OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lo Travet

Lo Travet (en francès Le Travet) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 133 | 153 | 163 | 153 | 139 | 137 | 132 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Pierre Payrastre | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Mesens

Mesens (en francès Mézens) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània. Limita amb el municipi de Sant Somplesi.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 245 | 266 | 258 | 249 | 279 | 310 | 386 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1983- | Raymond Favarel | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-01-19. [Consulta: 26 setembre 2010].
# Sent Miquèl de l'Abadiá

Sent Miquèl de l'Abadiá (en francès Saint-Michel-Labadié) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 93 | 114 | 103 | 110 | 102 | 88 | 97 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Louis Biscons | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Trebàs

Trebàs (en francès Trébas) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 286 | 304 | 289 | 326 | 311 | 347 | 378 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Patricia Bousquet | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Andoca

Andoca (en francès Andouque) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1851 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2017 |
| 1655 | 577 | 549 | 477 | 427 | 403 | 370 | 384 | 406 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 2001-2008 | Jean Tarroux |
| 2008-2020 | Gérard Raymond |
| 2020- | Didier Vigroux |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Milhars (Tarn)

Milhars (en francès Milhars) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 326 | 350 | 351 | 341 | 316 | 262 | 262 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Jean-Pierre Barrau | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-01-19. [Consulta: 27 setembre 2010].
# Lo Riòl

Lo Riòl (en francès Le Riols) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 195 | 205 | 161 | 155 | 147 | 130 | 110 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Ulysse Molinié | |
| 2008- | Bernard Larroque | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Sanch Inhan

Sanch Inhan (en francès Saint-Agnan) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 85 | 116 | 104 | 86 | 112 | 161 | 218 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Brigitte Parayre | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Taulat

Taulat (en francès Teulat) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 231 | 233 | 222 | 239 | 298 | 399 | 437 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Bernard Guyot | |
| 2008- | Patrice Chouzy | |
* L'ajuntament.
* La Capella de Sant Martí.
* El campanar.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
Viccionari
# Caucalièira

Caucalièira (en francès Caucalières) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània. Limita al nord-oest amb Castres, al nord amb La Garriga i Val Durenca, a l'oest amb La Bruguièira a l'est amb Pairin e Aut Montel i al sud amb Aigafonda.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 230 | 238 | 213 | 206 | 245 | 303 | 324 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Michel Arjona | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Cuc Tolzan

Cuc Tolzan (en francès Cuq-Toulza) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 413 | 525 | 515 | 517 | 546 | 519 | 606 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Eliane Picouet | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Montjuèi

Montjuèi (en francès Montgey) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 277 | 293 | 212 | 215 | 237 | 228 | 255 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Història

En 1211 un exèrcit de pelegrins alemanys i de Frísia va decidir anar a ajudar els croats que assetjaven La Vaur però és atacat per Ramon Roger I de Foix al poble de Montgey i és completament destruït.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Pierre Fraisse | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-01-19. [Consulta: 3 octubre 2010].
* ↑ Marvin, Laurence W. The Occitan War: A Military and Political History of the Albigensian Crusade, 1209–1218 (en anglès). Cambridge University Press, 2008, p. 105. ISBN 1139470140.
# Teissòde

Teissòde (en francès Teyssode) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Geografia
### Situació

| La Vaur | Vitèrba Fiac | Damiata |
| Maçac Pratviel | | Sant Pau del Cabdal Jòus |
| | Magrinh | Pradas |

### Accés
## Història
## Administració i política

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 2001-2014 | Michel Fabriès |
| 2014-2020 | Daniel Castagné |
| 2020- | Francis Moulet |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 365 | 442 | 373 | 359 | 330 | 338 | 346 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Llocs d'interès

* Església de Sant Pere ;
* Església de Sant Germeri.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Esperauças

Esperauças (en francès Espérausses) és un municipi francès situat al departament del Tarn i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 205 | 254 | 203 | 184 | 154 | 133 | 149 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Yvan Rossignol | |
| 2008- | Jean-Jacques Barthes | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# O.C. and Stiggs

O.C. and Stiggs és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Robert Altman, estrenada el 1985.

## Argument

O.C. and Stiggs no són els adolescents infeliços normals. No solament menyspreen els seus voltants suburbans, hi conspiren. Busquen revenja en contra de la família de Schwab de classe mitjana, que comprenen tot el que detesten.

## Repartiment

* Daniel Jenkins: Oliver Cromwell 'O.C.' Ogilvie
* Neill Barry: Mark Stiggs
* Jane Curtin: Elinore Schwab
* Paul Dooley: Randall Schwab
* Jon Cryer: Randall Schwab Jr.
* Laura Urstein: Lenore Schwab
* Victor Ho: Frankie Tang
* Ray Walston: Avi 'Gramps' Ogilvie
* Tina Louise: Florence Beaugereaux
* Cynthia Nixon: Michelle
* Dennis Hopper: Sponson
* Louis Nye: Garth Sloan
* Martin Mull: Pat Coletti
* Melvin Van Peebles: Wino Bob
* Bob Uecker: ell mateix
* Caroline Aaron: Janine
* King Sunny Ade: ell mateix

## Referències

* ↑ «O.C. and Stiggs» (en anglès). The New York Times.
# Dissacus

Dissacus és un gènere de mamífer mesonic extint de la família dels mesoníquids. Se n'han trobat restes fòssils a Àsia, Europa i Nord-amèrica.
Tenia aproximadament la mateixa mida que un coiot o un xacal.

## Referències

* ↑ Entrada «Dissacus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 22 octubre 2023].
# Jutjal e Nazaret

Jutjal e Nasareth (en francès Jugeals-Nazareth) és un municipi francès situat al departament de la Corresa i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 237 | 241 | 311 | 502 | 604 | 687 | 802 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Antoine Lamagat | |
| 2008- | André Boucherie | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana a lemosin.net i toponímia de la Corresa.
# Worthington (Virgínia de l'Oest)

Worthington és una població dels Estats Units a l'estat de Virgínia de l'Oest. Segons el cens del 2000 tenia 170 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Worthington tenia 170 habitants, 76 habitatges, i 48 famílies. La densitat de població era de 115,2 habitants per km².
Dels 76 habitatges en un 22,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,9% hi vivien parelles casades, en un 5,3% dones solteres, i en un 36,8% no eren unitats familiars. En el 32,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 25% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,4% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 32,9% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 20% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.750 $ i la renda mediana per família de 35.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.750 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 14.490 $. Entorn del 10,2% de les famílies i el 15% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Worthington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Worthington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Martti Marttelin

Martti Marttelin (Nummi, 18 de juny de 1897 - Burnaya, 1 de març de 1940) va ser un atleta finlandès, especialista en el proves de fons, que va competir durant la dècada de 1920.
El 1928 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Amsterdam, on guanyà la medalla de bronze en la marató del programa d'atletisme. Morí en acció de guerra durant la Segona Guerra Mundial.

## Millors marques

* 10.000 metres. 32' 05.0" (1930)
* Marató. 2h 35' 02" (1928)

## Referències

* 1 2 «Claude Ménard Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2020. [Consulta: 14 novembre 2018].
* ↑ «Olympians Who Were Killed or Missing in Action or Died as a Result of War». Sports Reference. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2020. [Consulta: 24 juliol 2018].
* ↑ Martti Marttelin a trackfield.brinkster.net
# Hjalmar Nyström

Hjalmar Nyström (Hèlsinki, 28 de març de 1904 - Hèlsinki, 6 de desembre de 1960) va ser un lluitador finlandès, que combinà la lluita grecoromana i la lluita lliure, que va competir durant les dècades de 1920 i 1930.
El 1924 va prendre part en els Jocs Olímpics de París, on fou desè en la categoria del pes pesant del programa de lluita lliure. Quatre anys més tard, als Jocs d'Amsterdam, guanyà la medalla de plata en la categoria del pes pesant del programa de lluita grecoromana. La seva tercera i darrera participació en uns Jocs fou el 1936, a Berlín, on disputà dues proves del programa de lluita. Guanyà la medalla de bronze en la categoria del pes pesant de lluita lliure, i fou cinquè en la del pes pesant de lluita grecoromana.
En el seu palmarès també destaquen quatre medalles al Campionat d'Europa de lluita, tres de plata i una de bronze; i deu campionats nacionals.

## Referències

* 1 2 3 «Hjalmar Nyström Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 12 d’octubre 2009. [Consulta: 19 desembre 2018].
# Kaisa Parviainen

Kaisa Parviainen (Juankoski, 3 de desembre de 1914 - Rauma, 21 d'octubre de 2002) va ser una atleta finlandesa, especialista en el llançament de javelina i el salt de llargada que va competir entre les dècades de 1930 i 1950.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on disputà dues proves del programa d'atletisme. Guanyà la medalla de plata en la prova del llançament de javelina, mentre en la del salt de llargada fou tretzena. Quatre anys més tard, als Jocs de Hèlsinki, fou setzena en la prova del llançament de javelina del programa d'atletisme.
En el seu palmarès també destaquen tres campionats nacionals de llançament de javelina (1948, 1950 i 1951) i un de salt de llargada, el 1948.

## Millors marques

* Salt de llargada. 5.48 metres (1948)
* Llançament de disc. 38.02 metres (1939)
* Llançament de javelina. 43.79 metres (1948)

## Referències

* 1 2 Kaisa Parviainen a Sports Reference (arxivat)
* ↑ «SUL 100 vuotta - Kaisa Parviainen | Suomen Urheiluliitto ry.», 29-04-2013. Arxivat de l'original el 2013-04-29. [Consulta: 23 agost 2020].
* ↑ Fitxa a trackfield.brinkster.net
# La Cot

La Cot, també denominat Sant Miquel Sacot o Sa Cot, és una entitat de població del municipi de Santa Pau, a la comarca de la Garrotxa, Catalunya.
El nucli està separat de Santa Pau uns 3.300m de distància; i a cinc quilòmetres a l'est d'Olot, dins del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa, i a tocar de la Fageda d'en Jordà. La carretera que hi passa és la GI-524.
El nucli de Sacot té església pròpia: l'Església de Sant Miquel Sacot. El 2008 hi constaven cent vint habitants
Sa Cot era un terme independent a principis del Segle XIX, que va tenir ajuntament propi en ser abolit l'Antic Règim Senyorial. Amb la política de reducció del número de municipis, el 1846 va ser incorporat a Santa Pau juntament amb El Sallent.

## Referències

* ↑ «La Cot». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Codis territorials i d'entitats. Nomenclàtor de l'Idescat] [consulta 27/12/2010]
* ↑ Burgueño, Jesús; Gras, M. Mercè. Atles de la Catalunya Senyorial. Els ens locals en el canvi de règim (1800-1860) (en català). Barcelona: ICGC, 2014. ISBN 978-84-393-9138-8.
# Armando Fernández Prieto

Armando Fernández Prieto, més conegut com a Mandi, (Oviedo, 24 de març de 1932 - Oviedo, 20 de desembre de 2001) fou un futbolista asturià de la dècada de 1950.

## Trajectòria

Començà la seva carrera professional al Reial Oviedo, on jugà a gran nivell entre 1952 i 1954. L'any 1954 fitxà pel FC Barcelona, on jugà durant tres temporades. No disposà de gaire minuts al club blaugrana, a més, una lesió al genoll li impedí jugar amb la selecció espanyola. L'any 1957 fitxà pel Real Jaén CF, i més tard defensà els colors del Caudal Deportivo de Mieres i de la Unión Popular de Langreo. Disputà un partit amb la selecció catalana de futbol l'any 1955 enfront del FC Bologna.

## Palmarès

* Copa espanyola:
** 1956-57

## Referències

* ↑ «Falleció Mandi, ex jugador de los años cincuenta». Mundo Deportivo, 22-12-2001. [Consulta: 1r abril 2015].
* 1 2 3 4 «Mandi». La Nueva España, 02-01-2002. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «Mandi ya es jugador del Barcelona». Mundo Deportivo, 09-07-1954. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «ARMANDO FDEZ PRIETO». UP Langreo. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 1r abril 2015].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Sant Pau d'Ordal

Sant Pau d'Ordal és un nucli de població del municipi de Subirats (Alt Penedès), situat al sud del terme, gairebé a tocar al d'Avinyonet. És el centre administratiu del municipi i on es troba l'ajuntament i la major part dels serveis públics: les escoles, consultori mèdic, instal·lacions esportives, l'església, una oficina bancària, farmàcia, botigues i restaurants. Està a 243 m d'altitud, al peu del massís d’Ordal. La població és de 603 habitants (2023).
El carrer de la Font, situat a la banda de solell, es construí al segle XVIII per als treballadors vinguts de fora, en l'època d'expansió demogràfica i agrícola de la repoblació de la vinya. Està inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
El barri de la Guàrdia, amb 61 habitants, està situat al nord de Sant Pau.

## Edificis destacats

* Centre Agrícola de Sant Pau d'Ordal, construït el 1914. Protegit com a bé cultural d'interès local.
* Església de Sant Pau d'Ordal, romànica, del segle XI. Protegida com a bé cultural d'interès local.
* Can Massana de la Plaça, masia protegida com a bé cultural d'interès local, adaptada actualment per al turisme rural.
* Can Mata del Racó, masia protegida com a bé cultural d'interès local.
* Can Vendrell de la Codina, masia protegida com a bé cultural d'interès local.
* Maset del Lleó, masia amb caves.
* Cal Guilera, masia protegida com a bé cultural d'interès local.
* Centre de documentació de l'esperanto.
* Torre de la Guàrdia, torre de telegrafia òptica.

## Activitats

* Festa Major: 25 de gener, festivitat de la conversió de Sant Pau.
* Mercat del Préssec d'Ordal: els caps de setmana de juny, juliol i agost.
* Subirats Tasta'l: fira de vins i caves, que té lloc el novembre.
* Dia de Zamenhof o Diada de l'Esperanto: el 15 de desembre es commemora el naixement del Dr.Zamnhof, el pare de l’esperanto.

## Toponímia

El nom del poble prové de l'església de Sant Pau d'Ordal, dedicada a l'apòstol Pau de Tars, que ja existia el 1059 i depenia dels senyors del castell de Subirats.

## Referències

* 1 2 Querol i Rovira, Carles. Subirats. Conèixer el seu atractiu, viure'l i gaudir-lo. Ajuntament de Subirats i Edicions i Propostes Culturals Andana, SL, 2008, p. 43. ISBN 978-84-96995-03-1.
* 1 2 «Sant Pau d’Ordal». Gran Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «082732 Subirats». Institut d’Estadística de Catalunya. Generalitat de Catalunya.
* ↑ «Carrer de la Font». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.
* ↑ «Memòria de l'inventari de patrimoni cultural i natural de Subirats (Alt Penedès)» p. 19. Diputació de Barcelona, 01-02-2007.
* ↑ «Mercat del Préssec d'Ordal». Consorci de Promoció Turística del Penedès.
* ↑ «Fira Subirats Tasta’l a Sant Pau d’Ordal». Fires Catalanes.
* ↑ «Dia de Zamenhof 2022». Associació Catalana d'Esperanto, 2022.
# Arnaldo Santos

Arnaldo Santos (Ingombota, Luanda, 14 de març de 1935) és un escriptor angolès.
Fou un dels integrants del Grup de Cultura en la dècada de 1950. Entre 1959 i 1960 va viure a Portugal, on va rebre la influència d'Amílcar Cabral, Castro Soromenho, Mário Pinto de Andrade i d'autors marxistes. Va treballar a la revista Novembro i al Jornal de Angola. Col·laborà també amb le revistes Cultura, ABC i Mensagem (revista de la Casa dos Estudantes do Império). Va publicar poesies al diari O Brado Africano. El seu primer llibre fou el recull de poesies Fuga, el 1965. Estrenà la ficció amb el llibre de contes Quinaxixe. La consagració li arribaria el 1968 amb les cròniques reunides a Tempo de Munhungo, obra guanyadora del Premi Mota Veiga.
Després de la independència d'Angola fou nomenat director de l'Instituto Nacional do Livro e do Disco i de l'Instituto Angolano do Cinema. Fou un dels fundadors de la União dos Escritores Angolanos.

## Obres
### Poesia

* Fuga (1960)
* Poemas no Tempo (1977)
* Nova Memória da Terra e dos Homens (1987)

### Contes i novel·les

* Quinaxixe (1965)
* Prosas (1977)
* Kinaxixe e Outras Prosas
* Na Mbanza do Miranda (1985)
* Cesto de Katandu e outros contos (1986)
* A Boneca de Quilengues (1991)

### Cròniques

* Tempo do Munhungo (1968)

### Narració

* A Casa Velha das Margens (1999)

## Referències

* ↑ Reeditado livro de Arnaldo Santos. O País, 12 d'abril de 2011
* ↑ SÁ, Ana Lúcia Lopes. A Ruralidade na Narrativa Angolana do Século XX. Universidade da Beira Interior
* ↑ Arnaldo Santos, o ficcionista que imortaliza o topónimo Kinaxixi Arxivat 2017-11-03 a Wayback Machine.. Ambaixada de Angola - Cultura Angolana

## Enllaços externs

* DAIBERT, Bárbara Simões. Visitando a casa angolana: uma leitura de A casa velha das margens Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.. IPOTESI, Juiz de Fora, v. 14, n. 2, p. 133- 141, jul./dez. 2010
# Perses (desambiguació)

Perses (desambiguació) és el nom dels següents personatges:
* Perses (mitologia), un tità fill de Crios i d'Euríbia.
* Perses (fill de Perseu), fill de Perseu i d'Andròmeda, rei d'Etiòpia.
* Perses (poeta), poeta epigramàtic.
* Perses, grup ètnic ari establert a l'Altiplà Iranià.
Literatura
# Portada/efemèride desembre 13

Butlleta del sí en la consulta popular sobre la independència de Catalunya
« 12 de desembre · 13 de desembre · 14 de desembre »
# Ars (les Valls de Valira)

Ars és un nucli de població i una entitat municipal descentralitzada del municipi de les Valls de Valira, a l'Alt Urgell. És situat en un coster elevat a 1.362 metres sota el ras de Conques, a l'esquerra del barranc d'Ars. Té una població de 29 habitants (2019).
Damunt el poble hi havia hagut el castell d'Ars, del qual encara podem trobar algunes restes (les ruïnes són conegudes amb el nom de la Seca), entre les quals una torre rectangular migpartida. L'església parroquial de Sant Martí, romànica, d'una nau de planta lleugerament irregular que es cobreix amb encavallades de fusta d'estructura triangular. El seu campanar rodó de tres pisos és un bell exemplar del romànic llombard, amb finestres geminades de diferents ornament i estils, i culmina la part superior una aplanada coberta de pissarra. No gaire lluny del poble hi ha una torre medieval coneguda com el Colomer d'en Ruf. El 1519 hi havia 10 focs i el 1845 hi havia 36 cases i 224 habitants.
Fins a l'any 1970, Ars era un municipi independent, el qual també comprenia els pobles de Ministrells, Sant Joan Fumat i Ferrera dels Llops. Va ser a partir d'aquesta data que entrà a formar part del municipi de les Valls de Valira com a Entitat Municipal Descentralitzada.

## Referències

* ↑ «Ars (les Valls de Valira)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Entitat Municipal Descentralitzada d'Ars». municat.gencat.ca. [Consulta: 23 agost 2020].
* ↑ «252398 Valls de Valira, les». Idescat. [Consulta: 23 agost 2020].
* ↑ GGCC, Les Valls de Valira: Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine. Ars.
Viccionari