OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Athens (Virgínia de l'Oest)

Athens és una població dels Estats Units a l'estat de Virgínia de l'Oest. Segons el cens del 2000 tenia 1.102 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Athens tenia 1.102 habitants, 359 habitatges, i 199 famílies. La densitat de població era de 989,5 habitants per km².
Dels 359 habitatges en un 20,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,7% hi vivien parelles casades, en un 10% dones solteres, i en un 44,3% no eren unitats familiars. En el 32,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,14 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,74.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 12,7% tenia menys de 18 anys, un 40,1% entre 18 i 24, un 17,4% entre 25 i 44, un 17,4% de 45 a 60 i un 12,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 156,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.260 $ i la renda mediana per família de 45.694 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.214 $ mentre que les dones 20.268 $. La renda per capita de la població era de 13.553 $. Entorn del 9,7% de les famílies i el 20,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Maria de Toledo

Maria de Toledo i Rojas o Maria Álvarez de Toledo (* c. 1490; † 11 de maig de 1549 Santo Domingo) va ser la primera virreina de les Índies per estar casada amb Diego Colón, fill primogènit de Cristòfor Colom, descobridor d'Amèrica. Neta del I duc d'Alba, neboda del II duc, cosí del rei Ferran II d'Aragó El Catòlic, i reneboda dels Reis Catòlics, va ser la dona de la més alta noblesa que va passar a Amèrica al segle xvi. A més, va ser defensora de les llibertats dels indiss a les Índies Occidentals.

## Entorn familiar

Filla de Fernando Álvarez de Toledo i Enríquez, senyor de Villorias i Falconer Major del rei Ferran II d'Aragó, i de María de Rojas i Pereira, Maria va néixer al voltant de 1490 i va morir a la ciutat de Santo Domingo, a l'illa L'Espanyola (l'actual República Dominicana), l'11 de maig 1549.
En 1508, va contreure matrimoni amb Diego Colón Moniz, el fill primogènit de l'almirall Cristòfor Colom, qui va dur a terme una de les més importants gestes històriques: el descobriment del Nou Món.
Els descendents d'aquest matrimoni van ser:
* Felipa Colón i Toledo.
* Luis Colón de Toledo
* Maria Colón i Toledo.
* Joana Colón i Toledo
* Isabel Colón i Toledo
* Cristòfor Colón i Toledo.
* Diego Colón i Toledo.
En morir Diego Colom a 1526, tots els seus fills eren menors d'edat. La seva vídua va prendre la regna de la família i en 1530 va decidir retornar a Espanya a seguir el plet que tenia el seu marit amb el Fisc Reial. En els anys posteriors va viure a Espanya defensant els drets dels seus fills davant els tribunals.
Finalment el 28 de gener de 1536, el Consell d'Índies li va llevar privilegis a l'hereu, entre aquests el delme de les terres d'Amèrica i el títol de Virrei, compensant entre d'altres amb el Ducat de Veragua. A més, Maria va aconseguir per a les seves filles una renda anual vitalícia de 500.000 maravedís, i per al seu fill menor Diego l'hàbit de l'Orde de Santiago, a més de la renda. Maria va estar absent de Santo Domingo des 1530-1544. Va morir al Palau d'en Jaume Colom, l'11 de maig 1549.

## Bibliografia

* Arranz Márquez, Luis. Cristóbal Colón: misterio y grandeza. Madrid: Marcial Pons, Serie Memorias y biografías, 2006. ISBN 8496467236.
# Cerdocyon

Cerdocyon és un gènere de cànids que han viscut a les Amèriques des del Pliocè. L'única espècie vivent avui en dia, la guineu menjacrancs, és originària de Sud-amèrica. Una de les espècies fòssils, C. avius, visqué a Nord-amèrica durant el Plistocè, mentre que l'altra, C. texanus, hi visqué durant el Pliocè inferior. Tot i que encara no ha estat confirmada, la teoria més estesa és que el seu parent més proper és la guineu d'orelles petites.

## Referències

* ↑ Entrada «Cerdocyon» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Perikoala

Perikoala és un gènere de marsupial extint del qual s'han trobat fòssils a Austràlia. Visqué entre el Miocè i el Pliocè i és un parent proper del coala d'avui en dia.

## Referències

* ↑ Stirton, R.A., 1957: A new koala from the Pliocene Palankarinna fauna of South Australia. Records of the South Australian Museum, 13: 71-81. PDF (anglès)
# Estació de Marina

Mapa Metro Línia 1 :
Mapa TramBesòs T4, T5 i T6 :
Marina és una estació de metro i tramvia situada a l'Avinguda Meridiana entre els districtes de l'Eixample i Sant Martí on enllacen la L1 del Metro de Barcelona i les línies T5 i T6 del Trambesòs. A més també hi ha un baixador de ferrocarril en desús, anomenat estació de Bifurcació Vilanova, amb el que es va construir un enllaç.
L'estació del metro està sota una antiga platja de vies de l'estació del Nord i es va inaugurar el dia 1 d'abril de 1933 com a part del Ferrocarril Metropolità Transversal. Força anys més tard el 14 de juliol de 2004 es va inaugurar la parada del Tram que es troba sobre l'Avinguda Meridiana amb el perllongament de la línia T4 des de Glòries fins a Ciutadella.
L'ampliació del Trambesòs de Glòries a Verdaguer va suposar el 21 d'octubre de 2024 que l'estació de tramvia passes a ser coberta per les línies T5 i T6, car la línia T4 passaria a operar el recorregut cap a Verdaguer.

## Serveis ferroviaris

| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Metro de Barcelona |||||
| Hospital de Bellvitge | Arc de Triomf | Glòries | Fondo |
| Trambesòs |||||
| Ciutadella - Vila Olímpica | Wellington | Auditori - Teatre Nacional | Gorg |
| Ciutadella - Vila Olímpica | Wellington | Auditori - Teatre Nacional | Estació de Sant Adrià |

## Accessos del metro

* Carrer Marina - Carrer Almogàvers
* Avinguda Meridiana

## Referències

* ↑ «Líneas y Horarios | TRAM Barcelona». [Consulta: 3 juliol 2022].
* ↑ «L'acumulació de deixalles en un lloc on han dormit indigents, hipòtesi més probable de l'origen del foc». Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 09-02-2016. Arxivat de l'original el 6 novembre 2017. [Consulta: 3 juliol 2022].
* ↑ «L’estació de metro de Marina arriba a octogenària | GenTMB». [Consulta: 3 juliol 2022].
* ↑ «Marina» (en anglès). [Consulta: 3 juliol 2022].
* ↑ «Canvis a les línies T4, T5 i T6 del Trambesòs per preparar l'ampliació fins a Verdaguer». 3cat, 20-10-2024. [Consulta: 26 octubre 2024].

## Vegeu també

* Llista d'estacions del metro de Barcelona
* Llista d'estacions de tramvia de la regió metropolitana de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Vicente Ferrer Roselló

Vicente Ferrer Roselló (València, 9 de juliol de 1959) és un advocat i polític valencià, diputat en la IX i X legislatures al Congrés espanyol (2008-2015) i senador designat per les Corts Valencianes (1995-2003).

## Biografia

Llicenciat en dret, inicialment milità en Unió Valenciana (UV), de la qual fou secretari nacional fins a la crisi d'aquest partit amb la baixa de Vicent González i Lizondo, i crea Iniciativa de Progrés de la Comunitat Valenciana, grup que acabarà integrant-se en el Partit Popular (PP). És en aquesta etapa que serà designat senador al Senat espanyol per les Corts Valencianes, inicialment per UV i després pel PP, del 1995 al 2003. Al Senat fou president de la Comissió Especial per a la prevenció de riscos laborals i vicepresident primer de la comissió d'afers iberoamericans.
En 2003 va ser elegit regidor a l'Ajuntament d'Alboraia (l'Horta Nord), renovant el càrrec a les successives eleccions locals de 2007 i 2011. També fou diputat provincial i vicepresident de la Diputació de València en el període de 2003 a 2008 quan renuncià després de ser elegit diputat a les eleccions generals espanyoles de 2008. A les eleccions generals de 2011 renovà l'escó i ha estat portaveu adjunt de la Comissió de Justícia del Congrés dels Diputats.
En juny de 2013 fou condemnat pel Tribunal Suprem d'Espanya a una multa de 720 euros i a la retirada del carnet de conduir durant vuit mesos per conduir ebri.
El 2024 és nomenat cap de gabinet del vicepresident i conseller per a la Recuperació Econòmica i Social Francisco Gan Pampols, nomenat pel president de la Generalitat Valenciana Carlos Mazón per a la coordinació de les tasques de reconstrucció després de la catàstrofe de la Gota freda d'aquella tardor.

## Referències

* ↑ «1. LA CORPORACIÓN PROVINCIAL - PDF Descargar libre». [Consulta: 17 desembre 2022].
* ↑ El diputado del PP Vicente Ferrer se queda ocho meses sin carnet por conducir ebrio a Cadena Ser, 21 de juny de 2013
* ↑ Cuquerella, Toni. «Gan Pampols ficha a un 'pata negra' del PP de Zaplana condenado por conducir ebrio a 8 meses sin carné cuando era diputado» (en castellà), 05-12-2024. [Consulta: 5 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Biografia al lloc web del Congrés espanyol (castellà)
* Fitxa del Senat
# Julius Evola

Julius Evola (Roma, 19 de maig del 1898 - 11 de juny del 1974), és el pseudònim de Giulio Cesare Andrea Evola, un esoterista i ideòleg italià.

## Biografia

En la seva joventut, es va interessar per a la pintura i la poesia seguint l'estil dadaista i futurista, i passant per un període d'anticristianisme acèrrim que es veuria moderat amb els anys.
Entre 1924 i 1926, col·laborà amb les revistes Ultra, Bilychnis, lgnis i Atanor.
Entre els anys 1927 i 1929, va desenvolupar el seu interès per l'esoterisme i va ser part de l'anomenat Grup d'Ur; dins d'aquest, publicà diversos treballs amb el pseudònim d'Ea.
Va morir l'11 de juny del 1974 d'una aturada cardiorespiratòria al seu apartament a Roma. Va ser incinerat i, seguint la seva voluntat, les seves cendres van ser escampades al cim de la muntanya Rosa.

## Pensament

Les seves posicions polítiques, properes al feixisme, van ser molt apreciades per Benito Mussolini, que el va preferir a Giovanni Gentile com a teòric del feixisme. La radicalitat cada vegada major del pensament d'Evola li va valer la suspensió d'alguna de les seves publicacions a Itàlia i la desconfiança de les jerarquies nazis a Alemanya. Després de la Segona Guerra Mundial, va mantenir la seva influència en el pensament conservador i neofeixista europeu en institucions com el Centre Studi Evoliani (Centre d'Estudis Evolians) o en el Centre Studi Ordine Nuovo de Pino Rauti i Enzo Erra.

## Obres destacades

* Saggi sull'idealismo magico, Todi-Roma, Atanòr, 1925
* Teoria dell'individuo assoluto, Torino, Bocca, 1927
* Imperialismo pagano, Todi-Roma, Atanòr, 1928.
* Fenomenologia dell'individuo assoluto, Torino, Bocca, 1930
* Rivolta contro il mondo moderno, Milano, Hoepli, 1934
* Il mistero del Graal, Bari, Laterza, 1937
* Lo Yoga della potenza, Torino, Bocca, 1949
* Metafisica del sesso, Todi-Roma, Atanòr, 1958
* Cavalcare la tigre, Milano, Vanni Scheiwiller, 1961

## Enllaços externs

* Biblioteca Upasika: Julius Evola.
# Sent Ilari de la Noalha

Sent Ilari de la Noalha (en francès Saint-Hilaire-de-la-Noaille) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 303 | 316 | 296 | 271 | 291 | 305 | |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Louis Négro | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Arcisans Devath

Arcisans Avant (en francès Arcizans-Avant) és un municipi francès situat al departament dels Alts Pirineus i a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 164 | 185 | 192 | 200 | 258 | 298 | 368 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | André Pujo | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Felip Guardiola i Sellés

Felip Guardiola i Sellés (València, 27 de setembre de 1951) és un advocat i polític valencià.

## Biografia

Es llicencià en dret a la Universitat de València en 1973 i es diplomà en Criminologia per l'Institut de Criminologia de la Universitat de València. En 1974 va estudiar Comerç Exterior en la Cambra de Comerç d'Espanya a Londres.
Treballà com a advocat laboralista a Castelló, on en 1975 fundà l'entitat cultural Promoción de Actividades Culturales de Castellón, S.A. Va participar com a independent en la Taula de Forces Polítiques i Sindicals del País Valencià i el 1976 va organitzar la secció valenciana del Partido Socialista Popular d'Enrique Tierno Galván, però el 1978 ingressà al PSOE amb la resta del partit. Fou elegit diputat per la província de Castelló a les eleccions generals espanyoles de 1979 i 1982 i com a secretari de política autonòmica del PSPV-PSOE, fou el primer parlamentari socialista que defensà l'entrada d'Espanya a l'OTAN i formà part de la comissió redactora de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana. Formà part del Consell del País Valencià i fou conseller d'interior del govern preautonòmic d'Enric Monsonís Domingo entre setembre de 1981 i novembre de 1982 i vicepresident de la comissió mixta de traspassos Estat-Generalitat Valenciana (1982-1985).
Fou elegit diputat per Castelló a les eleccions a les Corts Valencianes de 1983 i 1987, on va ocupar la Conselleria de Governació del govern de Joan Lerma de 1983 a juliol de 1985 i la presidència del grup parlamentari socialista el 1987-1991. També fou senador designat per la Comunitat Autònoma de 1991 a 1995.
El 1996 el Govern Valencià el va distingir amb l'Alta Distinció de la Generalitat Valenciana com a membre de la Ponència Redactora de l'Estatut d'Autonomia. Des de 1987 és membre de la Junta de Govern de la Cort d'Arbitratge de València, amb seu en la Cambra de Comerç, Indústria i Navegació de València. El 1999 abandonà la política activa i tornà a exercir com a advocat.

## Referències

* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ «Fitxa de les Corts Valencianes». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 29 abril 2015].
* ↑ Fitxa del Senat
* ↑ «Nomenaments, situacions i incidències». Dogv.gva.es, 1996. [Consulta: desembre 2016].

## Bibliografia

* Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.270. ISBN 9788495484802.
# Bill Morrison

«Bill Morrison» té aquests significats:
* Bill Morrison (director) (nascut el 1965), cineasta estatunidenc
* Bill Morrison (còmics) (nascut el 1959), cofundador de Bongo Comics
* Bill Morrison (polític) (1928–2013), polític australià de la Divisió de St George
* Bill Morrison (sindicalista) (fl. des de 1938), líder sindical britànic
* Billy Morrison (nascut el 1969), guitarrista i cantant britànic
* Billy Morrison (futbolista), futbolista del Fulham F.C. 1904–1908

## Vegeu també

* Bill Mollison (1928–2016), investigador, autor, científic, professor i biòleg australià
* William Morrison (desambiguació)
# Barrackville

Barrackville és una població dels Estats Units a l'estat de Virgínia de l'Oest. Segons el cens del 2000 tenia 1.288 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Barrackville tenia 1.288 habitants, 534 habitatges, i 373 famílies. La densitat de població era de 720,7 habitants per km².
Dels 534 habitatges en un 28,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,4% hi vivien parelles casades, en un 11,2% dones solteres, i en un 30,1% no eren unitats familiars. En el 26,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,41 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 16,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.587 $ i la renda mediana per família de 42.969 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.354 $ mentre que les dones 21.786 $. La renda per capita de la població era de 16.506 $. Entorn del 8,2% de les famílies i el 10,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Barrackville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Barrackville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Belington

Belington és una població dels Estats Units a l'estat de Virgínia de l'Oest. Segons el cens del 2000 tenia 1.788 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Belington tenia 1.788 habitants, 713 habitatges, i 518 famílies. La densitat de població era de 336,8 habitants per km².
Dels 713 habitatges en un 33,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,1% hi vivien parelles casades, en un 14,7% dones solteres, i en un 27,3% no eren unitats familiars. En el 23,8% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 24% de 45 a 60 i un 15,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.154 $ i la renda mediana per família de 28.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.809 $ mentre que les dones 15.050 $. La renda per capita de la població era de 12.905 $. Entorn del 18,3% de les famílies i el 20,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Belington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Belington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Auburn (Virgínia de l'Oest)

Auburn és una població dels Estats Units a l'estat de Virgínia de l'Oest. Segons el cens del 2000 tenia 103 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Auburn tenia 103 habitants, 41 habitatges, i 31 famílies. La densitat de població era de 119,2 habitants per km².
Dels 41 habitatges en un 40% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,5% hi vivien parelles casades, en un 17,5% dones solteres, i en un 20% no eren unitats familiars. En el 17,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 26,2% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.063 $ i la renda mediana per família de 19.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.250 $ mentre que les dones 13.750 $. La renda per capita de la població era de 8.548 $. Entorn del 32,4% de les famílies i el 34,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Auburn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Auburn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Boaz (Virgínia de l'Oest)

Boaz és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Virgínia de l'Oest. Segons el cens del 2000 tenia 1.345 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Boaz tenia 1.345 habitants, 534 habitatges, i 412 famílies. La densitat de població era de 140 habitants per km².
Dels 534 habitatges en un 33,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,5% hi vivien parelles casades, en un 11,6% dones solteres, i en un 22,8% no eren unitats familiars. En el 19,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,8% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 26,5% entre 25 i 44, un 28% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.250 $ i la renda mediana per família de 49.474 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.393 $ mentre que les dones 24.605 $. La renda per capita de la població era de 20.405 $. Entorn del 4,7% de les famílies i el 7,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Boaz». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Boaz». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.