47 |
| 1997 | 1 331 745 | 22,98 / 100 | 38 / 120 | 1.238.540 | 29,22 / 100 | 16 / 49 |
| 2001 | 1 162 210 | 18,92 / 100 | 23 / 120 | 392.372 | 22,85 / 100 | 14 / 49 |
| 2005 | 1 354 631 | 20,78 / 100 | 20 / 120 | 1 400 019 | 29,22 / 100 | 6 / 38 |
| 2009 | 931 789 | 14,24 / 100 | 19 / 120 | 310 916 | 16,63 / 100 | 9 / 38 |
| 2013 | 965 364 | 15,56 / 100 | 22 / 120 | 743 450 | 16,12 / 100 | 6 / 38 |
| 2017 | 616 550 | 10,28 / 100 | 14 / 155 | 237 983 | 14,28 / 100 | 6 / 43 |
| 2021 | 264 985 | 4,19 / 100 | 8 / 155 | 214 198 | 4,6 / 100 | 5 / 50 |

## Referències

* ↑ Fuente: Urzúa Valenzuela, 1992.
# Arnao de Flandes

Arnao de Flandes també anomenat Arnao de Flandes El vell, va ser un mestre vidrier nascut a Flandes en data indeterminada de la segona meitat del segle xv.
Es creu que va arribar a Espanya entre 1480 i 1490 i es va establir a Burgos. Va confeccionar vitralls per a les catedrals d'Avila (1497), Palència (1503) i Burgos (1511-1515).
Els seus dos fills continuant la tradició familiar van ser igualment mestres vidriers. Un d'ells conegut com a Arnao de Flandes Fill, que acostuma a confondre's amb el seu pare en alguns llibres, va treballar per a la Catedral de Sevilla entre (1534-1557). El seu altre fill Arnao de Vergara va realitzar vidrieres per a la Catedral de Sevilla (1525-1538), Catedral d'Astorga (1525-1528) i Monestir de San Jerónimo de Granada (1544-1550).

## Referències

* ↑ La Cartuja de Miraflores III. Las vidrieras(en castellà)
* ↑ Luis Pérez Bueno: Artes decorativas españolas: Vidrios y vidrieras. Editorial Maxtor, Valladolid, 2006, ISBN 84-9761-303-1. Consultat: 26/4/2010 (en castellà)
* ↑ «Victor Nieto Alcaide: La profesión y oficio de vidriero en los siglos XV y XVI (en castellà)». Arxivat de l'original el 2011-08-15. [Consulta: 31 maig 2010].
* ↑ Alfonso Muñoz Ruiz y Pablo Muñoz Ruiz: Las vidrieras descubiertas en Palencia. La escuela castellana. (en castellà)
# Comtat de Barajas

El comtat de Barajas és un títol nobiliari del regne d'Espanya que fa referència a l'antiga vila de Barajas, actualment un districte de Madrid.
Va ser creat l'1 d'octubre de 1572 per Felip II de Castella i concedit a Francisco Zapata y Cisneros, cavaller de l'Orde de Sant Jaume, assistent de Sevilla i president del Consell dels Ordes. Més tard, el comtat va passar a mans dels ducs de Fernán-Núñez, i se li va concedir el grau de Grandesa d'Espanya el 9 d'abril de 1921 per part del rei Alfons XIII, mentre era comtessa María del Pilar Osorio Gutiérrez de los Ríos.
| Núm. | Titular | Anys | Relació |
| I | Francisco Zapata y Cisneros | 1572-1591 | |
| II | Diego Zapata de Mendoza | 1591 | Fill |
| III | Antonio Zapata de Mendoza | 1591-1675 | Fill |
| IV | Diego Felipe Zapata | 1675-1684 | Fill |
| V | María Zapata | 1684-? | Germana |
| VI | Melchora Zapata | ?-1723 | Filla |
| VII | Félix López de Ayala Velasco | 1723-1735 | Nebot |
| VIII | Manuel López de Ayala Velasco | 1735-1746 | Germà |
| IX | Juan Bautista Centurión | 1746-1785 | Nebot |
| X | María Luisa Centurión | 1785-1789 | Germana |
| XI | Carlos Gutiérrez de los Ríos y Rohan-Chabot | 1789-1822 | |
| XII | Francisca de Asís Gutiérrez de los Ríos y Solís | 1822-1848 | Filla |
| XIII | María Pilar Osorio y Gutiérrez de los Ríos | 1848-1922 | Filla |
| XIV | Manuel Falcó y Osorio | 1922-1928 | Fill |
| XV | Tristán Falcó y Álvarez de Toledo | 1928-1956 | Fill |
| XVI | Manuel Falcó y Anchorena | 1956-Avui | Nebot |

## Referències

* ↑ «Guia de títols de la Diputació Permanent i Consell de la Grandesa d'Espanya» (en castellà). Arxivat de l'original el 2020-01-11. [Consulta: 15 octubre 2017].
# Montgausí

Mont Gausí (en francès Mongauzy) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 518 | 555 | 538 | 537 | 531 | 570 | 580 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Clara Delas | PS |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 4 gener 2011].
# Lo Vialar

Vièla (en francès Viella) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 705 | 674 | 595 | 626 | 580 | 560 | 538 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Jean-Louis Dubosc | |
| 2001- | Jean-François Thomas | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 27 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó