OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Igor Igorevitx Wagner

Igor Igorevitx Wagner (en rus, Егор Егорович Вагнер, sovint Georg Wagner o Egor Vagner; Kazan, 9 de desembre de 1849 – Varsòvia, 27 de novembre de 1903) fou un químic rus.
El pare de Wagner era advocat i funcionari d'origen alemany, mentre que la seva mare procedia de l'aristocràcia russa. Va començar a estudiar dret el 1867 a la Universitat de Kazan, però després va passar a la química sota la influència d'Alexander Mikhaylovich Zaytsev. Zaytsev havia convertit Kazan en un centre de química orgànica a Rússia i molts dels seus estudiants es van convertir en professors. Wagner va obtenir el títol de química el 1874 i va rebre una beca de dos anys per preparar-se per convertir-se en professor. Es va quedar amb Zaytsev un any a Kazan i va passar un any amb Bútlerov a la Universitat de Sant Petersburg. Després va ser professor ajudant a Sant Petersburg fins al 1882 i posteriorment professor a l'Institut Forestal i Agrícola de Puławy, a prop de Lublin, on va establir un laboratori de química orgànica.
Es va convertir en el primer professor de química orgànica el 1886 a la Universitat de Varsòvia, però es va traslladar el 1889 a la recent fundada Politècnica de Varsòvia, on va ser professor de Química Orgànica i degà de la Facultat de Química.
La reacció de transposició de Wagner-Meerwein rep el nom de Wagner i Hans Meerwein. Wagner va proposar que el clorur de bornil patia un reordenament intern per formar pinè. Aquest tipus de reordenació va ser generalitzada per Meerwein.

## Referències

* ↑ Birladeanu, Ludmila «The Story of the Wagner-Meerwein Rearrangement». Journal of Chemical Education, 77, 7, 7-2000, pàg. 858. DOI: 10.1021/ed077p858.

## Bibliografia addicional

* Sementsov, A. «Egor Egorovich Vagner and His Role in Terpene Chemistry». Chymia, 11, 1-1966, pàg. 151–155. DOI: 10.2307/27757265.
* «Georg Wagner». Berichte der deutschen chemischen Gesellschaft, 36, 4, 11-1903, pàg. 4591–4613. DOI: 10.1002/cber.190303604139.
# Senta Alena

Senta Alena (en francès Sainte-Hélène) és un municipi francès situat al departament del Losera i a la regió d'Occitània. Forma part de l'Àrea urbana de Mende.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera
# Gèmas

Gèmas (en occità modern Gèmas; en occità antic Gèmenas; en francès Gémenos) és un municipi francès situat al departament de les Boques del Roine i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava. L'any 1999 tenia 5.481 habitants.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 408 | 1 115 | 1 229 | 1 447 | 1 832 | 1 835 | 1 802 | 1 809 | 1 861 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 815 | 1 752 | 1 660 | 1 486 | 1 534 | 1 564 | 1 554 | 1 468 | 1 498 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 555 | 1 510 | 1 444 | 1 520 | 1 430 | 1 437 | 1 547 | 2 008 | 2 194 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2 597 | 2 807 | 3 029 | 4 548 | 5 025 | 5 481 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Roland Giberti | NC |

## Agermanaments

* Bagnolo in Piano
* Heuchelheim
# F. I. S. T.

FIST és una pel·lícula dels Estats Units dirigida per Norman Jewison, estrenada el 1978. Ha estat doblada al català.

## Argument

Cleveland, 1937, dos operaris de magatzem, Johnny Kovak i Abe Belkin, són acomiadats injustament. Aleshores es fan membres del sindicat de camioners. Kovak pren a poc a poc consciència de la seva influència sobre els afiliats al sindicat. En el curs d'una vaga llarga i difícil, per afrontar les milícies patronals, no tindrà més remei que acceptar l'ajuda de l'extorsionador Vince Doyle, associat del Sindicat italià del crim de Chicago.

## Repartiment

* Sylvester Stallone: Johnny Kovak
* David Huffman: Abe Belkin
* Melinda Dillon: Anna Zarinkas
* Kevin Conway: Vince Doyle
* Peter Boyle: Max Graham
* Rod Steiger: el Senador Andrew Madison
* Richard Herd: Mike Monahan
* Tony Lo Bianco: Babe Milano
* Henry Wilcoxon: Win Talbot
* Cassie Yates: Molly
* Peter Donat: Arthur St. Clair
* John Lehne: M. Gant
* James Karen: Andrews
* Brian Dennehy: Frank Vasko
* Frank McRae: Lincoln Dombrowsky
* Judson Pratt: l'advocat de Kovak

## Al voltant de la pel·lícula

Aquesta pel·lícula està inspirada lliurement en la vida del sindicalista Jimmy Hoffa. Dirigent dels Teamsters, el sindicat dels conductors viaris americans, condemnat per corrupció, va desaparèixer després misteriosament, probablement assassinat per la màfia de Chicago. La vida de Jimmy Hoffa ha estat objecte d'una altra pel·lícula, Hoffa (1992), en la qual el personatge era interpretat per Jack Nicholson. L'Anthony Kiedis, cantant del grup Red Hot Chili Peppers, interpreta el paper del fill de Jonny Kovak.

## Referències

* ↑ Acrònim de Federation of Interstate Truckers (« federació dels camioners inter-estats »). Significa també « puny » en anglès.
* ↑ esadir.cat. F. I. S. T.. esadir.cat.
* ↑ «FIST». The New York Times.
* ↑ « Secrets de rodatge » a allocine.fr
# Gontaut e Sent Pèir de Nogaret

Gontaut de Nogaret (en francès Gontaud-de-Nogaret) és un municipi francès situat al departament d'Òlt i Garona i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.540 | 1.550 | 1.488 | 1.517 | 1.518 | 1.537 | 1.582 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Thierry Constans | |

## Agermanaments

* Bantzenheim

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Lucas Janszoon Waghenaer

Lucas Janszoon Waghenaer (c. 1534–c. 1606) va ser un cartògraf neerlandès i una figura notable de l'edat d'or de la cartografia flamenca, conegut per les seves contribucions pioneres sobre el tema de la cartografia nàutica.
Waghenaer és un dels pares fundadors i membres més famosos de l'escola d'Holanda del Nord, que va tenir un paper important en el desenvolupament primerenc de la cartografia nàutica holandesa. Entre 1550 i 1579, Waghenaer va navegar pels mars com a oficial en cap. Durant aquests anys va haver d'estar en contacte amb els navegants de la península ibèrica. El coneixement de les cartes marítimes i de les instruccions de navegació que va obtenir Waghenaer a partir d'aquests contactes van influir en la seva obra posterior. Després de la seva carrera marinera, va treballar al port d'Enkhuizen, com a cobrador de taxes marítimes.
La seva primera publicació, Spieghel der zeevaerdt ("el mirall de Mariner") va aparèixer el 1584. Aquest llibre de mapes combinava un atles de cartes nàutiques i indicacions de navegació amb instruccions per a la navegació per les aigües costaneres d'Europa i del nord-oest d'Europa. Va ser el primer d'aquest tipus en la història de la cartografia nàutica, i va tenir un èxit immediat. Una segona part va ser publicada l'any següent i va ser reeditada diverses vegades i traduïda a l'anglès, l'alemany, el llatí i el francès. El 1592 es va publicar el seu segon llibre pilot, Thresoor der zeevaert ("Tresor de la navegació"). La seva tercera i última publicació, Enchuyser zeecaertboeck ("Enkhuizen sea-chart-book"), va ser publicada el 1598.
Va morir al voltant de 1606, a Enkhuizen i en aparent pobresa, acceptant les autoritats municipals a estendre la seva pensió un any més per a la seva vídua.

## Referències

* ↑ Waghenaer, 1584, map 16.
* ↑ Waghenaer, 1584.
* ↑ Waghenaer, 1585.
* ↑ Waghenaer, 1592.
* ↑ Waghenaer, 1598.

## Bibliografia

* Bartelds, J. C. E.. «Waghenaer (Lucas Jansz.)». A: Nieuw Nederlandsch Biografisch Woordenboek. 7. Leiden: Sijthoff, 1927, p. 1304–1305.
* Koeman, C. «Lucas Janszoon Waghenaer: a sixteenth century marine cartographer». Geogr. J., 131, 2, 1965, pàg. 202–212. JSTOR: 1793794.
* Van der Aa, A. J.. «Waghenaer (Lucas Jansz.)». A: Biographisch Woordenboek der Nederlanden. 20. Haarlem: Brederode, 1877.
* Waghenaer, L. 't Eerste deel vande Spieghel der zeevaerdt (en neerlandès). Leiden: Christoffel Plantijn, 1584. OCLC 68854319.
* Waghenaer, L. 't Tweede deel vande Spieghel der zeevaerdt (en neerlandès). Leiden: Christoffel Plantijn, 1585. OCLC 68010430.
* Waghenaer, L. Thresoor der zeevaert (en neerlandès). Leiden: Franciscus Raphelengius, 1592. OCLC 433709176.
* Waghenaer, L. Enchuyser zeecaertboeck (en neerlandès). Amsterdam: Cornelis Claeszoon, 1598. OCLC 46219765.

## Vegeu també

* Krakatau
* Jan Huygen van Linschoten

## Enllaços externs

* Works by Lucas Janszoon Waghenaer at Open Library
* Obres de o sobre Lucas Janszoon Waghenaer a Internet Archive
* Treballs per o sobre Lucas Janszoon Waghenaer en biblioteques (catàleg WorldCat) (anglès)
# Iauanauà

La llengua iauanauà o yawanawá és parlada pel poble iauanauà, que habita la regió amazònica propera a la frontera entre el Perú, Brasil i Bolívia. Amb uns 450 parlants, es troba en situació vulnerable. Deriva de la llengua arara —com el iaminauà— inclosa en la família pano.

## Referències

* ↑ «Questão indígena: Urucum transforma vida de comunidade» (en portuguès brasiler). Folha de S.Paulo, 26-11-2000. Arxivat de l'original el 2024-03-30. [Consulta: 10 desembre 2024].
* ↑ «Lengua Yawanawá» (en castellà). Promotora Española de Lingüística. Arxivat de l'original el 2023-12-14. [Consulta: 10 desembre 2024].
* ↑ «Yawanawa». Ethnologue. Arxivat de l'original el 2024-11-18 [Consulta: 10 desembre 2024].

## Enllaços externs

* «Yawanawa | Língua» (en portuguès brasiler). Museu do Índio. Arxivat de l'original el 2024-06-25.
# Ledenon

Ledenon (en francès Lédenon) és un municipi francès situat al departament del Gard i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans del Gard
# Tornant a casa

Tornant a casa (títol original en anglès The Myth of Fingerprints) és una pel·lícula estatunidenca de 1997 dirigida per Bart Freundlich. La pel·lícula és anomenada així per la cançó "All Around the World or the Myth of the Fingerprints" de Paul Simon, presentada en el seu àlbum Graceland el 1986. La cançó vol esvair el "mite" que les persones són diferents a tot el món: "els he vist tots, i, home, són tots el mateix."

## Argument

Quan una família disfuncional es reuneix pel dia d'acció de gràcies (Thanksgiving) a la seva casa de Nova Anglaterra, els dimonis passats es revelen mentre un fill torna a casa després de tres anys.

## Repartiment

* Julianne Moore: Mia
* Roy Scheider: Hal
* Hope Davis: Margaret
* Blythe Danner: Lena
* Noah Wyle: Warren
* Laurel Holloman: Leigh
* Michael Vartan: Jake
* Chris Bauer: Jerry

## Producció

Filmada a Nova Anglaterra, la pel·lícula va ser rodada a Andover, Bethel, i Waterville, Maine (Colby College).

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir.cat
# Senta Gèma e Martalhac

Senta Gèma e Martalhac (en francès Sainte-Gemme-Martaillac) és un municipi francès situat al departament d'Òlt i Garona i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 342 | 359 | 292 | 280 | 308 | 279 | 310 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Michel Fabre | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana no proposa cap nom. Adaptació a la grafia occitana.
# Jean Michel Gandoger

Mossèn Jean Michel Gandoger (10 de maig de 1850 - 4 d'octubre de 1926), va ser un botànic i micòleg francés. Va néixer a Arnas, fill d’un ric propietari de vinya a la regió del Beaujolais. Tot i que va prendre ordes sagrades als 26 anys, va dedicar la seua vida a l'estudi de la botànica, especialitzant-se en el gènere Rosa. Va viatjar per tota la regió mediterrània, sobretot Creta, Espanya, Portugal i Algèria, acumulant un herbari de més de 800.000 exemplars, que ara es conserva al jardí botànic de Lió. Tot i això, és famós per haver publicat milers d'espècies vegetals que ja no són acceptades. Gandoger va morir a Arnas el 1926.
El pare J. B. Charbonnel va publicar un obituari al Butlletí de la Societat Botànica de Frància (1927, vol. 74, 3-11), que recull les nombroses publicacions de Gandoger. Les plantes amb l'epítet específic de gandogeri porten el seu nom, un exemple és Carex gandogeri.

## Publicacions

* Flore lyonnaise et des départements du sud-est, comprenant l'analyse des plantes spontanées et des plantes cultivées comme industrielles ou ornementales (1875)
* Revue du genre Polygonum (1882)
* Flora europaea (1883-1891, 27 volums)
* Herborisations dans les Pyrénées (1884)
* Monographie mondiale des Crucifères (3 volums)

## Referències

* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
* ↑ IPNI Author Details at www.ipni.org
* ↑ Google Books Etymological Dictionary of Grasses
* ↑ 2012 Smithsonian Brachypodium gandogeri Hack. ex Gand.

## Enllaços externs

* Obres de o sobre Jean Michel Gandoger a Internet Archive
* Treballs per o sobre Jean Michel Gandoger en biblioteques (catàleg WorldCat) (anglès)
# Thore Evertsson

Thore Evertsson (Karlskoga, 13 de desembre de 1949), sovint escrit Tore Evertsson o Tore Evertson, és un expilot de trial suec. Durant els anys 70 va ser un dels competidors destacats del Campionat d'Europa de trial, anomenat Campionat del Món a partir de 1975, gairebé sempre com a pilot oficial d'OSSA. Va ser Campió de Suècia de trial el 1972. La temporada de 1977 no va renovar el contracte amb OSSA i va passar a córrer el Campionat del Món d'aquell any de forma semi-privada amb una Bultaco de sèrie. El 1978 va abandonar l'alta competició, però va seguir encara uns anys participant en trials a Suècia amb la seva Bultaco.

## Palmarès

| Any | Motocicleta | Campionat del Món | Campionat de Suècia |
| 1969 | Bultaco | 15è | |
| 1970 | OSSA | 6è | |
| 1971 | OSSA | 24è | |
| 1972 | OSSA | 9è | 1r |
| 1973 | OSSA | 8è | |
| 1974 | OSSA | 6è | |
| 1975 | OSSA | 13è | |
| 1976 | OSSA | - | |
| 1977 | Bultaco | 23è | |
| Total títols | Total títols | 0 | 1 |

### Notes

* ↑ Fins al 1974 el Campionat era d'Europa, i a partir de 1975 va passar a anomenar-se Campionat del Món
* ↑ Al total de títols s'hi compten tots els campionats estatals o internacionals guanyats

## Referències

* ↑ «The winner... Evertsson Tore» (en anglès). trialonline.org. [Consulta: 15 febrer 2011].
* ↑ «Thore Evertson – Made In Sweden» (en anglès). trialsguru.net, 29-10-2024. [Consulta: 11 desembre 2024].
* ↑ «A todo gas. Thore Evertsson busca empleo» (PDF) (en castellà). Hemeroteca. El Mundo Deportivo, 31-12-1976. [Consulta: 16 març 2010].
* ↑ «World. Evertsson Tore» (PDF) (en anglès). trialonline.org. [Consulta: 16 març 2010].

## Enllaços externs

* Notícia del seu quart lloc al Trial de Suècia de 1972 al Mundo Deportivo del 28-8-1972 (castellà)
* Article sobre els SSDT de 1972, on va ser el millor classificat no-britànic Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (alemany)
# Navacèlas

Navacèlas (en francès Navacelles) és un municipi francès situat al departament del Gard i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans del Gard
# Moans e Sartòu

Moans e Sartòu o Moans e Sartol (nom occità) (en francès Mouans-Sartoux) és un municipi francès situat al departament dels Alps Marítims i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava. L'any 2006 tenia 10.267 habitants.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 438 | 443 | 485 | 635 | 650 | 672 | 720 | 716 | 729 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 715 | 930 | 966 | 986 | 894 | 1.005 | 1.018 | 1.028 | 984 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 989 | 1.062 | 1.129 | 1.144 | 1.331 | 1.364 | 1.202 | 1.188 | 1.475 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 2.047 | 2.873 | 3.599 | 5.119 | 7.989 | 8.886 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1974-2015 | André Aschieri | Les Verts |
| 2015- | Pierre Aschieri | |

## Referències

* ↑ http://ccocpaisnissart.chez-alice.fr/ccocpn/AlpesMaritimes.htm Comunas Aups Maritims
* ↑ (http://www.oocities.org/toponimiaoccitana/06c.html)
# Citizen Toxie: The Toxic Avenger IV

Citizen Toxie: The Toxic Avenger IV és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Lloyd Kaufman, estrenada el 2000. Rebé el premi a la millor pel·lícula al Festival Internacional de Cinema de Catalunya el 2000.

## Argument

Mentre efectua una missió de salvament a l'escola de discapacitats de Tromaville, Toxic Avenger és víctima d'una explosió que el propulsa en una altra dimensió. Mentre que el seu doble, dolent, fa regnar el terror a Tromaville, l'heroi tòxic es troba en un món on el crim, la violència i la maldat són la norma. Ajudat per dos alumnes de l'escola i un científic vingut a menys tornarà finalment a la seva dimensió per tal de combatre el seu doble i la seva banda.

## Repartiment

* David Mattey: Toxic Avenger/ el contraventor nociu / home fent-se xuclar per Chester
* Clyde Lewis: Toxie (veu)
* Heidi Sjursen: Sarah Claire
* Joe Fleishaker: Chester / Lardass
* Michael Budinger: Tito
* Lisa Terezakis: Sweetie Honey
* Dan Snow: el sergent Kazinski
* Debbie Rochon: La Srta. Weiner
* Barry Brisco: Pompey
* Ron Jeremy: l'alcalde Goldberg
* Corey Feldman: el ginecòleg de Sarah
* Rick Collins: el cap de la policia d'Amortville
* Mark Torgl: Evil Melvin
* Trent Haaga: Tex Diaper

## Al voltant de la pel·lícula

El rodatge s'ha desenvolupat a Poughkeepsie. Hugh Hefner hauria hagut de fer una petita aparició com a president dels Estats Units, però els seus advocats van aconseguir convèncer-lo que no ho fes. Al final dels crèdits, es pot llegir No thanks to Hugh Hefner's lawyers (cap agraïment als advocats d'Hugh Hefner). El director Eli Roth (Cabin Fever i Hostel) fet una petita aparició com a jove seductor. Algunes playmates de la revista Playboy apareixen durant la pel·lícula, com Devin DeVasquez (miss juny de 1985), Brandi Brandt (miss octubre de 1987) o Neriah Davis (miss març de 1994). Julie Strain va ser, per la seva part, miss Penthouse 1993. En la versió original, la narració del pròleg i de l'epíleg són efectuades pel creador de comics Stan Lee. Charlotte Kaufman, la filla del cineasta, fet una petita aparició com habitant de Tromaville i Amortville.

## Saga Toxic Avenger

* 1985: The Toxic Avenger, de Michael Herz i Lloyd Kaufman
* 1989: The Toxic Avenger, Part II, de Michael Herz i Lloyd Kaufman
* 1989: The Toxic Avenger Part III: The Last Temptation of Toxie, de Michael Herz i Lloyd Kaufman

## Referències

* ↑ «Toxic Avenger IV: Citizen Toxie. El cine como verdadero arte.» (en castellà). Cinefagia, 04-10-2021. [Consulta: 8 gener 2012].
* ↑ «Citizen Toxie: The Toxic Avenger IV». The New York Times.

## Enllaços externs

* Citizen Toxie: The Toxic Avenger IV - Lloc web oficial
* Crítica DevilDead
# Malson a Elm Street 4

Malson a Elm Street 4 (títol original: A Nightmare On Elm Street 4: The Dream Master) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Renny Harlin, estrenada l'any 1988. Ha estat doblada al català.

## Argument

Kristen Parker, supervivent de la precedent massacre, recomença a tenir malsons i ha de reconèixer l'evidència: Freddy Krueger, l'abominable coco, ha tornat per difondre un nou vent de terror entre els adolescents de Springwood. Mentre que els seus amics són morts un a un, Kristen es posa en marxa per destruir definitivament l'amo dels somnis.

## Repartiment

* Lisa Wilcox: Alice Johnson
* Robert Englund: Freddy Krueger
* Andras Jones: Rick Johnson
* Tuesday Knight: Kristen Parker
* Danny Hassel: Dan Jordan
* Brooke Theiss: Debbie Stevens
* Toy Newkirk: Sheila Kopecky
* Ken Sagoes: Roland Kincaid
* Rodney Eastman: Joey Crusel
* Nicholas Mele: Dennis Johnson
* Brooke Bundy: Elaine Parker
* Jacquelyn Masche: la Sra. Crusel

## Al voltant de la pel·lícula

* Patricia Arquette no repeteix el seu paper en aquest lliurament, cedint el seu lloc a Tuesday Knight en el paper de Kristen Parker.
* Ray Garton va signar la novel·lització de la pel·lícula.
* Fins al remake de 2010, aquest quart episodi va ser de lluny el més gran èxit de la saga.

## Premis i nominacions

* Premi als millors efectes especials en el Festival internacional de cinema de Catalunya 1988: Steve Johnson.
* Nominació al premi a la millor pel·lícula en el festival Fantasporto 1989.
* Nominació al premi a la més dolenta cançó (Therapist), en els Razzie Awards 1989.
* Nominació al premi a la millor pel·lícula de terror, millor director i millor segon paper masculí (Robert Englund), per l'Acadèmia de cinema de ciència-ficció, fantàstica i de terror 1990.

## Pel·lícules de la saga

* Malson a Elm Street, de 1984
* A Nightmare on Elm Street 2: Freddy's Revenge, de 1985
* Malson a Elm Street 3, de 1987
* Malson a Elm Street 4, de 1988
* Malson a Elm Street 5: El nen somiador, de 1989
* Freddy's Dead: The Final Nightmare, de 1991
* El nou malson, de 1994
* Freddy vs. Jason, de 2003
* Malson a Elm Street. L'origen, de 2010

## Referències

* ↑ esadir.cat. a Elm Street 4 Malson a Elm Street 4. esadir.cat.
* ↑ «: A Nightmare On Elm Street 4:». The New York Times.
# Greset e Cavanhan

Grézet-Cavagnan (en francès Grézet-Cavagnan) és un municipi francès situat al departament d'Òlt i Garona i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 298 | 344 | 314 | 294 | 296 | 256 | 344 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1989-2008 | Jean-Louis Arpoulet | |
| 2008- | Georges Rodier | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana no proposa cap nom.
# Túnel de Cu Chi

Els Túnels de Cu Chi és un sistema de túnels a 70 km al nord-oest de Saigon, Vietnam. La longitud original d'aquests túnels era de més de 200 km, però només 120 quilòmetres es conserven actualment. El Vietcong construí aquests túnels durant la Guerra del Vietnam. Hi havia hospitals, cuines, dormitoris, sales de reunions, o arsenals. El 1968, el Vietcong els va fer servir per atacar Saigon. Avui dia, els túnels de Chu Chi són una destinació per als turistes.

## La vida als túnels

Els soldats nord-americans van utilitzar el terme "Black Echo" per descriure les condicions dins dels túnels. Per al Viet Cong, la vida als túnels era difícil. L'aire, el menjar i l'aigua eren escassos, i els túnels estaven infestats de formigues, centpeus verinosos, serps, escorpins, aranyes i rosegadors. La majoria de les vegades, els soldats passaven el dia als túnels treballant o descansant i només sortien de nit per buscar subministraments, cuidar els seus cultius o enfrontar-se a l'enemic en la batalla. De vegades, durant els períodes de forts bombardejos o moviments de tropes americanes, es veurien obligats a romandre sota terra durant molts dies alhora. La malaltia era generalitzada entre la gent que vivia als túnels, especialment la malària, que era la segona causa de mort després de les ferides de batalla. Un informe del Viet Cong capturat suggereix que, en un moment donat, la meitat d'una unitat de les Forces Armades d'Alliberament del Poble (PLAF) tenia malària i que "el cent per cent tenia paràsits intestinals". d'importància.

## Referències

* ↑ «Life in the Cu Chi Tunnels». IMPRESS TRAVEL COMPANY LIMITED - CU CHI TUNNEL TOURS. [Consulta: 12 setembre 2013].