OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Charlie Pee

Charlie Pee (Sabadell, 2 de maig de 1990) és una humorista i guionista catalana. A partir de la temporada 2021-2022, va presentar el programa L'última hora del matí de Catalunya Ràdio, juntament amb Quim Morales i Joel Díaz. Abans, havia sigut una de les presentadores del programa L'apocalipsi de Catalunya Ràdio. Organitza i presenta esdeveniments de monòlegs stand-up com el Comedy Gold i l'Altre Mic. També ha fet de guionista a la sèrie Drama a la plataforma Playz d'RTVE i a La Resistencia, de Movistar Plus+. Des de 2022 forma part del pòdcast El Carolate, presentat per Carolina Iglesias.
Nascuda a Sabadell l'any 1990, des de ben jove s'ha sentit més identificada com a Charlie Pee. Es va llicenciar en Traducció i interpretació a la Universitat Autònoma de Barcelona. De seguida, però, va decidir centrar-se en el món de l'humor. El febrer de 2015 va ser finalista del Concurs de Monòlegs d'Escaldes-Engordany a Andorra. Aquell mateix any també va guanyar el 1r Concurs de Monòlegs Stand up Comedy Club Barcelona i va començar a formar part de la companyia Pebrot Comedy, pionera en el món dels monòlegs stand-up en llengua catalana.

## Referències

* 1 2 Puig i Sedano, Xavier. «Charlie Pee: "Per nosaltres Drama era un gol perquè havíem posat català a RTVE"». ElTemps.cat, 24-08-2020. [Consulta: 24 agost 2020].
* ↑ «Monòlegs a la fresca», 31-07-2019. [Consulta: 23 juliol 2020].
* ↑ «Charlie Pee, humorista: "La gent veu una noia en un escenari i ja té el prejudici de si els farà riure"». Ràdio Sabadell. [Consulta: 7 maig 2020].
* ↑ «Sitgesinfoguia – L'Espai Jove programa nous monòlegs a la fresca amb Charlie Pee i Albert Floyd». [Consulta: 7 maig 2020].
* ↑ «Òscar Fernández i Elisenda Carod, a les tardes de Catalunya Ràdio». Ara, 07-07-2021, p. 34.
* ↑ «Charlie Pee» (en castellà). CCCB. [Consulta: 7 maig 2020].
* 1 2 «Entrevista a Charlie Pee». Popap. CCMA.cat, 11-03-2022. [Consulta: 12 març 2022].
* ↑ «Carolina Iglesias anuncia que presentará otro pódcast durante el descanso de 'Estirando el Chicle': "Cumplo otro sueño"» (en castellà). 20minutos, 05-10-2022. [Consulta: 4 desembre 2023].
* ↑ «Riure, però en català». DiariAndorra.ad, 28-02-2015. [Consulta: 7 maig 2020].
* ↑ «Final del 2n Concurs internacional de monòlegs en català». Diari d'Andorra, 20-03-2015. Arxivat de l'original el 19 març 2015. [Consulta: 22 juliol 2020].
* ↑ «Tarda d'Humor: Quique Macías i Charlie Pee». [Consulta: 7 maig 2020].
# Yavne

Yavne (en hebreu: יבנה‎) és una ciutat del Districte Central d'Israel. Segons l'Oficina Central d'Estadístiques d'Israel (OCEI), el 2015, la ciutat tenia una població de 42.314 habitants. En els seves rodalies, es troben les ruïnes de l'antiga població de Iamnia.

## Demografia

Segons l'Oficina Central d'Estadístiques d'Israel (OCEI), el 2001, la població per gènere era de 15.800 homes i 16.000 dones. La taxa de creixement de la població el 2001 va ser de 0,5%. 103 nous residents es van traslladar a Yavne en aquest any.

### Ingressos

El 2000 hi havia 10.910 treballadors assalariats i 966 treballadors autònoms. El salari mig mensual per un treballador assalariat era de 5.699 nous xéquels. Els homes assalariats tenien un salari mig mensual de 7.430 nous xéquels, en comparació amb els 4.042 xéquels per a les dones. La renda mitjana dels treballadors autònoms va ser 7.631 nous xéquels. 640 ciutadans van rebre prestacions de desocupació, i 2.396 van rebre una garantia d'ingressos.

### Educació

D'acord amb les xifres de l'OCEI, el 2001 hi havia 20 escoles i 7.445 estudiants a Yavne (11 escoles primàries amb 4.037 alumnes i 9 escoles secundàries amb 3.408 estudiants). El 59,6% dels estudiants de 12è nivell van ser diplomats en batxillerat durant aquest any.

## Economia

Les principals empreses amb seu a Yavne són: Indústries Ormat, Sistemes de Defensa Aeronàutica, Avisar i Orbotech .

## Esports

El Macabi de Yavne és principal club de futbol de la ciutat. Durant la dècada de 1980, el club va jugar en la Primera Divisió i el 1985 va guanyar la Copa Toto. Actualment juga en la Lliga Leumit de futbol. L'equip de bàsquet Elitzur Yavne juga en la Lliga Leumit de bàsquet des de 2007.

## Enllaços externs

* www.yavnecity.co.il/ Arxivat 2006-12-18 a Wayback Machine.
* www.telyavne.com/ Arxivat 2016-03-16 a Wayback Machine.
# Canet (Gers)

Canet (en francès Cannet) és un municipi francès situat al departament del Gers i a la regió d'Occitània.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Pierrette Charrier | Divers droite |
| 2008- | René Castets | |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 91 | 67 | 63 | 58 | 53 | 55 | 52 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2009-12-26. [Consulta: 26 agost 2010].
* ↑ Mapa del Gers amb els municipis en gascó
Viccionari
# Sumari, índex o epítome dels admirables i nobilíssims títols d'honor de Catalunya, Rosselló i Cerdanya

El Sumari, índex o epítome dels admirables i nobilíssims títols d'honor de Catalunya, Rosselló i Cerdanya (1628) és una obra d'Andreu Bosch, historiador i jurista de Perpinyà. Conté una defensa de l'ús públic de la llengua catalana.

## Referències

* ↑ «Andreu Bosc | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 gener 2021].
* ↑ James S. Amelang, "The evolution of oligarchy" en: Honored Citizens of Barcelona: Patrician Culure and Class Relations, 1490-1714, Princeton (New Jersey), Editorial Princeton University Press, 1986
* ↑ José María de Palacio y de Palacio, "Contribución al Estudio de los Burgueses y Ciudadanos Honrados de Cataluña," en: Hidalguía, tom 5, 1957, pàgina 305 i ss.
# Gloria (Vivaldi)

Antonio Vivaldi va compondre diversos Gloria, un tipus d'obra religiosa. La catalogada com a RV 589 és la peça més coneguda i popular de la música sacra de Vivaldi, però se sap que pel cap baix va escriure dos Gloria més. A més de l'esmentat RV 589, ens ha pervingut l'RV 588 i n'hi ha un altre de perdut (RV 590), que només s'esmenta en el catàleg Kreuzherren. Els dos Gloria que ens han arribat van ser escrits l'any 1700, i és motiu de debat saber quin és anterior i quin posterior.

## Introduzioni

Tal com havia fet per a altres composicions corals, Vivaldi també va escriure'n introduzioni ('introduccions'), a saber, motets que s'executaven abans d'aquests cants sacres. Per a aquests Gloria n'hi ha quatre: Cur Sagittas (RV 637), Jubilate, o amoeni cori (RV 639), Longe mala, umbrae, terrores (RV 640) i Ostro picta, armata spina (RV 642).

## Gloria RV 588

* Introduzione (RV 639): Aria "Jubilate o amoeni cori" (Contralt)
* Recitative "In tam solemni pompa" (Contralt)
* Aria "Sonoro Modulamine" (Contralt) — Gloria in excelsis Deo RV 588 (Cor)
* Et in terra pax (Cor)
* Laudamus te (Sopranos I i II)
* Gratias agimus tibi (Cor)
* Domine Deus (Tenor)
* Domine, Fili unigenite (Cor)
* Domine Deus, Agnus Dei (Soprano)
* Qui tollis peccata mundi (Cor)
* Qui sedes ad dexteram Patris (Contralt)
* Quoniam tu solus sanctus (Soprano)
* Cum Sancto Spiritu (Cor)

## Gloria RV 589

* Domine Deus
* Domine Deus per soprano, oboè i orquestra de cordes. Cortesia de Monora.
El Gloria RV 589, en re major, té una durada aproximada de poc més de mitja hora i està integrat d'onze o dotze moviments (segons si el quart i el cinquè es compten com un de sol o es fan computar com a passatge únic).
* Gloria in excelsis Deo [allegro] (Cor)
* Et in terra pax hominibus [andante] (Cor)
* Laudamus te [allegro] (Sopranos I i II)
* Gratias agimus tibi [adagio] (Cor)
* Propter magnam gloriam [allegro] (Cor)
* Domine Deus [largo] (Soprano)
* Domine Fili Unigenite [allegro] (Cor)
* Domine Deus, Agnus Dei [adagio] (Contralt i cor)
* Qui tollis peccata mundi [adagio] (Cor)
* Qui sedes ad dexteram Patris [allegro] (Contralt)
* Quoniam tu solus sanctus [allegro] (Cor)
* Cum Sancto Spiritu [allegro] (Cor)

## Enregistraments

* Vivaldi, Gloria [RV 589] / Dixit Dominus [RV 594]. Concerto Italiano, Rinaldo Alessandrini (director). Gemma Bertagnolli (soprano), Sara Mingardo (contralt). França, Naïve. (Inclou la introducció RV 642 al Gloria i la RV 635 al Dixit Dominus.)

## Enllaços externs

* Partitures a choralwiki al Choral Public Domain Library
* Laudamus Te (Vivaldi's Gloria) per Renee Fleming
# Lone Star, el rastre d'un crim

Lone Star, el rastre d'un crim (títol original: Lone Star) és una pel·lícula policíaca estatunidenca dirigida per John Sayles, estrenada l'any 1996. L'estrella única del títol reexpedeix a la vegada a la del Lone Star Flag (la bandera de Texas) i a l'estrella que porten els xèrifs als Estats Units: el film evoca una part de la història recent de Texas, i diversos xèrifs són al centre del relat. Ha estat doblada al català.

## Argument

En una petita ciutat texana pròxima a la frontera amb el Mèxic, es troba l'estrella i els ossos del xèrif Charlie Wade (Kris Kristofferson) misteriosament desaparegut fa més de 30 anys. Va ser assassinat per uns trets. És l'ocasió pel xèrif Sam Deeds (Chris Cooper) de submergir-se en el passat de la ciutat, i el seu: el seu pare Buddy Deeds (Matthew McConaughey) era amic de Charlie Wade.
En aquesta trama estan lligades diverses intrigues secundàries, implicant per exemple el nou comandant negre de la base militar (Joe Morton) i el seu fill. El conjunt dibuixa una història de les relacions entre les diferents comunitats de la ciutat i de la seva relació amb la frontera tan pròxima.

## Repartiment

* Chris Cooper: el xèrif Sam Deeds
* Kris Kristofferson: el xèrif Charlie Wade
* Elizabeth Peña Marie Vincent): Pilar Cruz
* Stephen Mendillo: el sergent Cliff
* Matthew McConaughey: Buddy Deeds
* Joe Morton: el coronel Delmore Payne
* Ron Canadà: Otis Payne, el seu pare
* Chandra Wilson: Athena
* LaTanya Richardson Jackson: el sergent Priscilla Worth
* Jesse Borrego: Danny
* Gonzalo Castillo: Amado
* Eleese Lester: Molly
* Oni Faida Lampley: Celie
* Tony Plana: Ray
* Carina Martinez: Paloma
* Richard Andrew Jones: Ben Wetzel
* Frances McDormand: Bunny
* Míriam Colón: Mercedes Cruz, la mare de Pilar
* Richard Coca: Enrique
* Clifton James: Hollis Pogue, alcalde
* Tony Frank: Fenton
* Leo Burmester: Cody
* Tony Amendola: Chucho Montoya

## Premis i nominacions

Nominada pel premi Satellite al millor film - Drama 1997, al Globus d'Or al millor guió 1997 i a l'Oscar al millor guió original 1997.
Ha rebut el Gran Premi 1998 de la Unió de la critica de cinema, el premi Satellite al millor guió original 1996 i el premi Independent's Spirit 1997 al millor segon paper femení (Elizabeth Peña).
1996: Premis BAFTA: Nominada a Millor guió original
1996: National Board of Review: Reconeixement especial per un rodatge excel·lent

## Crítica

* "Història de fronteres, mestissatges i mentides. D'una altra manera: càlida, profunda, magnètica"
* Compromès i agressiu drama fronterer en el qual res és el que sembla. (...) alambicada estructura narrativa que agita a l'espectador amb continus salts temporals. Els superbs treballs de l'elenc d'actors, especialment d'un sinistre Kris Kristofferson, arrodoneixen 'Lone Star', una pel·lícula imprescindible d'un dels cineastes més atípics del cinema nord-americà."

## Referències

* ↑ «Lone Star, el rastre d'un crim». esadir.cat.
* ↑ «Lone Star». The New York Times.
* ↑ Martínez, Luis «Lone Star». El País.
* ↑ Palomo, Miguel Angel «Lone Star». El País.
# Rio Bravo (pel·lícula)

Rio Bravo és una pel·lícula de western estatunidenca dirigida l'any 1959 per Howard Hawks i protagonitzada per John Wayne, Dean Martin i Ricky Nelson. S'ha doblat al català.
Howard Hawks és el responsable d'obres mestres a gairebé tots els gèneres. Pel que fa al western, es va sentir tan a gust contant la història d'un xèrif que ha de defensar la legalitat amb l'ajuda d'un alcohòlic, un vell, un jovenet inexpert i una dona, que la va repetir -amb lleugeres variacions- dues vegades més a El Dorado (1967) i a Rio Lobo (1970).

## Argument

Un xèrif anomenat John Chance (John Wayne) deté el bandit Joe Burdette per assassinat. Nathan Burdette, un terratinent ric i germà de l'arrestat Joe, vol salvar-lo de la forca. Per això, posa molts dels seus acòlits a vigilar la presó on es troba, i també ordena assassinar qualsevol persona que intenti ajudar el sheriff Chance.
A mesura que s'apropa el dia en què han d'arribar les autoritats estatals, Chance i el seu equip, format per Dude (Dean Martin) i Stumpy (Walter Brennan), es van adonant que la tensió no deixa de créixer.
Després de dos intents fallits de rescat, els acòlits de Nathan aconsegueixen segrestar a Dude. Chance no té altra opció que acceptar el canvi de Dude per Joe. No obstant això, també són conscients que no poden permetre-ho, ja que Nathan els mataria per haver estat testimonis de tot el succeït. Així doncs, Chance, Stumpy i Colorado (Ricky Nelson) es preparen pel canvi.
Quan el canvi ha començat, Dude empeny Joe, i comença un tiroteig. Després d'una llarga lluita, el xèrif i el seu equip assoleixen vèncer-los gràcies a tenir dinamita. Els acòlits restants fugen, i la pau torna a la ciutat.

## Repartiment

* John Wayne: John T. Chance. (xèrif).
* Dean Martin: Dude.
* Walter Brennan: Stumpy.
* Ricky Nelson: Colorado Ryan.
* Angie Dickinson: Feathers.
* Ward Bond: Pat Wheeler.
* John Russell: Nathan Burdette.
* Pedro González González: Carlos Robante.
* Estelita Rodríguez: Consuelo Robante.
* Claude Akins: Joe Burdette.
* Malcolm Atterbury: Jake.

## Crítica

Un dels millors westerns de la història del cinema, que Hawks va rodar com a resposta a Sol davant el perill, de Fred Zinnemann. Dean Martin demostra la seva vàlua com a actor dramàtic, Angie Dickinson és una bella jugadora de saloon, Brennan és el graciós rondinaire i el paper de Colorado és una referència clara a Billy el Nen. La sàvia combinació entre comèdia i drama habitual en Hawks va seguir en els dos western següents, variacions sobre el mateix tema, El Dorado i Rio Lobo.

## Referències

* ↑ «Rio Bravo». Goita què fan, ara!. [Consulta: 24 abril 2024].
* ↑ Quinto, Manuel «Crítica del film». La Vanguardia, 07-12-2013.
# Rolling Thunder

Rolling Thunder és una pel·lícula estatunidenca dirigida per John Flynn, estrenada el 1977.

## Argument

Charles Rane és un veterà de l'exèrcit. Considerat com un heroi de guerra per la seva ciutat, tothom li ofereix molts regals. Una banda de lladres hi veu l'ocasió d'enriquir-se. Ataquen la casa de Charles Rane.

## Repartiment

* William Devane: Major Charles Rane
* Tommy Lee Jones: Cpl. Johnny Vohden
* Linda Haynes: Linda Forchet
* James Best: Texan
* Dabney Coleman: Maxwell

## Al voltant de la pel·lícula

* En homenatge a aquest film, Quentin Tarantino va batejar la seva companyia distribuïdora: Rolling Thunder Pictures.
# Terror en un poble de Texas

Terror en un poble de Texas (originalment en anglès, Terror in a Texas Town) és una pel·lícula de western estatunidenca de 1958 dirigida per Joseph H. Lewis i protagonitzada per Sterling Hayden, Nedrick Young i Sebastian Cabot. S'ha subtitulat al català.
El guió de Terror en un poble de Texas va ser escrit per Dalton Trumbo. A causa de la presència de Trumbo a la llista negra de Hollywood com un dels 10 de Hollywood, Ben Perry va ser citat inicialment com a guionista per tal d'encobrir Trumbo. Nedrick Young, que va contribuir al guió i va actuar a la pel·lícula, i Sterling Hayden també havien estat inclosos a la Llista Negra i a les investigacions sobre la influència comunista en la indústria cinematogràfica del House Un-American Activities Committee.
El director Lewis es va retirar quan el seu amic Young li va lliurar el guió, amb l'esperança de tornar-lo a incorporar al negoci del cinema. Emocionat pel guió, Lewis va acceptar fer-ho perquè no temia treballar amb artistes de la llista negra, ja que havia de ser la seva pel·lícula final. Va dirigir episodis de televisió durant diversos anys abans de retirar-se el 1966.

## Repartiment

* Sterling Hayden com a George Hansen
* Sebastian Cabot com a McNeil
* Carol Kelly com a Molly
* Eugene Mazzola com a Pepe Mirada
* Nedrick Young com a Johnny Crale
* Víctor Millán com a Jose Mirada
* Frank Ferguson com el diaca Matt Holmes
* Marilee Earle com a Mona Stacey

## Referències

* ↑ Terror en un poble de Texas a la Base de dades de cinema en català
* ↑ «Corrected Blacklist Credits». Writers Guild of America West, 17-07-2000. [Consulta: 9 desembre 2020].
* ↑ «Terror in a Texas Town film article at». tcm.com. [Consulta: 24 agost 2014].
* ↑ «Joseph H. Lewis: Filmography». Internet Movie Database. [Consulta: 9 desembre 2020].
# Un cervell de mil milions de dòlars

Un cervell de mil milions de dòlars (títol original en anglès: Billion Dollar Brain) és una pel·lícula britànica dirigida per Ken Russell, estrenada el 1967. Es tracta del darrer d'una sèrie de tres films d'espionatge dirigits els anys 1960 on Michael Caine encarna l'espia Harry Palmer, personatge creat per Len Deighton: L'expedient Ipcress (1965), Funeral a Berlín (1966) i Un cervell de mil milions de dòlars (1967). Ha estat doblada al català.

## Argument

Un antic espia britànic es troba barrejat en un complot que apunta a fer caure el comunisme amb l'ajuda d'un superordinador.

## Repartiment

* Michael Caine: Harry Palmer
* Karl Malden: Leo Newbigen
* Ed Begley: el general Midwinter
* Oskar Homolka: el coronel Stok
* Françoise Dorléac: Anya
* Guy Doleman: el coronel Ross
* Vladek Sheybal: El Doctor Eiwort
* Milo Sperber: Basil
* Janos Kurutz: un gàngster letó
* Alexei Jawdokimov: un gàngster letó
* Donald Sutherland: científic en l'ordinador
* Gregg Palmer: Primer home de negocis holandès

## Al voltant de la pel·lícula

Es tracta de l'últim paper en el cinema de Françoise Dorléac, que havia de morir tràgicament en un accident de cotxe abans de l'estrena de la pel·lícula.

## Bibliografia

* Monthly Film Bulletin, n° 408 (anglès)
* Sight and Sound, hivern 1967-68, p. 54 (anglès)
* Cahiers du cinema, n° 206, novembre 1968 (francès)
* Positif, n° 104, abril 1969 (francès)

## Referències

* ↑ «Un cervell de mil milions de dòlars». esadir.cat.
* ↑ «Billion dollar brain». The New York Times.
# Matewan (pel·lícula)

Matewan és una pel·lícula dramàtica americà dirigida per John Sayles, estrenada l'any 1987.  Ha estat doblada al català

## Argument

Cap a 1920, les mines de carbó de Virgínia de l'Oest estan controlades per poderoses companyies que paguen salaris molt baixos perquè els preus siguin competitius. La mà d'obra està formada per immigrants negres del sud. Quan els miners de Matewan es declaren en vaga, la desesperació i la violència no triguen a aparèixer.

## Repartiment

* Chris Cooper : Joe Kenehan
* Mary McDonnell : Elma Radnor
* Will Oldham : Danny Radnor
* David Strathairn : Sid Hatfield
* Ken Jenkins : Sephus Purcell
* Kevin Tighe : Hickey
* Gordon Clapp : Tom Griggs
* Bob Gunton : C.E. Lively
* Joe Grifasi : Fausto
* Josh Mostel : Cabell Testerman
* Tom Wright : Tom
* Davide Ferrario : Gianni
* John Sayles : Pastor
* Frank Hoyt Taylor : Al Felts
* Mason Daring : Picker
* James Earl Jones : Few Clothes

## Nominacions

* Oscar a la millor fotografia per Haskell Wexler

## Referències

* ↑ esadir.cat. Matewan . esadir.cat.
* ↑ The New York Times. Matewan (en anglès). The New York Times.
# Mark Workman

Mark Workman (Charleston, 10 de març de 1930 - Brandon, 21 de desembre de 1983) va ser un jugador de bàsquet nord-americà que va jugar durant dues temporades com a professional a l'NBA. Mesurava 2,05 metres d'alçada i jugava en la posició de pivot.

## Trajectòria esportiva
### Universitat

Va jugar durant quatre temporades amb els Mountaineers de la Universitat de Virgínia Occidental, fent una mitjana en el seu últim any de 23,1 punts i 17,5 rebots per partit, la qual cosa li va valer ser triat en l'equip All-American al costat d'altres jugadors del prestigi de Clyde Lovellette de Kansas o Cliff Hagan de Kentucky. En el total dels seus quatre anys va fer una mitjana de 20,4 punts en 76 partits.

### Professional

Va ser triat amb el número u del Draft de l'NBA del 1952 per Milwaukee Hawks, però després de cinc partits va ser traspassat als Philadelphia Warriors. Va comptar molt poc per al seu entrenador, jugant amb prou feines 15 minuts per partit, i fent una mitjana de 5,1 punts i 3,0 rebots. A l'any següent seria traspassat als Baltimore Bullets originals, però només hi va jugar 14 partits, deixant el bàsquet professional. En total va fer una mitjana de 4,9 punts i 2,9 rebots per partit.

## Defunció

Workman va morir casa seva, després d'una llarga malaltia, el 21 de desembre de 1983. Tenia 53 anys.

## Referències

* 1 2 NYTimes.com MARK WORKMAN, consultat el març de 2008
* ↑ TheDraftReview.com Ficha de Mark Workman en TDR, consultat el març de 2008

## Enllaços externs

* Estadístiques de Workman a l'NBA
# Cornelius Burdette

Cornelius Lonzo Burdette (Sandstone, Virgínia de l'Oest, 6 de novembre de 1878 - Charleston, Virgínia de l'Oest, 28 de febrer de 1955) va ser un tirador estatunidenc que va competir a començaments del segle xx.
El 1912 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estocolm, on va disputar quatre proves del programa de tir. Guanyà la medalla d'or en la prova de rifle militar per equips, fou vuitè en rifle lliure, 600 metres, vint-i-unè en rifle lliure, 300 metres tres posicions i 52è en rifle militar, 3 posicions.

## Referències

* ↑ «Cornelius Burdette Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 10 de novembre 2012. [Consulta: 18 juny 2017].
# Ulrich Karnatz

Ulrich Karnatz (Rostock, 2 de desembre de 1952) és un remer alemany, ja retirat, que va competir sota bandera de la República Democràtica Alemanya durant la dècada de 1970.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Mont-real, on guanyà la medalla d'or en la prova del vuit amb timoner del programa de rem. Quatre anys més tard, als Jocs de Moscou, revalidà la medalla d'or en la mateixa prova.
En el seu palmarès també destaquen quatre medalles d'or al Campionat del Món de rem, entre les edicions de 1975 i 1979, i quatre campionats nacionals, sempre en el vuit amb timoner,.

## Bibliografia

* Volker Kluge: Das große Lexikon der DDR-Sportler. Die 1000 erfolgreichsten und populärsten Sportlerinnen und Sportler aus der DDR, ihre Erfolge und Biographien. Schwarzkopf & Schwarzkopf, Berlin 2000, pàg. 271. ISBN 3-89602-348-9.
* Kluge, Volker. Olympische Sommerspiele. 3: Mexiko-Stadt 1968 - Los Angeles 1984. Berlin: Sportverl, 2000. ISBN 978-3-328-00741-8.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Ulrich Karnatz». [Consulta: 14 maig 2024].
* ↑ «World Rowing - Ulrich KARNATZ» (en anglès). Arxivat de l'original el 2023-03-26. [Consulta: 14 maig 2024].
# Nintendo Platform Technology Development

La divisió de desenvolupament de la tecnologia de la plataforma de Nintendo va ser creat el 16 de setembre de 2015, com a part d'una reestructuració organitzativa de tota la companyia que va tenir lloc durant el govern de llavors acabat de nomenar de Nintendo, Tatsumi Kimishima. La divisió va ser creada després de la fusió de les dues divisions de Nintendo, el Projecte Integrat de Recerca i Desenvolupament (IRD), que es va especialitzar en el desenvolupament de maquinari i Desenvolupament de Sistemes (SDD), que es va especialitzar desenvolupament del sistema operatiu i del seu entorn de desenvolupament i serveis de xarxa.
La nova divisió suposa tant dels rols dels seus predecessors. Ko Shiota, exdirector general adjunt de la divisió de l'IRD, serveix com el director general, mentre que Takeshi Shimada, exdirector general adjunt del Departament de Desenvolupament de Software per al Medi Ambient de la divisió SDD, compleix la mateixa funció.