OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya

El Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya (CTTI) és una empresa pública creada per llei el 28 de desembre de 1993, i actualment adscrita al Departament de la Presidència. El Govern de la Generalitat va constituir el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) per integrar tots els serveis informàtics i de telecomunicacions de l'Administració en una única estructura. Per tant, el CTTI és el responsable de garantir la direcció, planificació, gestió i control dels sistemes d'informació i dels serveis de telecomunicacions de la Generalitat de Catalunya. Alhora que dissenya, construeix, coordina i desplega els projectes que la Generalitat li encarrega per desenvolupar i fer créixer la Societat del Coneixement a Catalunya. El seu objectiu és liderar les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) de la Generalitat de Catalunya i esdevenir un instrument estratègic per al desplegament del Pla de Govern.
El 20 de setembre de 2017 la Guàrdia Civil espanyola va entrar en les instal·lacions i va retenir els tècnics Josuè Sallent, Pau Furriol, Mercè Martinez i David Franco, en un intent d'aturar la celebració del referèndum d'autodeterminació de Catalunya. El 24 de gener de 2018, el director del CTTI Valentín Arroyo va ser citat com a investigat en el judici sobre el referèndum.

## Directors

Llista dels directors gerents del CTTI:
* ? - 2004: Manel Feu i Manso
* 2004 - 2006: Jordi Bosch i Garcia
* 2006 - 2007: Joan Ignasi Grau
* 2007 - 2011: Josep Lluís Checa
* 2011 - 2016: Jordi Escalé i Castelló
* 2016 - Actualitat: Joan Angulo Arrese
* 2019 - 2021: Xavier Milà i Vidal (en funcions)
* 2021 - Actualitat: Xavier Milà i Vidal

## Referències

* 1 2 «CTITI». Gencat.cat. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 agost 2017].
* ↑ «12 detinguts i 9 registres en la macrooperació de la Guardia Civil contra la Generalitat». El Punt Avui.
* ↑ «El jutge de l'1-O imputa un excàrrec de Governació i el director del CTTI». Ara.cat.
* ↑ Digital, Canal «Jordi Bosch, nou secretari de Telecomunicacions i Societat de la Informació». naciodigital. Arxivat de l'original el 2018-01-25 [Consulta: 24 gener 2018].
* ↑ associats, Partal, Maresma i. «VilaWeb». [Consulta: 24 gener 2018].
* ↑ «Josep Lluís Checa, nou director gerent del CTTI | Xarxa Punt TIC». Xarxa Punt TIC, 08-06-2007.
* ↑ «Relleu al capdavant del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació- Sala de premsa. Generalitat de Catalunya». Arxivat de l'original el 2017-08-31. [Consulta: 24 gener 2018].
* ↑ «Organismes. Generalitat de Catalunya». [Consulta: 24 gener 2018].

## Enllaços externs

* Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació de la Generalitat de Catalunya - Lloc web oficial
# Las Juniás

Las Juniás (en francès Almont-les-Junies) és un municipi francès situat al departament de l'Avairon i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 564 | 565 | 541 | 518 | 472 | 425 | 481 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Patrick Grialou | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Malauçana

Malaussana (en francès Malaussanne) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 901 | 919 | 1 080 | 937 | 1 022 | 1 039 | 1 037 | 1 042 | 1 004 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 990 | 919 | 878 | 838 | 865 | 840 | 818 | 766 | 738 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 721 | 661 | 685 | 614 | 627 | 605 | 575 | 544 | 475 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 450 | 439 | 428 | 404 | 407 | 419 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Bernard Dupont | Divers droite |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-01-18. [Consulta: 9 desembre 2010].
# Patricio Aylwin

Patricio Aylwin Azócar (Viña del Mar, Xile, 26 de novembre de 1918 - Providencia, Xile, 19 d'abril de 2016) polític demòcrata cristià, i jurista Xile. Va ser President de Xile durant el període 1990-1994.
Patricio Aylwin va ser triat com a candidat a les eleccions per la Concertació Xilena. En aquestes eleccions de (desembre de 1989) Patrici Aylwin es va enfrontar a Hernán Büchi (del bloc de dreta) i Francisco Javier Errázuriz Talavera, sortint triomfador amb un 55,2% dels vots. Així, Aylwin es convertiria en el primer president democràtic en 17 anys i el segon democratacristia en el país, a més de ser el primer president concertacionista i donar inici al període de transició a la democràcia Xilena.
Entre els principals fets del seu govern està la creació de la Comissió Veritat i Reconciliació, presidida per Raúl Rettig, que va donar a conèixer al març de 1991 l'anomenat Informi Rettig, destinat a restablir la convivència nacional i aportar llum sobre les violacions als Drets Humans durant la dictadura, sobre la base d'antecedents de morts i desapareguts.
A més destaquen l'increment econòmic que va dur a Xile a créixer a ritmes d'un 7% anual i les lleis de política indígena que van culminar amb la creació de la CONADI (Corporació Nacional de Desenvolupament Indígena).
En l'any 1994, en acabar el seu mandat el va succeir a la presidència de Xile, el també demòcrata cristià, Eduardo Frei Ruiz-Tagle.
En concloure el seu govern, Aylwin havia assolit una reducció de la pobresa de 45,1% a 27,5%; no obstant això va declarar haver fracassat durant la seva missió.
# Camp de l'Àliga

El Camp de l'Àliga (oficialment Camp municipal de futbol de l'Àliga) és un camp de futbol de titularitat municipal construït l'any 1991 a Barcelona a Catalunya. Actualment és gestionat pel Club Esportiu Europa i hi juguen i entrenen part dels seus equips. El camp té unes dimensions de 101 × 63 metres i és de gespa artificial. Té una capacitat per a 1.600 espectadors. A diferència d'altres terrenys de la ciutat no té tribuna coberta.
Inicialment va ser seu dels partits del CF Vallcarca. Després que aquest Club hi renunciés, des de la temporada 2001-02 va fer-se càrrec de la seva gestió el Club Esportiu Europa, que en va fer el seu segon terreny de joc, i el fa servir des d'aleshores com si es tractés d'una miniciutat esportiva. És el terreny de joc destinat a la promoció de base dels equips de la Fundació Privada Esportiva Europa i les diferents categories de Futbol 7 masculí i femení. Aquest fet li va permetre ampliar l'escola de futbol i augmentar el nombre d'equips del seu futbol base. El camp era de terra des de la construcció fins que s'hi va instal·lar gespa artificial, l'any 2004.

## Referències

* ↑ «Camp Municipal de Futbol de l'Àliga. Portal de l'Ajuntament de Barcelona». Bcn.cat. Arxivat de l'original el 2014-12-07. [Consulta: 3 abril 2013].
* ↑ Vergés i Soler, p. 325.
* ↑ «Nuevo césped en l'Àliga» (en castellà). El Mundo Deportivo, 29-09-2004.
* ↑ Vergés i Soler, p. 354-355.

## Bibliografia

* Vergés i Soler, Ramon. Història d'un històric: CE Europa (1907-2007). Club Esportiu Europa i Ajuntament de Barcelona. Districte de Gràcia, 2009. DL B-21.803.2009. ISBN 978-84-9850-163-6.

## Enllaços externs

* Plana web CE Europa Arxivat 2012-03-20 a Wayback Machine.
# Ba gua

El Ba gua o bagua (xinès: 八卦, pinyin: bāguà, Wade-Giles: pakua, literalment 'vuit símbols') són els vuit símbols usats en el Yijing per a representar els principis fonamentals de la realitat, vista com un rang de 8 conceptes interrelacionats. Cadascun es compon d'una combinació de tres línies, «trencades» o «sense trencar», que representen yin o yang, respectivament i s'anomenen trigrames.
Els trigrames estan relacionats amb la filosofia taiji, taijiquan i el wu xing, o 'cinc elements'. Les relacions entre els trigrames es representen en dos arranjaments, el Primordial (先天八卦), 'Cel primerenc' o «Fuxi» bagua (伏羲八卦), i el Manifestat (後天八卦), 'Cel tardà', o «King Wen» bagua. Els trigrames tenen correspondències en astronomia, astrologia, geografia, geomància, anatomia, la família, i moltes altres coses.
El Yijing estudia les 64 combinacions possibles entre dos trigrames, els anomenats hexagrames.
八卦 Bāguà—Els 8 trigrames :
| 乾 Qián ☰ | 兌 Duì ☱ | 離 Lí ☲ | 震 Zhèn ☳ | 巽 Xùn ☴ | 坎 Kǎn ☵ | 艮 Gèn ☶ | 坤 Kūn ☷ |
| Cel/firmament | Llac/pantà | Foc | Tro | Vent | Aigua | Muntanya | Terra |
| 天 Tiān | 澤(泽) Zé | 火 Huǒ | 雷 Léi | 風(风) Fēng | 水 Shuǐ | 山 Shān | 地 Dì |

## Bagua usat en Feng Shui

El bagua és una eina essencial en la majoria d'escoles de Feng Shui. El bagua usat en el Feng shui pot aparèixer en dues versions diferents: el Cel primerenc bagua, usat en llocs d'enterraments i el Cel tardà bagua, usat en residències.

## Referències

* ↑ CHEN, Xin (tr. Alex Golstein). The Illustrated Canon of Chen Family Taijiquan, INBI Matrix Pty Ltd, 2007. page 11. (consultat a Scribd.com, 14 desembre 2009.)
* 1 2 Wilhelm, Richard; trans. by Cary F. Baynes, forward by C. G. Jung, preface to 3rd ed. by Hellmut Wilhelm (1967). The I Ching or Book of Changes. Princeton, NJ: Princeton University Press, 1950, p. 266, 269. ISBN 069109750X.
* ↑ TSUEI, Wei. Roots of Chinese culture and medicine Arxivat 2012-08-12 a Wayback Machine. Chinese Culture Books Co., 1989.
* ↑ ZONG, Xiao-Fan and Liscum, Gary. Chinese Medical Palmistry: Your Health in Your Hand, Blue Poppy Press, 1999.

## Enllaços externs

* 'Neo Feng Shui' bagua Arxivat 2012-07-04 a Wayback Machine. No mostra els diagrames bagua (anglès).
* The Spiritual Feng Shui Arxivat 2012-11-16 a Wayback Machine. Mostra els diagrames bagua (anglès).
* Kheper.net on the trigrams Arxivat 2012-09-22 a Wayback Machine..
* Early And Later Heaven Arrangements Arxivat 2010-12-20 a Wayback Machine..
* Bagua.
# Flanhac

Flanhac (en francès Flagnac) és un municipi francès situat al departament de l'Avairon i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 746 | 788 | 902 | 988 | 905 | 888 | 929 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean Claude Couchet | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Nannopsittaca

Nannopsittaca és un gènere d'ocells de la família dels psitàcids d'Amèrica del Sud.

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 14.2,2024) aquest gènere està format per dues espècies:
* cotorreta de D'Achille (Nannopsittaca dachilleae).
* cotorreta dels tepuis (Nannopsittaca panychlora).

## Referències

* ↑ «Llista Vermella de la IUCN» (en anglès). IUCN, 2024. [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Parrots, cockatoos – IOC World Bird List» (en anglès). IOC World Bird List v14.2, 17-08-2024. [Consulta: 16 desembre 2024].
# Maseròlas (Pirineus Atlàntics)

Maseròlas (en francès Mazerolles) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 609 | 585 | 577 | 622 | 587 | 749 | 674 | 712 | 726 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 697 | 670 | 652 | 575 | 637 | 628 | 608 | 610 | 607 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 602 | 606 | 593 | 562 | 517 | 502 | 506 | 452 | 428 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 450 | 442 | 453 | 522 | 643 | 749 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Jean-Léon Condéranne | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-01-18. [Consulta: 9 desembre 2010].
# Cíclades

Les Cíclades (en grec antic: Κύκλαδες, Kyklades, que significa 'circulars') són un arxipèlag de la mar Egea situat al sud-est de la Grècia continental, estat al qual pertanyen. Originàriament, el nom s'usava per a designar les illes que, si fa no fa, formaven un cercle al voltant de l'illa sagrada de Delos.
L'antiga prefectura de les Cíclades (que forma part de la perifèria de l'Egeu Meridional) té una superfície de 2.572 km² i una població de 119.549 habitants (2005). La capital era la ciutat d'Ermúpolis, a l'illa de Siros. La formen 24 illes principals i unes 200 illes petites. Segons el programa Cal·lícrates a partir de l'1 de gener de 2011, aquesta prefectura desapareix i queda dividida en nou unitats perifèriques: Andros, Citnos, Melos, Míconos, Naxos, Paros, Siros, Santorí i Tenos.
L'arxipèlag ciclàdic el conformen unes 220 illes, les principals de les quals són Amorgos, Anafi, Andros, Andíparos, Delos (la més petita, però molt important pel seu paper històric), Folegandros, Ios, Kea, Kímolos, Citnos, Melos, Míconos, Naxos, Paros, Santorí o Tera, Sèrifos, Sifnos, Síkinos, Siros, Tenos i Thirasia. Altres illes menors són Andímilos (dependent de Melos), Giaros, Rínia i les Petites Cíclades: Donusa, Iraklià, Keros i Skhinoussa.

## Història

Les illes són el bressol de la civilització ciclàdica, datada entre la fi del neolític i els primers temps de l'edat del bronze (aproximadament entre els anys 3300 al 2000 aC), segles abans que la civilització minoica es desenvolupés a Creta, al sud de les Cíclades, en plena edat del bronze. La cultura ciclàdica és coneguda per les seves estatuetes femenines, esquemàtiques i planes, esculpides amb el pur marbre blanc de les illes, similars a les escultures d'autors contemporanis com Jean Arp o Constantin Brâncuşi. Aquestes figures foren saquejades de les tombes per satisfer un pròsper mercat d'antiguitats ja des del començament del segle xx. La més gran és l'ídol d'Amorgós, que es troba al Museu Arqueològic Nacional d'Atenes.
Després no van tenir una història comuna i cal cercar en la història de cada illa, si bé, durant el període del Ducat de Naxos o de l'arxipèlag, una part de les illes van constituir de fet una entitat.

## Vegeu també

* Llista d'illes de Grècia

## Referències

* ↑ «Cíclades». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Ashleigh Moolman

Ashleigh Moolman, coneguda també amb el nom de casada com Ashleigh Moolman-Pasio, (Pretòria, 9 de desembre de 1985) és una ciclista sud-africana, professional des del 2010. Actualment corre a l'equip AG Insurance - Soudal Quick-Step. Ha guanyat diferents campionats nacionals, tant en ruta com en contrarellotge. Ha participat en els Jocs Olímpics de 2012, 2016 i 2020.

## Palmarès

* 2011
** Campiona d'Àfrica en ruta
** 1a al 94.7 Cycle Challenge
* 2012
** Campiona d'Àfrica en ruta
** Campiona d'Àfrica en contrarellotge
** Campiona de Sud-àfrica en ruta
** Vencedora d'una etapa al Tour de l'Ardecha
** Vencedora d'una etapa al Tour del Free State
* 2013
** Campiona d'Àfrica en ruta
** Campiona d'Àfrica en contrarellotge
** Campiona de Sud-àfrica en ruta
** Campiona de Sud-àfrica en contrarellotge
** 1a al Boels Rental Hills Classic
** 1a al 94.7 Cycle Challenge
* 2014
** Campiona de Sud-àfrica en ruta
** Campiona de Sud-àfrica en contrarellotge
* 2015
** Campiona d'Àfrica en ruta
** Campiona d'Àfrica en contrarellotge
** Campiona d'Àfrica en contrarellotge per equips
** Campiona de Sud-àfrica en ruta
** Campiona de Sud-àfrica en contrarellotge
** 1a a l'Auensteiner-Radsporttage i vencedora d'una etapa
** 1a al 94.7 Cycle Challenge
* 2016
** 1a al Tour de Berna
** 1a a l'Auensteiner-Radsporttage i vencedora d'una etapa
** 1a al Giro de Toscana-Memorial Michela Fanini i vencedora de 2 etapes
* 2017
** Campiona de Sud-àfrica en contrarellotge
** 1a a l'Emakumeen Euskal Bira i vencedora d'una etapa
** 1a a La Classique Morbihan
** 1a al Gran Premi de Plumelec-Morbihan
** 1a al Giro de Toscana-Memorial Michela Fanini i vencedora d'una etapa
** 1a al 94.7 Cycle Challenge
** Vencedora d'una etapa al Gran Premi Elsy Jacobs
* 2018
** 1a a La Classique Morbihan
** 1a al Gran Premi de Plumelec-Morbihan
* 2019
** Campiona de Sud-àfrica en ruta
** 1a a l'Emakumeen Nafarroako Klasikoa
** 1a a la Taiwan KOM Challenge
** Campiona als Jocs Panafricans en contrarellotge
* 2020
** Campiona de Sud-àfrica en ruta
** Campiona de Sud-àfrica en contrarellotge
* 2021
** Vencedora d'una etapa al Giro d'Itàlia femení
* 2022
** 1a al Tour de Romandia i vencedora d'una etapa
* 2023
** Vencedora d'una etapa a la Setmana Ciclista Valenciana
** 1a a la Emakumeen Saria
* 2024
** Campiona d'Àfrica en ruta

### Resultats a les Grans Voltes
#### Giro d'Itàlia

* 2010 : 17a
* 2011 : 13a
* 2012 : 10a
* 2013 : 8a
* 2014 : 13a
* 2015 : 4a
* 2017 : no surt (3a etapa)
* 2018 : 2a
* 2019 : 4a
* 2020 : 6a
* 2021 : 2a, vencedora de la 9a etapa

#### Tour de França

* 2022 : non-partante (8a étape)
* 2023 : 6a

## Referències

* ↑ «AG Insurance - Soudal Team» (en anglès). Union Cycliste Internationale (UCI). [Consulta: 12 gener 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Clarmont (Aude)

Clarmont (en francès Clermont-sur-Lauquet) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Vilatges al País proposa Clarmont de Lauquet
# Catús

Catús (en francès: Catus) és un municipi francès situat al departament de l'Òlt i a la regió d'Occitània.
El municipi té Catús com a capital administrativa, i també compta amb els agregats de Vilarin, Florin, lo Vigairal, la Fera, Terrèir, lo Fauràs, Sifrai, Montplaser i Salveson.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 621 | 653 | 647 | 775 | 807 | 906 | 917 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Claude Taillardas | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana», 2009. Arxivat de l'original el 2012-03-11. [Consulta: 20 octubre 2010].
# Elaliïta

L'elaliïta és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el nom del meteorit El Ali, batejat d'aquesta manera perquè es va trobar a prop de la ciutat d'El Ali, a Somàlia, la seva localitat tipus.

## Característiques

L'elaliïta és un fosfat de fórmula química Fe²⁺₈Fe³⁺(PO₄)O₈. Aquest compost ja havia estat sintetitzat en un laboratori als anys 80, però fins que no se n'ha trobat a la natura no ha estat aprovat com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional, l'any 2022. Va ser publicada a la revista internacional American Mineralogist per Christopher D.K. Herd et al. en el mes de desembre de 2024 amb el títol Three new iron-phosphate minerals from the El Ali iron meteorite, Somalia: Elaliite Fe²⁺₈Fe³⁺(PO₄)O₈, elkinstantonite Fe₄(PO₄)₂O, and olsenite KFe₄(PO₄)₃. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba depositat a les col·leccions de meteorits del departament de Ciències de la Terra i Atmosfèriques de la Universitat d'Alberta, al Canadà, amb el número d'accés: met11814.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta en una mostra de 70 grams del meteorit El Ali, trobat a la Regió de Hiiraan, a Somàlia. Aquest meteorit és l'únic a tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Elaliite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 gener 2023].
* ↑ Miyawaki, Ritsuro; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 70». European Journal of Mineralogy, 34, 6, 09-12-2022, pàg. 591–601. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-34-591-2022 [Consulta: 31 desembre 2022].
* ↑ «Descobreixen dos minerals mai vistos a la Terra en un meteorit caigut a Somàlia». 3/24, 25-12-2022 [Consulta: 2 gener 2023].
* ↑ Herd, Christopher D.K.; Ma, Chi; Locock, Andrew J.; Saini, Radhika; Walton, Erin L. «Three new iron-phosphate minerals from the El Ali iron meteorite, Somalia: Elaliite Fe₂+₈Fe₃+(PO₄)O₈, elkinstantonite Fe4(PO4)2O, and olsenite KFe4(PO4)3». American Mineralogist, 109, 12, 01-12-2024, pàg. 2142–2151. DOI: https://doi.org/10.2138/am-2023-9225 [Consulta: 4 desembre 2024].
# Brandonet

Brandonet (en francès Brandonnet) és un municipi francès situat al departament de l'Avairon i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 371 | 417 | 370 | 360 | 325 | 316 | 312 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Pierre Blondes | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# La Veiria de Basserclas

La Veiria (en francès Labeyrie) és un municipi francès situat al departament dels Pirineus Atlàntics i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 139 | 155 | - | 176 | 246 | 238 | 225 | 225 | 217 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 222 | 190 | 204 | 186 | 180 | 177 | 160 | 150 | 136 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 132 | 138 | 153 | 130 | 124 | 110 | 107 | 119 | 115 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 101 | 95 | 85 | 101 | 82 | 92 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Francis Fedensieu | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana