OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Un lloc on refugiar-se

Un lloc on refugiar-se (títol original en anglès, Safe Haven) és una pel·lícula de thriller de drama fantàstic romàntic estatunidenca del 2013 protagonitzada per Julianne Hough, Josh Duhamel i Cobie Smulders. La pel·lícula marca el paper final de l'actor Red West. Es va estrenar als cinemes d'Amèrica del Nord el 14 de febrer de 2013. La pel·lícula va ser dirigida per Lasse Hallström i és una adaptació de la novel·la homònima de Nicholas Sparks de 2010. Originalment, la pel·lícula s'havia d'estrenar el 8 de febrer. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Referències

* ↑ Episode #127 – Safe Haven [podcast]. The Flop House. Maximum Fun (1 June 2013).
* ↑ Sharkey, Betsy «Review: 'Safe Haven' can't find refuge from a cheesy story». , 13-02-2013.
* ↑ Holden, Stephen «Her Date Is a Single Dad; His, a Possible Killer». , 13-02-2013.
* ↑ Anderson, Melissa «Safe Haven: Unable to Ignite». The Village Voice, 13-02-2013.
* ↑ «'Turkeys' Gets Date, 'Safe Haven' Shifts». Deadline Hollywood, 16-11-2012. Arxivat de l'original el 2012-11-17. [Consulta: 24 febrer 2013].
* ↑ «Un lloc on refugiar-se». Goita què fan, ara!. [Consulta: 13 maig 2024].
# Centaures del desert

Centaures del desert (títol original en anglès: The Searchers) és una pel·lícula de western dirigida per John Ford l'any 1956.

## Importància de la pel·lícula

Per a diversos crítics, se la considera com el millor western de la història del cinema i com una de les millors creacions cinematogràfiques de tots els temps. Va ser rodada en exteriors naturals de gran bellesa.
Un home parteix a la recerca dels indis que es van emportar a la seva neboda. Aquest és el -aparentment- simple argument d'un viatge al centre de l'odi i la intolerància a càrrec del millor John Wayne. El mestre Ford va tornar a demostrar per què és un dels millors directors de la història del cinema en un genial relat ple de força, amargor, poesia i perfecció. Una obra d'art.
Centaures del desert és una pel·lícula de l'oest diferent a totes, fins i tot a les anteriors realitzades per John Ford, perquè impugna el substrat mitològic del gènere. A diferència de, per exemple, Stagecoach (1939) o La legió invencible (1949), aquí no es tracta de parlar del sagrat o de l'èpic; tampoc no s'aborda la mítica cosmogònica o fundacional de The Iron Horse (1924) o Drums Along the Mohawk (1939).
En realitat, és un conte sinistre que explora els límits de la consciència nord-americana, el seu costat més fosc, tractant temes com la família, la moral, les relacions entre sexes o la violència, de manera gens tranquil·litzadora, qüestionant arquetips, fórmules.
L'heroi de la cinta, Ethan Edwars (John Wayne), és un heroi malalt i repel·lent, un maníac devorat per un odi irracional envers els comanxes i, més concretament -molt important-, cap al seu cap, Scar (Henry Brandon), responsable de matar el seu germà Aaron (Walter Coy), de violar i assassinar la seva cunyada Martha (Dorothy Jordan) i a la seva neboda més gran, Lucy (Pippa Scott), així com d'arrasar el ranxo d'aquests.

## Argument

Ethan (John Wayne) torna a casa seva després d'haver estat a la guerra de Secessió i al cap de poc tota la seva família és assassinada pels comanxes, i la seva neboda raptada. Jura rescatar la seva neboda i matar tots els indis que hagin intervingut en aquests actes criminals. Durant cinc llargs anys persegueix els comanxes, acompanyat del seu nebot Martin (Jeffrey Hunter).

## Repartiment

* John Wayne: Ethan Edwards
* Jeffrey Hunter: Martin Pawley
* Vera Miles: Laurie Jorgensen
* Ward Bond: Capità reverend Samuel Clayton
* Natalie Wood: Debbie Edwards
* John Qualen: Lars Jorgensen
* Olive Golden (aka Olive Carey): Mrs. Jorgensen
* Harry Carey Jr.: Brad Jorgensen
* Henry Brandon: el cap Scar
* Ken Curtis: Charlie McCorry
* Antonio Moreno: Emilio Figueroa
* Hank Worden: Mose Harper
* Lana Wood: Debbie de petita

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir.cat
* ↑ «The Searchers». The New York Times.
# Hi havia una vegada un tren

Hi havia una vegada un tren (títol original: Once upon a texas train) és un telefilm estatunidenc dirigit per Burt Kennedy, difós l'any 1988. Ha estat doblada al català.

## Argument

Després de 20 anys de presó, ningú no donaria res pel futur de l'antic lladre John Henry Lee. No obstant això, sis hores després de la seva sortida, ja ha saquejat i fet saltar una banca i vet aquí que ja marxa amb el botí i una banda per realitzar el seu vell projecte d'assaltar un tren postal. Però sense comptar amb el seu vell competidor, el capità Owen Hayes. Aquest es posa immediatament a la persecució del bandit.
Però una banda de quatre caçadors de primes poc escrupolosa, comandada per Cotton, vol apropiar-se del botí que John Henry acaba de robar. Aquesta banda arriba a aturar John Henry i els seus. Tanmateix, vist el gir de les coses, l'única sortida sembla un duel. La idea no sedueix gaire els més joves. Però John Henry té a la butxaca un argument de pes: un bastó de dinamita que té molt prop d'un paella encesa. L'embolic és tal que els homes del capità Owen Hayes i els de John Henry es troben del mateix costat, cara als quatre joves. Nou contra quatre. Del costat dels joves, la demostració de l'habilitat amb el fusell s'aturarà davant l'experiència. Es compten dos ferits del costat dels veterans i quatre del costat dels joves.
Mentre que els rangers porten finalment tothom a la presó, l'última escena canvia tot. La dama de cors surt del barret del cow-boy, o més aviat d'una diligència oportunament arribada i, amb un parpelleig de la dama en direcció del capità, els vells bandits reprenen la carretera cap al Canadà.

## Repartiment

* Willie Nelson: John Henry Lee
* Richard Widmark: Capità Owen Hayes
* Shaun Cassidy: Cotton
* Chuck Connors: Nash Crawford
* Ken Curtis : Kelly Sutton
* Royal Dano: Nitro Jones
* Jack Elam: Jason Fitch
* Gene Evans: Fargo Parker
* Kevin McCarthy: El governador
* Dub Taylor: Charlie Lee
* Stuart Whitman: George Asque
* Angie Dickinson: Maggie Hayes
* Jeb Stuart Adams: Billy Bates
* Clare Carey: Meg Boley
* Harry Carey Jr.: Herald Fitch
* David Michael O'Neill: John Young
* Red West: Bates Boley
* Hank Worden: El vell home
* John Calkins: John Brown
* Lisa Cloud: La minyona
* Don Collier: Warden
* Dennis Fimple: El telegrafista
* John Furlong: Wid Miller

## Referències

* ↑ «Hi havia una vegada un tren». esadir.cat.
* ↑ «Once upon a texas train». The New York Times.
# Històries reals

Històries reals (títol original: True Stories) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per David Byrne, estrenada l'any 1986. És una pel·lícula musical dirigida en un estil documental decalat amb una banda sonora dels Talking Heads. Ha estat doblada al català.

## Argument

Un estranger visita una petita ciutat de Texas, els ciutadans de la qual es preparen a celebrar el 150è aniversari de la fundació. Troba diversos personatges de molta personalitat, sobretot Louis Fyne, solter de gran cor a la recerca de l'ànima bessona.

## Repartiment

* David Byrne: el narrador
* John Goodman: Louis Fyne
* Annie McEnroe: Kay Culver
* Spalding Gray: Earl Culver
* Swoosie Kurtz: Miss Rollings
* Pops Staples: Mr. Tucker
* John Ingle: el predicador
* Tito Larriva: Ramon
* Jo Harvey Allen: la mitòmana

## Rebuda

La pel·lícula va ser un fracàs comercial, informant només 2.545.000 $ als Estats Units.
Recull un 75 % de crítiques favorables, amb una nota mitjana de 6,4/10 i sobre la base de 16 crítics, en el lloc Rotten Tomatoes.

## Referències

* ↑ esadir.cat. Històries reals. esadir.cat.
* ↑ «True Stories». The New York Times.
* ↑ (anglès) True Stories a Box Office Mojo
* ↑ (anglès) True Stories a Rotten Tomatoes
# Hurricane in Galveston

Hurricane in Galveston és un curtmetratge documental estatunidenc del 1913 dirigit per King Vidor. Va ser la pel·lícula debut com a director de Vidor.

## Producció

King Vidor i Ray Clough van produir i fotografiar la pel·lícula amb una càmera casolana prestada a un amic. El llançament comercial es va limitar a l'estat de Texas Hurricane in Galveston és una pel·lícula perduda.

## Notes

* ↑ Durgnat, Raymond; Simmon, Scott. King Vidor, American. University of California Press, September 5, 1988, p. 21. ISBN 9780520058156 [Consulta: 5 setembre 2018]. «Hurricane in Galveston King Vidor film.»
* ↑ Jackson, Robert. Fade In, Crossroads: A History of the Southern Cinema. Oxford University Press, September 5, 2018. ISBN 9780190660185 [Consulta: 5 setembre 2018].
* ↑ Durgnat and Simmon 1988 p. 21, p. 333

## Referències

* Durgnat, Raymond and Simmon, Scott. 1988. King Vidor, American. University of California Press, Berkeley. ISBN 0-520-05798-8
# L'eixam

L'eixam (títol original: The Swarm) és una pel·lícula de catàstrofes estatunidenca dirigida i produïda per Irwin Allen, estrenada el 1978. Ha estat doblada al català.

## Argument

Abelles d'Amèrica del Sud s'han apariat amb abelles d'Amèrica del Nord. Un científic descobreix una hormona que empeny aquestes abelles a esdevenir autèntiques assassines, que ho destrueixen tot al seu pas. A més, porten una malaltia…

## Repartiment

* Michael Caine: Dr. Bradford Crane
* Katharine Ross: Capità Helena Anderson
* Richard Widmark: Major General Thalius Slater
* Richard Chamberlain: Dr. Hubbard
* Olivia de Havilland: Maureen Schuster
* Ben Johnson: Felix
* Lee Grant: Anne MacGregor
* José Ferrer: Dr. Andrews
* Patty Duke: Rita
* Slim Pickens: Jud Hawkins
* Bradford Dillman: Major Baker
* Fred MacMurray: Maire Clarence Tuttle
* Henry Fonda: Dr. Walter Krim
* Cameron Mitchell: General Thompson
* Christian Juttner: Paul Durant
* Morgan Paull: Dr. Newman
* Alejandro Rey: Dr. Martinez
* Don 'Red' Barry: Pete Harris
* Doria Cook-Nelson: Sra. Mary Durant
* Robert Varney: Sra. Durant
* Patrick Culliton: Xèrif Morrison
* Arthur Space: Enginyer

## Nominació

* Oscar al millor vestuari a la 51a cerimonia dels Oscars 1979

## Al voltant de la pel·lícula

D'una durada que no excedia les dues hores, la pel·lícula comptava tanmateix a l'estrena molts talls de diàlegs, jutjades perjudicials al ritme narratiu per estar tallades. L'entusiasme dels productors pel tema de les abelles assassines (es compten no menys de quatre pel·lícules al final dels anys 1970: The Bees d'Alfredo Zacarias, Quan les abelles atacaran de Bruce Geller, Terror en el cel de Lee H. Katzin i la Inevitable Catàstrofe) troba el seu origen en els pronòstics de certs experts científics, preveient la perillosa migració d'aquests insectes cap a territoris nord-americans. No obstant això els pronòstics van resultar erronis i les pel·lícules, notoris fracassos.

## Referències

* ↑ esadir.cat. L'eixam. esadir.cat.
* ↑ «The swarm». The New York Times.
# L'últim capvespre

L'últim capvespre (títol original en anglès: The Last Sunset) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Robert Aldrich, estrenada el 1961. Ha estat doblada al català.

## Argument

Brendan 'Bren' O'Malley, un antic pistoler culpable d'homicidi, fuig cap a Mèxic. Decideix retre visita a Belle, una dona que ha estimat fa setze anys. Li diu que està casada amb John Breckenridge, un borratxo en aquell moment absent; i que té una filla de setze anys, Missy, cap a la qual queda immediatament atret.
Quan torna al ranxo, John Breckenridge busca homes per conduir el seu ramat fins a Texas. O'Malley accepta. Resulta que Brendan és perseguit per Dana Stribling, un venjatiu xèrif que el va a buscar al ranxo Breckenridge. O'Malley li proposa de tornar a fer el seu antic ofici de vaquer i d'ajudar-lo a conduir els animals fins a la ciutat on és justament buscat per a l'homicidi del seu cunyat.
Stribling accepta, esperant lliurar O'Malley a la justícia a la seva jurisdicció. Al fil del viatge, Breckenridge, que està borratxo, és mort en una batussa; Stribling i Belle, cada vegada més atrets un per l'altre; projecten de casar-se. Pel seu costat O'Malley i Missy s'enamoren un de l'altre. Això augmenta la tensió entre el fugitiu i el xèrif. La vetlla del seu projectat enfrontament, Belle revela a O'Malley que Missy és la seva filla. Davant el seu amor impossible, O'Malley s'enfronta al xèrif amb un revòlver buit, i mor.

## Repartiment

* Rock Hudson: Dana Stribling
* Kirk Douglas: Brendan 'Bren' O'Malley
* Dorothy Malone: Belle Breckenridge
* Joseph Cotten: John Breckenridge
* Carol Lynley: Melissa 'Missy' Breckenridge
* Neville Brand: Frank Hobbs
* Regis Toomey: Milton Wing
* James Westmoreland: Julesburg Kid
* Adam Williams: Calverton
* Jack Elam: Ed Hobbs
* John Shay: Bowman

## Crítica

* "Curiós western crepuscular molt ben dirigit (...) Notable"

## Referències

* ↑ esadir.cat. L'últim capvespre. esadir.cat.
* ↑ «The last sunset». The New York Times.
* ↑ Fernando Morales, El País
# La veritat sobre el cas Enron

La veritat sobre el cas Enron (original: The Crooked E: The Unshredded Truth About Enron) és una pel·lícula estatunidenca per a la televisió, dirigida per Penelope Spheeris i estrenada l'any 2003. Tracta del creixement, el frau i posterior caiguda de l'empresa nord-americana Enron Corp. Ha estat doblada al català.

## Argument

La companyia nord-americana Enron, amb seu a Texas, s'ha convertit en una de les empreses més poderoses del país, de la nit al dia. Tanmateix, un jove que acaba d'entrar-hi a treballar descobreix assumptes bastant tèrbols que acaben per desestabilitzar l'aparent equilibri d'Enron, que l'avarícia dels seus dirigents, ha conduït a la perdició.

## Repartiment

* Christian Kane: Brian Cruver
* Shannon Elizabeth: Courtney
* Cameron Bancroft: Duffy
* Nancy Anne Sakovich: Liz Perry
* Natalie Brown: Amber St. Pierre (Miss April)
* Aleks Paunovic: Lazarri
* Jonathan Higgins: Greg McLainey
* Mike Farrell: Kenneth Lay
* Brian Dennehy: Mr. Blue
* Jon Ted Wynne: Jeff Skilling
* Paul Christie: Andrew Tillman
* Tom Keenan: Allen Flemming
* Larissa Gomes: Anna-Marie
* Jennifer Hill: Miss August
* Steve Ratzlaff: Welling

## Referències

* ↑ esadir.cat. . esadir.cat.
* ↑ Gates, Anita «TV WEEKEND; Given Lemons, Former Enron Employee Made Lemonade» (en anglès). The New York Times.

## Enllaços externs

* Fitxa a Adictos al cine Arxivat 2008-08-04 a Wayback Machine.
# Més enllà de Rio Grande

Més enllà de Rio Grande (títol original en anglès The Wonderful Country) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Robert Parrish i estrenada el 1959. Ha estat doblada al català.

## Argument

A la turbulenta frontera entre Mèxic i Texas, un home viu situacions ben diverses segons estigui en un costat o en un altre. Comença a Mèxic traficant armes per un tirà local, després passa a Texas per ser un rànger al servei de la llei, torna a Mèxic a la feina anterior, i retorna a Texas a recollir la dona d'un amic, mort pels indis.

## Repartiment

* Robert Mitchum: Martin Brady
* Julie London: Helen Colton
* Gary Merrill: major Stark Colton
* John Banner: Ben Sterner
* Jack Oakie: Travis Hyte
* Leroy 'Satchel' Paige: sergent Tobe Sutton
* Albert Dekker: Rucker, capità dels rangers
* Víctor Manuel Mendoza: general Marcos Castro
* Joe Haworth: Stoker
* Charles McGraw: doctor Herbert J. Stovall
* Mike Kellin: Pancho Gil
* Max Slaten: Ludwig 'Chico' Sterner
* Jay Novello: Diego Casas
* Anthony Caruso: Santiago Santos
* Margarito Luna
* Tom Lea: Mr. Peebles
* Chuck Roberson: Barton
* Pedro Armendáriz: Cipriano Castro

## Referències

* ↑ «Més enllà de Rio Grande». Ésadir.cat. [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ «The Wonderful Country» (en anglès). NYTimes.com. [Consulta: 4 octubre 2022].
# Casa de Württemberg

La Casa de Württemberg és una dinastia de l'alta noblesa alemanya que va governar el territori del Württemberg, al sud-oest d'Alemanya, des del segle XI fins a 1918. El nom prové del castell de Wirtemberg, situat prop de Stuttgart, que era la residència original de la família. Aquest nom ha perviscut en el de l'estat federat actual de Baden-Württemberg.

## Història

Els orígens de la família es troben probablement relacionats amb la casa imperial saliana, segons recerques recents, tot i que l'antiga hipòtesi d'una ascendència luxemburguesa sembla poc probable.
Al voltant de 1080, els avantpassats de la Casa de Württemberg s'establiren a la regió de Stuttgart. La construcció del castell de Wirtemberg s'atribueix a Conrad de Beutelsbach, qui vivia a la vall del Rems. Actualment, la pedra d'altar de la capella del castell, consagrada pel bisbe Adalbert II de Worms el 7 de febrer de 1083, es conserva com a testimoni escrit més antic de la Casa de Württemberg.
Cap a la primera meitat del segle XIII, la família va adquirir el títol de comtes i va ampliar els seus dominis mitjançant compres de territoris, com els dels comtes de Tübingen. El 1251, el comte Ulric I es casà amb Mechthild de Baden, aportant Stuttgart als dominis del Württemberg. Després d'una breu divisió territorial el 1442, el ducat es reunificà entre 1482 i 1492.
El 1495, el comte Eberhard V va ser nomenat duc pel rei alemany i futur emperador Maximilià I durant la Dieta de Worms. Posteriorment, el duc Ulric va introduir la Reforma protestant, convertint el Württemberg en un important territori protestant.
Al segle XVIII, amb l'extinció de la línia protestant masculina principal, el govern passà a una branca catòlica amb el duc Carles Alexandre. Tanmateix, la direcció eclesiàstica protestant es mantenia en mans d'un consell format per membres de la noblesa local.

## Reis del Württemberg

El duc Frederic II esdevingué elector el 1803 i rei el 1806 gràcies a les reformes napoleòniques. Els reis posteriors van governar fins al 1918, quan la monarquia es dissolgué després de la Primera Guerra Mundial. Els reis van ser Frederic I, Guillem I, Carles I i Guillem II

## Residències principals

Entre les residències destacades de la Casa de Württemberg hi ha:
* El Castell de Wirtemberg (segle XI).
* L'Antic Palau de Stuttgart (segle XIV).
* El Palau de Ludwigsburg, construït entre 1704 i 1733.
* El Palau Nou de Stuttgart, construït entre 1746 i 1807.

## Vegeu també

* Württemberg
* Regne de Württemberg

## Bibliografia

* Lorenz, Sönke; Mertens, Dieter; Press, Volker (eds.). Das Haus Württemberg. Kohlhammer, 1997. ISBN 3-17-013605-4.

## Enllaços externs

* Hofkammer del Württemberg
# Rhaphiolepis

Rhaphiolepis és un gènere de plantes amb flors de la família rosàcia amb arbusts i petits arbres de fulla persistent, són originaris de zones de temperades a subtropicals d'Àsia del sud. Està estretament relacionat amb el gènere Eriobotrya (nesprer japonès).
El fruit és un pom petit.

## Cultiu iús

L'espècie més coneguda és R. indica del sud de la Xina cultivat per les seves flors roses decoratives i popular en bonsais. R. umbellata és del Japó i Corea i és la més resistent al fred (fins -15 °C)
El fruit és comestible cuit i se'n pot fer melmelada.
# Sent Martin de Sescàs

Sent Martin de Sescàs (en francès Saint-Martin-de-Sescas) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 405 | 427 | 374 | 401 | 426 | 471 | 497 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Nicole Étienne | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Héctor Cabrera Llácer

Héctor Cabrera Llácer (Oliva, 1994) és un esportista valencià, medallista olímpic en atletisme adaptat als Jocs Paralímpics de Tòquio 2020 en la prova de llançament de javelina.

## Biografia

Cabrera pateix des de ben petit la malaltia de Stargardt, una degeneració ocular hereditària que li ha provocat una pèrdua d'agudesa visual progressiva.
El 2014 aconsegueix l'or a la prova de llançament de javelina (F12) al Campionat d'Europa d'Atletisme celebrat a Swansea (Gal·les). Dos anys més tard, el 2016 aconsegueix la medalla de plata a la mateixa prova ara a Grosseto (Itàlia) i participa per primera vegada a uns Jocs Paralímpics, els de Rio de Janeiro on aconsegueix una cinquena plaça en la prova de llançament de javelina (F12) i la huitena en llançament de pes (F12).
Al Campionat del Món de 2017 a Londres guanya el bronze en llançament javelina, el 2018 guanya l'or al Campionat d'Europa i el 2019 es fa amb la plata al Mundial de Dubai en la prova de javelina (F13) que li va valdre el rècord mundial F12.
L'any 2021 participa als seus segons Jocs Paralímpics a Tòquio i guanya el bronze en llançament de javelina (F13).

## Referències

* ↑ «Embajador Héctor Cabrera - Atletismo paralímpico» (en castellà). [Consulta: 28 agost 2024].
* ↑ «Héctor Cabrera Llácer» (en espanyol europeu). [Consulta: 28 agost 2024].
# Sant Joan Baptista (Leonardo da Vinci)

Sant Joan Baptista (en italià, San Giovanni Battista) és un dels últims quadres del pintor renaixentista italià Leonardo da Vinci, datat cap al 1508-1513, època en què l'alt Renaixement (Cinquecento) estava metamorfosant-se al manierisme. Està pintat a l'oli sobre taula que mesura 69 cm d'alt i 57 cm d'amplada. Es conserva al Museu del Louvre de París.
Va ser una de les últimes pintures de l'autor i, sens dubte, una de les més debatudes. Hi ha molta polèmica sobre el significat de la mà del sant assenyalant cap amunt, i el seu somriure enigmàtic ha provocat discussions semblants a les de La Gioconda.
El quadre pot considerar-se enterament autògraf. És un dels que Leonardo va mostrar al cardenal d'Aragó i al seu seguici el 10 d'octubre del 1517 a Clos Lucé. A la mort de Leonardo, va ser heretat per Salai, els hereus del qual el van vendre. El 1625, el rei Carles I d'Anglaterra va rebre la pintura de Lluís XIII de França a canvi d'un Ticià –la Sagrada Família– i Retrat d'Erasme de Hans Holbein el Jove; el 1666, va passar de la col·lecció d'Everhard Jabach a Lluís XIV, i d'aquest va passar al Louvre.
Representa sant Joan Baptista en la solitud del desert. Està representat de mig cos, una variació sobre el tema de la figura construïda clàssica i de manera monumental en l'espai, en directa suggestió dels models de l'estatuària antiga.
Sant Joan vesteix pells, té llargs cabells arrissats. Sosté una creu de jonc a la mà esquerra mentre que la dreta assenyala cap al cel. Es creu que la creu i les cabells es van afegir més endavant per un altre pintor. La figura està embolcallada en una mòrbida ombra. Mentre que el tronc té una certa solidesa i força, el rostre i l'expressió tenen una delicadesa i misteriosa suavitat que semblen contradir la personalitat de Joan, l'intransigent i abstemi predicador al desert, com el descriu la Bíblia. Pot ser que hagi escollit retratar el sant en el moment de batejar Jesucrist, el moment en què l'Esperit Sant descendeix sobre Jesús en forma de colom. L'expressió del rostre, lànguida i ambigua, és típica de les últimes obres de Leonardo.
Alguns han indicat, igualment, que l'aparença de sant Joan és andrògina o hermafrodita, una teoria suportada per un esbós de Leonardo conegut com L'àngel de l'Anunciació.
El gest d'assenyalar el cel suggereix la importància de la salvació mitjançant el baptisme que Joan representa. L'obra és sovint repetida per altres pintors posteriors, especialment aquells de les escoles del Renaixement tardà i el manierisme. La inclusió d'un gest similar al de Joan incrementaria la importància d'una obra amb un sentit religiós.

## Referències

* ↑ Rumberg, 2018, p. 102.
* ↑ «St. John the Baptist». [Consulta: 4 febrer 2009]. (anglès)

## Bibliografia

* "Leonardo", Los grandes genios del arte, n.º 17, Eileen Romano (dir.), Unidad Editorial, S.A., 2005, ISBN 84-89780-69-2.
* Rumberg, Per. Charles I King and Collector (en anglès). Londres: Royal Academy Publications, gener 2018. ISBN 978-1-910350-67-6.
# Talp cuallarg

El talp cuallarg (Scaptonyx fusicaudus) és una espècie de mamífer de la família dels tàlpids. És l'única espècie del gènere Scaptonyx. Viu a la Xina i Myanmar.

## Referències

Espècies vivents de la família dels tàlpids :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Laurasiatheria · Ordre Eulipotifles :
Subfamília Scalopinae :
Subfamília Talpinae :
Subfamília Uropsilinae :
Categoria :