OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alexandra Stan

Alexandra Ioanna Stan (Constanța, Romania, 10 de juny de 1989), més coneguda com a Alexandra Stan, és una cantant solista romanesa. La seva fama internacional va arribar el 2011 amb el senzill Mr Saxobeat que a Internet ha arribat a més de 230 milions de visites. Alexandra Stan va llançar el seu àlbum debut Saxobeats el 16 d'agost del mateix any aconseguint estar en el primer lloc a Romania durant quatre setmanes consecutives i aconseguint tres discs de platí.
Va col·laborar amb el disc de La Marató de TV3 del 2014 gravant «Sóc forta», una versió en català de «Strong enough», el segon single més venut de la cantant de pop Cher.

## Biografia

Alexandra Stan va néixer el 1989. Va estudiar al liceu a la ciutat de Trajan i el 2011 cursava el segon any a la facultat de Gestió d'Andrei Saguna. Ha participat en diversos concursos musicals amb un aparició destacada al Festival Mamaia el 2009.
El juny del 2013 va ser maltractada per la seva parella, el productor Marcel Prodan, i va desaparèixer del panorama musical durant un temps.

## Inicis

El seu talent era conegut per la seva família d'ençà que tenia 3 anys, va rebre suport de la seva família des del principi. Alexandra va participar en diverses competicions, inclòs el festival Mamaia on va sorprendre el públic amb una veu molt versàtil, tot i utilitzar playback, ja que ella no està preparada per cantar a cappella.
El punt d'inflexió de la seva carrera va tenir lloc el 2009 quan Marcel Prodan i Adrei Nemirschi, de la productora Maan Studio, van reconèixer el talent de Stan i la van unir al seu equip. Des de llavors han fet moltíssimes cançons junts amb un gran impacte en l'audiència des del seu debut.

## Èxit

El 2009 va llançar el senzill Lollipop. Va ser llavors, el 2010, quan va llançar Mr Saxobeat, que va esdevenir la cançó més reproduïda de la ràdio de Romania des del 8 de novembre. La cançó va aconseguir el lloc més alt de la llista del top 100 de Romania el 12 de desembre de 2010, convertint-se en el primer número 1 de Stan. Aviat l'èxit es va estendre a altres països.

## Discografia

* 2011: Saxobeats
* 2014: Unlocked
* 2016: Alesta

## Referències

* ↑ http://www.youtube.com/watch?v=lAhHNCfA7NI
* ↑ Alexandra Stan interpretant "Sóc forta" per a La Marató de TV3, ccma.cat el 14 de desembre de 2014
* ↑ Alexandra Stan - "Sóc forta" (La Marató de Tv3 2014), a Youtube
* ↑ URBAN MUZICA - TOP 29 piese romanesti Arxivat 2011-04-17 a Wayback Machine. Accessed 17 novembre 201
* ↑ http://adolescents.naciodigital.cat/noticia/12053/alexandra/stan/maltractada/seu/novio Arxivat 2013-07-24 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.lavanguardia.com/20130621/54376156766/alexandra-stan-agredida-pel-novio-i-manager.html Arxivat 2014-12-15 a Wayback Machine.
* ↑ «Video: Alexandra Stan – Part 3». alexandrastan.ro. Arxivat de l'original el 2013-05-29. [Consulta: 19 juny 2011].
* ↑ «Top 29 piese romanesti (saptamana 8 – 14 noiembrie)» (en dutch). urban.ro, 16-11-2010. Arxivat de l'original el 21 de juliol 2011. [Consulta: 19 juny 2011].

## Enllaços externs

* Alexandra Stan - Lloc web oficial
* Alexandra Stan participa al disc de "La Marató"
# Alexandre Gallart i Folch

Alexandre Gallart i Folch (Barcelona, 24 d'octubre de 1893 - Buenos Aires, 1972) fou un jurista i polític català, diputat a les Corts Espanyoles durant la Segona República.

## Biografia

Fill de Josep Gallart i Forgas natural de La Bisbal d'Empordà i de Mercè Folch i Parellada natural de Barcelona, propietaris del Palau de les Heures. Net de Francesc de Paula Folch i Amich. Llicenciat i doctorat en Dret per la Universitat de Barcelona, hi fou professor de dret del treball entre 1917 i 1936, així com de l'Escola d'Estudis Socials de la Generalitat de Catalunya. El 1929 fou vocal de la comissió interina de corporacions en el Ministeri de Treball d'Espanya. A les eleccions generals espanyoles de 1933 fou elegit diputat per Barcelona ciutat per la Lliga Catalana. També fou Conseller de Treball de la Generalitat de Catalunya entre el 14 de desembre de 1935 i el 16 de febrer de 1936.
En esclatar la guerra civil espanyola donà suport al nou règim franquista, fou assessor de la Junta de Burgos i el 1939 treballà al Ministeri d'Acció Sindical. Poc després, però, s'exilià cap a l'Argentina, on fou assessor de diverses empreses i publicà nombrosos llibres de dret de treball, camp on esdevingué una autoritat reconeguda.

## Obres

* Derecho español del trabajo (1936)
* El ocaso de una gran utopía. Consideraciones sobre el pensamiento político de la Edad Contemporánea (1941)
* El sindicalismo como fenómeno social y problema jurídico (1958)
* Las Convenciones Colectivas de condiciones de trabajo

## Referències

* ↑ Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona.Registre de Naixements. Any 1893. Registre núm.6059.Jutjat Universitat.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats

## Enllaços externs

* Biografies de parlamentaris catalans Arxivat 2018-08-20 a Wayback Machine.
* «Alexandre Gallart i Folch». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Província d'Esmirna

Esmirna és una província de Turquia situada a la Regió de l'Egeu, a la costa de la mar Egea, la capital del qual és la ciutat d'Esmirna. A l'oest està envoltada per la Mar Egea, i envolta el Golf d'Esmirna. Les províncies veïnes són Balikesir al nord, Manisa a l'est, i Aydin al sud.
Els rius principals de la província són el Küçük Menderes, Koca Çay (amb la presa Güzelhisar), i Bakır Çay.

## Districtes

La província d'Esmirna es divideix en 30 districtes:
| Aliağa Balçova Bayindir Bayrakli Bergama Beyda Bornova Buca Çeşme Çiğli Dikili Foça Gaziemir Güzelbahçe Karabalar | Karaburun Kariyaka Kemalpaşa Kinik Kiraz Konak Menderes Menemen Narlidere Ödemiş Seferihisar Selçuk Tire Torbalı Urla |
D'aquests, Balçova, Bayraklı, Bornova, Buca, Çiğli, Gaziemir, Güzelbahçe, Karabağlar, Karşıyaka, Konak, i Narlıdere són districtes metropolitans que constitueixen la ciutat d'Esmirna.

## Història

L'àrea va ser poblada, al principi, per gent de la mateixa Anatòlia. Mil·lennis més tard, grecs de Jònia, pels volts del segle xi abans de l'Era comuna, establiren la Lliga de Jònia. Més tard fou conquerida pels perses, i recuperada pels grecs, abans de ser inclosa a l'Imperi Romà. Després de la divisió de l'Imperi Romà, l'àrea va esdevenir part de l'Imperi Romà d'Orient fins que fou conquerida pels turcs otomans al segle xiv. Després de la Primera Guerra Mundial la província fou cedida a Grècia, però va ser reconquerida per les forces de Kemal Atatürk en la Guerra d'Independència Turca. Com a resultat del Tractat de Lausana tots els habitants ortodoxos grecs de la província hagueren de marxar, i la Província d'Esmirna va ser incorporada a la moderna república de Turquia.

## Vegeu també

* Zeybeks

## Referències

* ↑ «Província d'Esmirna». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del governador d'Esmirna (turc)
# Palaia misèries

La palaia misèries (Phrynorhombus regius) és un peix teleosti de la família dels escoftàlmids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Morfologia

* Pot arribar als 20 cm de llargària total.
* El cos és deprimit, oval i llarg.
* La línia lateral apareix a les dues cares.
* Els ulls es troben a l'esquerra, són grossos i es troben a la mateixa alçada separats per una protuberància òssia.
* La boca és terminal i ampla.
* La mandíbula inferior és prominent.
* L'aleta dorsal comença per davant els ulls i el primer radi és el més llarg de tots.
* La caudal és rodona.
* La cara ocular és de color marró vermell amb taques de distintes tonalitats, també presents a les aletes.
* Presenta color mimètics amb l'entorn.

## Reproducció

Té lloc durant la primavera en el Mediterrani.

## Alimentació

Menja cucs i crustacis.

## Hàbitat

És bentònic de fons sorrencs i fangosos, on s'enterra. Els joves són més costaners que els adults, que poden arribar als 300 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de l'Atlàntic nord-oriental (des de les Illes Britàniques fins al Marroc), al Mediterrani occidental i a la mar Adriàtica.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Mas Ferrà, Xavier i Canyelles Ferrà, Xavier: Peixos de les Illes Balears. Editorial Moll, Palma, maig del 2000. Manuals d'Introducció a la Naturalesa, 13. ISBN 84-273-6013-4. Planes 263-264.
# Serpetó

El serpetó o serpeta maculada (Nerophis maculatus) és una espècie de peix de la família dels singnàtids i de l'ordre dels singnatiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 30 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovovivípar i el mascle transporta els ous en una bossa ventral, la qual es troba a sota de la cua.

## Hàbitat

És un peix marí de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Portugal (incloent-hi les Illes Açores) i la Mediterrània (més comú a la mar Adriàtica i a la part occidental).

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Dawson, C.E., 1986. Syngnathidae. p. 628-639. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 2.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* ↑ Bilecenoglu, M., E. Taskavak S. Mater i M. Kaya, 2002. Checklist of the marine fishes of Turkey. Zootaxa (113):1-194.
* ↑ Costa, F., 1991. Atlante dei pesci dei mari italiani. Gruppo Ugo Mursia Editore S.p.A. Milà, Itàlia. 438 p.
* ↑ Lanfranco, G.G, 1993. The fish around Malta. Progress Press Co., Ltd., Malta.
* ↑ Luther, W. i K. Fiedler, 2002. Guida della fauna marina costiera del Mediterraneo. Atlante illustrato a colori. Franco Muzzio & C. (editor), Roma. 244p.
* ↑ Mercader L., D. Lloris i J. Rucabado, 2003. Tots els peixos del Mar Català. Diagnosi i claus d'identificació. Institut d'Estudis Catalans. Barcelona. 350p.
* ↑ Quignard, J.-P. i J.A. Tomasini, 2000. Mediterranean fish biodiversity. Biol. Mar. Mediterr. 7(3):1-66.

## Bibliografia

* Dawson, C.E., 1985. Indo-Pacific pipefishes (Red Sea to the Americas). The Gulf Coast Research Laboratory Ocean Springs, Mississipi, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lourie, S. A., Amanda C.J. Vincent i Heather J. Hall: Seahorses: An Identification Guide to the World's Species and their Conservation. Dorling Print Limited, Dorling House: Londres, Gran Bretanya: Project Seahorse, 1999.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Pantà de Margalef

El pantà de Margalef és un embassament que pertany al riu de Montsant (conca del riu Ebre), creat per una presa situada al municipi de Margalef, que s'estén pel seu terme municipal, a la comarca del Priorat.
El pantà fou projectat el 1984 i va ser inaugurat el 1992. Té una capacitat de 2,84 hm³ d'aigua. És una presa d'arc de gravetat, amb capacitat per a 3 hm³, que serveix per regar les terres dels termes de Cabassers, la Bisbal de Montsant i del mateix Margalef. Part de la seva aigua es transvasa a la Palma d'Ebre, fora de la conca del Montsant.
L'obra va estar envoltada de força polèmica perquè significava un tall deleteri en l'estructura i la funció d'un dels ecosistemes fluvials fins aleshores més rics i ben conservats de tota la Catalunya mediterrània. Malgrat que el resultat d'un estudi d'impacte ambiental va resultar crític -és a dir que els impactes no eren assumibles ni compensats pels beneficis que l'obra produiria-, i que es van presentar alternatives que permetien emmagatzemar quantitats equiparables d'aigua sense malmetre aquest tram de riu, per un pacte polític entre els batlles de la zona i el govern de es va aprovar el projecte.
| « | A la Generalitat pensem en els pobles perquè el lloc més amagat de Catalunya, en aquest forat on som avui, també és Catalunya. | » |
| — Jordi Pujol Discurs de la inauguració del pantà de Margalef, 1995 |||

## Referències

* ↑ «Pantà de Margalef». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Hidrologia: Parc Natural de la Serra de Montsant». Parcs naturals de Catalunya. [Consulta: 17 gener 2022].
* ↑ Borbonès Juanpere, Natàlia. «Un nou president, un nou gerent». A: SOS Priorat: sumari d'un consell comarcal. Valls: Cossetània, 1999, p. 21. ISBN 84-89890-32-3.

## Enllaços externs

* «Agència Catalana de l'Aigua».
* «Àrea de lleure de l'embassament de Margalef». Priorat Turisme.
* «L'embassament de Margalef, ple a vessar». CCMA, 29-03-2015. [Consulta: 16 gener 2022].
# Tous (desambiguació)

«Tous» té aquests significats:
* Toponímia:
** Tous, municipi del País Valencià a la comarca de la Ribera Alta
** Sant Martí de Tous, municipi de la comarca de l'Anoia
** Casa-fàbrica Tous
** Ermita Mas de Tous a la Pobla de Vallbona (Camp de Túria, País Valencià)
** Embassament de Tous embassament del riu Xúquer entre les comarques valencianes de la Canal de Navarrés i la Ribera Alta
** Pantà de Sant Martí de Tous, embassament de la riera de Tous afluent del riu Anoia
** Punta dels Tous muntanya de la Bisbal de Montsant (comarca del Priorat)
** Tossal de Tous, muntanya de Sarroca de Bellera (Pallars Jussà)
* Biografies:
** Albert Tous Aguiló (1962), tennista mallorquí
** Alfons de Tous, president de la Generalitat de Catalunya (1396 - 1413)
** Enric Tous i Carbó (Barcelona, 1925) arquitecte català
** Fernanda Ramon Tous, política mallorquina del PSM
** Joan Ordinas i Tous (Santa Margalida, 1839 - Girona, 1899), cantant mallorquí de la corda de baix
** Josep Tous, diversos personatges
** Llorenç Tous Massanet (Capdepera, 1933), religiós, teòleg i poeta mallorquí
** Nicolau Tous, diversos personatges
** Paco Tous (Sevilla, 1964), actor espanyol
** Ramon de Tous (s. XIII - XIV), cavaller de la Companyia catalana d'Orient
* Altres:
** Joieria Tous
Viccionari
# Cuevas del Almanzora

Cuevas del Almanzora és una localitat de la província d'Almeria, Andalusia. L'any 2006 tenia 11.422 habitants. La seva extensió superficial és de 263 km² i té una densitat de 43,4 hab/km². Limita al nord amb Huércal-Overa i Pulpí, al sud amb Vera i Antas, a l'est amb la mar Mediterrània i a l'oest amb Antas i Huércal-Overa, Està situada a una altitud de 88 metres i a 97 quilòmetres de la capital de la província, Almeria. Al seu terme hi ha, entre d'altres, les pedanies de Palomares i Villaricos.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 9.495 | 10.837 | 10.824 | 10.792 | 10.155 | 10.782 | 10.776 | 11.001 | 11.484 | 11.422 |
# Rabosa negra

La rabosa negra (Lipophrys nigriceps) és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes que es troba a la mar Mediterrània. És un peix marí que viu fins als 6 m de fondària.
Els mascles poden assolir 4,3 cm de longitud total.
És ovípar.

## Referències

* ↑ Gill T. N., 1896. Lipophrys a substitute for Pholis. Am. Nat. v. 30. 498.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Vinciguerra, D., 1883. Resultati ittiologici delle crociere del Violante. Annali del Museo Civico di Storia Naturale di Genova v. 18: 465-590, Pls. 1-3.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Zander, C.D., 1986. Blenniidae. p. 1096-1112. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (editors) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean, volum 3. UNESCO, París.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Bavosa de cinc

La bavosa de cinc (Lipophrys pholis) és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 30 cm de longitud total.
* Pell nua i viscosa.
* No té tentacles al cap.
* Coloració variable.

## Reproducció

És ovípar i el període de fresa té lloc entre abril i agost.

## Alimentació

Menja petits invertebrats bentònics, especialment gastròpodes, percebes, amfípodes i algues.

## Depredadors

A les Illes Açores és depredat pel serrà mascle (Serranus atricauda).

## Hàbitat

És un peix marí de clima temperat que viu entre 0-8 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba des del sud de Noruega fins al Marroc i Madeira, incloent-hi la mar Mediterrània i les Illes Balears.

## Observacions

És capaç de respirar aire quan es troba fora de l'aigua.

## Referències

* ↑ «Lipophrys pholis». Catalogue of Life. (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Zander, C.D., 1986. Blenniidae. p. 1096-1112. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (editors) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean, volum 3. UNESCO, París.
* 1 2 Muus, B.J. i J.G. Nielsen, 1999. Sea fish. Scandinavian Fishing Year Book, Hedehusene, Dinamarca. 340 p.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* ↑ Morato, T., R.S. Santos i J.P. Andrade, 2000. Feeding habits, seasonal and ontogenetic diet shift of blacktail comber, Serranus atricauda (Pisces: Serranidae), from the Azores, north-eastern Atlantic. Fish. Res. 49(1):51-59.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Wirtz, P., R. Fricke i M.J. Biscoito, 2008. The coastal fishes of Madeira Island-new records and an annotated check-list. Zootaxa 1715: 1-26.
* ↑ Mercader L., D. Lloris i J. Rucabado, 2003. Tots els peixos del Mar Català. Diagnosi i claus d'identificació. Institut d'Estudis Catalans. Barcelona. 350p.
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ Thurston, R.V. i P.C. Gehrke, 1993. Respiratory oxygen requirements of fishes: description of OXYREF, a data file based on test results reported in the published literature. p. 95-108. A: R.C. Russo & R.V. Thurston (editors) Fish Physiology, Toxicology, and Water Quality Management. Proceedings of an International Symposium, Sacramento, Califòrnia, Estats Units, 18-19 de setembre, 1990. US Environmental Protection Agency EPA/600/R-93/157.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Rabosa (peix)

La rabosa (Lipophrys canevae) és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 7,5 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

És un peix marí que viu entre 0-2 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud de Portugal i a la mar Mediterrània.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Zander, C.D., 1986. Blenniidae. p. 1096-1112. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (editors) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean, volum 3. UNESCO, París.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* ↑ Almada, V.C., R.F. Oliveira, E.J. Gonçalves, A.J. Almeida, R.S. Santos i P. Wirtz, 2001. Patterns of diversity of the north-eastern Atlantic blenniid fish fauna (Pisces: Blenniidae). Global Ecol. Biogeogr. 10:411-422.
* ↑ Bilecenoglu, M., E. Taskavak S. Mater i M. Kaya, 2002. Checklist of the marine fishes of Turkey. Zootaxa (113):1-194.
* ↑ Costa, F., 1991. Atlante dei pesci dei mari italiani. Gruppo Ugo Mursia Editore S.p.A. Milà, Itàlia. 438 p.
* ↑ Fricke, R., M. Bilecenoglu i H.M. Sari, 2007. Annotated checklist of fish and lamprey species (Gnathostoma and Petromyzontomorphi) of Turkey, including a Red List of threatened and declining species. Stuttgarter Beitr. Naturk. Sea A (706):1-172.
* ↑ Gharred, T., M.H. Ktari i M. Ben Salem, 1998. Inventaire systématique des côtes tunisiennes. Cybium 22(2):99-105.
* ↑ Mercader L., D. Lloris i J. Rucabado, 2003. Tots els peixos del Mar Català. Diagnosi i claus d'identificació. Institut d'Estudis Catalans. Barcelona. 350p.
* ↑ Quignard, J.-P. i J.A. Tomasini, 2000. Mediterranean fish biodiversity. Biol. Mar. Mediterr. 7(3):1-66.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G.; Collette, B.; Facey, D. The Diversity of Fishes (en anglès). Wiley, 1997. ISBN 978-0-86542-256-8.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Springer, V.G., 1986. Blenniidae. p. 742-755. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Springer, V.: Blennies. Planes 214-217 a W.N. Eschmeyer, J. R. Paxton, editors. Encyclopedia of Fishes – 2a edició, San Diego, Califòrnia: Academic Press. Any 1994.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# La promesa del monstre

La promesa del monstre (títol original en anglès: Bride of the Monster) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Ed Wood, estrenada el 1955. Ha estat doblada al català.

## Argument

Des de fa tres mesos, no paren les nits de tempesta en una petita regió perduda dels Estats Units. Des de fa tres mesos, també hi ha tot de desaparicions que se sumen de manera inquietant. La premsa parla d'un monstre, que vagaria pels voltants d'un aiguamoll; no lluny d'aquest aiguamoll, s'aixeca una vella casa, que dos passejants enxampats per la tempesta creuen abandonada...

## Repartiment

* Bela Lugosi: Dr. Eric Vornoff
* Tor Johnson: Lobo
* Tony McCoy: Tinent Dick Craig
* Loretta King: Janet Lawton
* Harvey B. Dunn: Capità Tom Robbins
* George Becwar: Professor Vladimir Strowski
* Paul Marco: Oficial Kelton
* Don Nagel: Inspector Marty Martin
* Bud Osborne: Mac
* John Warren: Jake
* Ann Wilner: Tillie
* Dolores Fuller: Margie
* William 'Billy' Benedict: Venedor de diaris
* Ben Frommer: L'home borratxo

## Al voltant de la pel·lícula

* El fals pop que es pot veure a la pel·lícula ha estat rodat als estudis Republic (aquest últim havia estat construït per a la pel·lícula Wake of the Red Witch, amb John Wayne), però el motor que controla els tentacles no ha estat rodat al mateix temps, i són els actors mateixos que donen la impressió que l'animal és viu. Aquesta escena és igualment visible a la pel·lícula de Tim Burton dedicada a Ed Wood.
* El cineasta fa sortir Alex Gordon com a coautor de la història i del guió, tot agraint-li haver-li donat la idea, però Gordon no ha participat, en realitat, en res en l'escriptura del guió.
* Eddie Parker, que dobla Bela Lugosi per a les escenes perilloses, era igualment el seu doble a Frankenstein i l'home llop el 1943, interpretant el paper de la criatura de Frankenstein en nombroses escenes.

## Referències

* ↑ esadir.cat. La promesa del monstre. esadir.cat.
* ↑ «Bride of the Monster». The New York Times.
* Fitxa a Nanarland Arxivat 2013-10-29 a Wayback Machine. (francès)