OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Biebersteinia

Biebersteinia és l'únic gènere de la família de les Biebersteiniaceae, dins l'ordre de les sapindals. Aquest gènere de plantes amb flors conté 4 espècies de plantes herbàcies. Es troben des de l'est de la regió mediterrània fins a Sibèria occidental i l'Àsia central.

## Taxonomia

Anteriorment aquest gènere està ubicat a la família Geraniaceae, però els estudis de filogenètica molecular li van donar una posició basal dins les Sapindals. En el sistema APG III (2009) aquest gènere es va incloure a la família Biebersteiniaceae.
Aquest gènere comprèn aquestes quatre espècies:
* Biebersteinia heterostemon Maxim.
* Biebersteinia multifida DC.
* Biebersteinia odora Stephan
* Biebersteinia orphanidis Boiss.

## Referències

* ↑ Angiosperm Phylogeny Group «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III» (PDF). Botanical Journal of the Linnean Society, 161, 2, 2009, pàg. 105–121. DOI: 10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x [Consulta: 6 juliol 2013].
* ↑ «Biebersteiniaceae» (en anglès). Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 7 maig 2022].
* ↑ A. N. Muellner: "Biebersteiniaceae" in Klaus Kubitzki (Volume Editor). The Families and Genera of Vascular Plants Vol. X: Flowering Plants Eudicots. Springer Verlag Berlin, 2011, p. 72. ISBN 978-3-642-14396-0.
* ↑ Alexandra N. Muellner, Dionyssios D. Vassiliades, and Susanne S. Renner. 2007. "Placing Biebersteiniaceae, a herbaceous clade of Sapindales, in a temporal and geographic context". Plant Systematics and Evolution 266(3-4):233-252.
* ↑ «Biebersteinia» (en anglès). Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 7 maig 2022].

## Enllaços externs

* Placing Biebersteinia doi:10.1007/s00606-007-0546-x
* Biebersteiniaceae of Mongolia in FloraGREIF Arxivat 2011-07-19 a Wayback Machine.
# Guillem de Torroella

Guillem de Torroella (també escrit Torroelha) fou un poeta mallorquí (d'ascendència empordanesa), que va viure durant el segle xiv (es pensa que nasqué cap al 1348). Va escriure La faula, en occità acatalanat i algun fragment en francès al voltant del 1370. La faula ha estat reeditada l'any 2007 dins la Biblioteca d'Escriptors Mallorquins a cura d'Anna Maria Compagna Perrone, així com per l'Editorial Barcino l'any 2020, de la mà de Lola Badia.

## La faula

La faula és un conte escrit per Guillem de Torroella, inserit en la matèria de Bretanya, en el qual explica en primera persona la història del seu rapte a l'Illa Encantada organitzat per la fada Morgana que, amb la presència de Torroella, vol acabar amb la tristesa invencible del seu germà, el rei Artús. La presència del foraster consola el rei, el qual havia caigut en una profunda tristesa a causa de la decadència dels valors cavallerescos. El rei Artús, finalment, encomana a Torroella una missió: tornar al món real i explicar tot el que ha vist.
L'acció comença a la Vall de Sóller, a Mallorca. Torroella, cavalcant, arriba fins al port de Santa Caterina on veu sobre una «roca» un papagai. Torroella mentre contempla l'ocell decideix acostar-s'hi, però, just en aquell moment la «roca», que en realitat era una balena, se l'emporta a través del mar fins a arribar a l'Illa Encantada (Sicília per a molts estudiosos) on començarà la seva aventura i coneixerà el famós rei Artús. Allà descobreix que està afligit per la pèrdua de valors de la cavalleria i rep com a missió explicar les meravelles que ha vist.
Aquest llibre va servir de referent per a alguns escriptors posteriors com Bernat Metge, Anselm Turmeda i Joanot Martorell.

## Referències

* ↑ «Guillem de Torroella». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La faula». Catorze. [Consulta: 26 maig 2021].

## Enllaços externs

* La faula a RIALC
* Guillem de Torroella: La faula (fragments)
* Edició del 2007 per Anna Maria Compagna Perrone accessible parcialment a Google Books
# Lluís d'Alemany i Ràfols

Lluís d'Alemany i Ràfols (l'Hospitalet de Llobregat, 1858 - l'Hospitalet de Llobregat, 1925) fou Secretari Municipal als ajuntaments de Sant Quintí de Mediona i de L’Hospitalet de Llobregat i afeccionat a la poesia.

## Biografia

Nasqué a la “Casa Alta”, finca agrícola també coneguda pel nom de Ca n’Alemany per pertànyer a la família dels Comtes d'Alemany, en aquella època una de les masies més importants de L’Hospitalet, que estava ubicada al Samontà i que actualment forma part del Parc de Can Buxeres.
A la mort del seu pare Antoni d'Alemany i de Pallejà, que era de la noblesa catalana, heretà la finca agrícola amb l'antiga casa pairal envoltada de conreus.
El 1887 entrar a treballar a la Casa de la Vila de l'Hospitalet de Llobregat com a auxiliar administratiu, fins que el 1897, es traslladà a Sant Quintí de Mediona, on ocupà la plaça de Secretari Municipal.
El 1902 publicà a la revista Catalunya Artística la poesia “Enyoradívola” dedicada al fill dels seu masover Francesc Marcé i Codina.
El 1913 fou nomenat Oficial Major de l'Ajuntament de l'Hospitalet de Llobregat i el 1924 Secretari Municipal del mateix municipi.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Marcé I Sanabra, Francesc. Hospitalencs d'Ahir. 1994. L'Hospitalet de Llobregat: Ateneu de Cultura Popular L'Hospitalet de Llobregat, p. 1-3. ISBN 84604951994.
* ↑ «Can Boixeres». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 8 desembre 2020].
* ↑ «Patrimoni noucentista a l'Hospitalet: el palauet Buxeres.» (en castellà). PERSEU (Associació per a la Defensa del Patrimoni de l'Hospitalet de Llobregat), 06-10-2013. [Consulta: 8 desembre 2020].

## Bibliografia

* Marcé i Sanabra, Francesc. «Alemany i Rafols - Lluis d'». A: Hospitalencs d'ahir. L'Hospitalet de Llobregat: Ateneu de Cultura Popular L'Hospitalet de Llobregat, 1994.
# Scorpiurus

Scorpiurus és un gènere d'angiospermes de la família de les fabàcies. Les espècies que pertanyen a aquest gènere es coneixen amb el nom popular d'herba d'eruga, cua d'escorpí o llengua d'ovella, fent referència al fruit o a les fulles.

## Descripció

Herbes anuals, pubescents o glabrescents, normalment multicaules i prostrades. Fulles simples, lanceolato-espatulades, atenuades al pecíol. Limbe acutiúscul amb flors grogues de 5-10 mm, agrupades (de 2 a 5 flors, rarament 1) en inflorescències umbel·liformes, axil·lar i llargament pedunculades. El calze està format per 5 pètals iguals. El fruit és un llegum lomentaci, amb costelles longitudinals molt acusades i corbat en una espiral irregular.

## Taxonomia

És un gènere clarament monofilètic amb una morfologia pol·línica distintiva. De totes maneres, és un gènere amb controvèrsia taxonòmica. Linné el 1753 el va dividir en quatre espècies (Scorpiurus muricatus, S. sulcatus, S. vermiculatus i S. subvillosus). Molt temps després, el 1966, Heyn i Raviv van fer un estudi on deien que no hi havia indicacions de cap barrera genètica entre els diferents tàxons, i va recomanar la reorganització del gènere en una sola espècie, S. muricatus. En un altre estudi va eixir que S. vermiculatus es diferenciava clarament de la resta pel seu nombre cromosòmic (aquesta presenta 2n = 14 mentre que la resta 2n = 28). Així l'any 1991 molts autors van confluir en què el gènere constava de només de dues espècies: S. muricatus i S. vermiculatus.
L'última investigació en tractar el tema va ser el 2010 arran d'un programa d'investigació d'herbes per a pastures en el qual es volia avaluar el potencial farratger d'aquest gènere. Per a això, es van fer estudis de comparació molecular basats en l'espaiador transcrit intern (ITS), regió del genoma per comparar el parentesc entre vegetals. Els resultats indiquen poca diferència genètica entre S. vermiculatus i S. muricatus, encara que també assenyalen que hi ha un elevat grau de diversitat haplotípica i que seria interessant ampliar la zona de mostres a tota la península Ibèrica per tal d'aclarir la taxonomia del gènere.
Així doncs, el gènere Scorpiurus es pot dir que consta de 2 espècies, aquestes són:
* Scorpiurus muricatus L. s. l. (S. sulcatus i S. subvillosus són considerades com a subespècies)
* Scorpiurus vermiculatus L.
Ambdues espècies citades es troben com autòctones als Països Catalans:

## Ecologia

Es troben a terrenys erms, terofítics, prats secs i assolellats, en sòls eutròfics de la costera mediterrània.
El gènere és propi de la regió Mediterrània i dels països subropicals propers. Es localitza a tot el litoral dels Països Catalans, tant al peninsular com a l'insular.

## Referències

* ↑ http://www.termcat.cat/ca/Diccionaris_En_Linia/191/Cerca/
* ↑ http://revistas.inia.es/index.php/sjar/article/viewFile/1545/1401%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ «Tesi doctoral sobre filogènia i filogeografia a la UV».
* ↑ Zieliński, J.: Scorpiurus vermiculatus (Fabaceae) rediscovered in Greece. - Willdenowia 20: 39-41. 1991. ISSN 0511-9618.
* ↑ https://plants.usda.gov/home/plantProfile?symbol=SCORP
* ↑ Flora dels Països Catalans Bolòs i Vigo barcelona vol. I (1980)
# Rinorea

Rinorea és un gènere de plantes amb flors que pertany a la família de les Violaceae. Comprèn 361 espècies.

## Espècies seleccionades

* Rinorea abbreviata G. Achoundong & J.J. Bos
* Rinorea acommanthera Gagnep.
* Rinorea antioquiensis Smith & Fernández
* Rinorea bicornuta Hekking
* Rinorea brachythrix S.F.Blake
* Rinorea cordata Smith & Fernández
* Rinorea crenata S.F.Blake
* Rinorea dasyadena Robyns
* Rinorea deflexa (Bentham) S.F.Blake
* Rinorea deflexiflora Bartlett
* Rinorea endotricha Sandwith
* Rinorea fausteana Achoundong
* Rinorea guatemalensis (S. Watson) Bartlett
* Rinorea haughtii Smith & Fernández
* Rinorea hirsuta Hekking
* Rinorea hummelii Sprague
* Rinorea hymenosepala S.F.Blake
* Rinorea keayi Brenan
* Rinorea laurifolia Smith & Fernández
* Rinorea longistipulata Hekking
* Rinorea marginata (Triana & Planchon) Rusby ex Johnston
* Rinorea maximiliani (Eichler in Martius) Kuntze
* Rinorea melanodonta S.F.Blake
* Rinorea oraria Steyermark & Fernández
* Rinorea pectino-squamata Hekking
* Rinorea ramiziana Glaziou ex Hekking
* Rinorea squamata S.F.Blake
* Rinorea thomasii Achoundong
* Rinorea thomensis Exell
* Rinorea ulmifolia Kuntze
* Rinorea uxpanapana Wendt
* Rinorea villosiflora Hekking
* Rinorea welwitschii (Oliv.) Kuntze

## Referències

* ↑ «Tropicos.org».
* ↑ Hayden, J. W. & S. M. Hayden «Two enigmatic biovulate Euphorbiaceae from the neotropics: relationships of Chonocentrum and the identity of Phyllanoa. (abstract 459)». American Journal of Botany, vol. 83, 6S, 1996, pàg. 162. DOI: 10.2307/2445447.
* ↑ «USDA GRIN Taxonomy».

## Enllaços externs

* http://128.253.177.181/index.html Arxivat 2013-06-02 a Wayback Machine.
# Petrònia

Petrònia és el nom dels següents personatges:
* Petrònia, esposa de Vitel·li abans de ser emperador
* Gens Petrònia, gens romana plebea
# Meyba

Meyba és una empresa catalana dedicada a la confecció de peces esportives i especialitzada en roba de bany.

## Història

Va ser fundada per Josep Mestre i Joaquim Ballber a Terrassa a la dècada del 1940. Després d'anys d'èxit creant pantalons, samarretes i sabatilles per les platges de la Barceloneta, no va ser fins a l'any 1980 que Meyba va esdevenir una celebritat internacional. Amb la signatura d'un acord amb el Futbol Club Barcelona per proveir totes les seccions esportives del club, el somni de Mestre i Ballber estava a punt de fer-se realitat. Va ser el principal proveidor de l'equipació del FC Barcelona durant deu anys vestint el dream team o fins i tot Diego Armando Maradona.
Tanmateix, el 1994 l'empresa va caure en concurs de creditors i el 1997 va tancar. Fou adquirida aleshores pel Grup Pulligan de Joan Canals. El 2013 els drets de marca foren adquirits per l'empresa neerlandesa Premium, que gestiona els drets de marca de Johann Cruyff.

## Patrocinis esportius

* Club Esportiu Júpiter
* UE Sant Andreu
* Las Vegas Lights FC
* Oakland Roots SC

### Antics patrocinis
#### Bàsquet (clubs)

* FC Barcelona
* FC Martinenc
* RCD Espanyol
* Dominicos Zaragoza

#### Futbol (seleccions nacionals)

* Catalunya

#### Futbol (clubs)

| KS Besëlidhja Lezhë FC Andorra FC Twente (2022-2023) Cerro Porteño FC Porto CE Sabadell FC FC Barcelona | Gimnàstic de Tarragona RCD Espanyol UE Lleida UD Alzira SD Eibar Atlètic de Madrid CA Osasuna | Cadis CF Racing de Santander Reial Betis Real Murcia CF Reial Oviedo Real Valladolid CF |

## Referències

* ↑ ¿Recuerdas los míticos pantalones cortos del Barça en los 80? Pues Meyba acaba de lanzar una línea de bañadores masculinos inspirados en ellos. a fantasticplasticmag.com (castellà)
* ↑ «El curioso origen detrás del nombre de famosas marcas: ‘MEYBA’» (en castellà). [Consulta: 16 maig 2024].
* ↑ Joan Canals / Meyba “Hemos logrado superar el bache porque teníamos una gran marca detrás”, El Mundo, 8 de setembre de 2002 (castellà)
* ↑ Camisetas para la historia. FC Barcelona Meyba naranja (1991-1992) a 20 Minutos (castellà)
* ↑ Cruyff Sports ressuscita la mítica Meyba, ara.cat (català)
* ↑ «La reapareguda marca Meyba vesteix el Júpiter després de l’èxit del Sant Andreu», 09-09-2024. [Consulta: 10 setembre 2024].
* ↑ «Tot costa - Toni Reguant: "Hem triat el Sant Andreu per la tornada de Meyba perquè compartíem molts valors"». Catalunya Ràdio. CCMA, 04-07-2023. [Consulta: 5 juliol 2023].
* ↑ El Atlético requiere judicialmente a la firma Meyba, El País, 28 de juliol de 1982 (castellà)
* 1 2 [https://www.diaridetarragona.com/costa/la-historica-meyba-vuelve-a-jugar-IM16384084, Diari de Tarragona, 12 de juny de 2024 (castellà)
# Derris

Derris és un gènere de plantes enfiladisses natives del sud-est asiàtic i el sud-oest de les Illes del Pacífic incloent Nova Guinea. Les seves arrels contenen rotenona, un poderós insecticida i piscicida emprat tradicionalment. A Indonèsia les rels d'aquestes plantes s'anomenen tuba o duva.

## Referències

* ↑ dela Cruz, Esteban «POTENTIAL OF MILKFISH FARMING DEVELOPMENT IN FIJI» (en anglès). South Pacific Aquaculture Development Project (Phase II) Food and Agriculture Organization of the United Nations. Fisheries Division, Ministry of Agriculture, Fisheries and Forests, Fiji [Suva, Fiji], agost 1997 [Consulta: 4 gener 2023].
* ↑ «Duva» (en anglès). The Fiji Museum - Virtual Museum. Arxivat de l'original el 4 de gener 2023. [Consulta: 4 gener 2023].
# Tsvetotxni (Kursk)

Tsvetotxni (en rus: Цветочный) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Kursk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 175 habitants. Pertany al districte de Kastórnoie.

## Referències

* ↑ «Общая Информация о районе». Официальный сайт Администрации Касторенского района. Arxivat de l'original el 2020-06-18. [Consulta: 3 desembre 2019].
# Volta a Llombardia 2013

La Volta a Llombardia 2013, 107a edició d'aquesta clàssica ciclista, es disputà el 6 d'octubre de 2013, amb un recorregut de 242 km entre Bèrgam i Lecco. Aquesta edició fou guanyada pel català Joaquim Rodríguez, que d'aquesta manera revalidava el triomf aconseguit l'any anterior. Rodríguez arribà en solitari després d'atacar a l'última ascensió del dia a Villa Bergano, a una desena de quilòmetres de l'arribada. Amb aquesta victòria el Purito es col·locava en primera posició de l'UCI World Tour 2013.

## Equips participants

El 19 equips UCI World Tour són presents en aquesta cursa, així com sis equips continentals professionals convidats: GW Erco Shimano, Colombia-Coldeportes, Team Europcar, IAM Cycling, MTN-Qhubeka i NetApp-Endura.
| Núm. | Codi | Equip |
| 1-8 | KAT | Team Katusha |
| 11-18 | ALM | AG2R La Mondiale |
| 21-28 | AND | GW Erco Shimano |
| 31-38 | AST | Astana Qazaqstan Team |
| 41-48 | BEL | Belkin Pro Cycling Team |
| 51-58 | BMC | BMC Racing Team |
| 61-68 | CAN | Cannondale |
| 71-78 | COL | Colombia |
| 81-88 | EUS | Euskaltel–Euskadi |
| 91-98 | FDJ | FDJ |
| 101-108 | GRS | Garmin-Sharp |
| 111-118 | IAM | IAM Cycling |
| 121-128 | LAM | Lampre-Merida |
| Núm. | Codi | Equip |
| 131-138 | LTB | Lotto-Belisol |
| 141-148 | MOV | Movistar Team |
| 151-158 | MTN | MTN-Qhubeka |
| 161-168 | OPQ | Omega Pharma-Quick Step |
| 171-178 | OGE | Orica-GreenEDGE |
| 181-188 | RLT | RadioShack-Leopard |
| 191-198 | SKY | Team Sky |
| 201-208 | ARG | Argos-Shimano |
| 211-218 | EUC | Team Europcar |
| 221-228 | TNE | NetApp-Endura |
| 231-238 | TST | Team Saxo-Tinkoff |
| 241-248 | VCD | Vacansoleil-DCM |

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps | Punts UCI |
| 1 | Joaquim Rodríguez (CAT) | Team Katusha | 6h 10' 18" | 100 |
| 2 | Alejandro Valverde (ESP) | Movistar Team | +17" | 80 |
| 3 | Rafał Majka (POL) | Team Saxo-Tinkoff | +23" | 70 |
| 4 | Daniel Martin (IRL) | Garmin-Sharp | +45" | 60 |
| 5 | Enrico Gasparotto (ITA) | Astana Qazaqstan Team | +45" | 50 |
| 6 | Daniel Moreno (ESP) | Team Katusha | +55" | 40 |
| 7 | Pieter Serry (BEL) | Omega Pharma-Quick Step | +55" | 30 |
| 8 | Franco Pellizotti (ITA) | GW Erco Shimano | +55" | - |
| 9 | Ivan Santaromita (ITA) | BMC Racing Team | +55" | 10 |
| 10 | Robert Gesink (NED) | Belkin Pro Cycling Team | +55" | 4 |

## Referències

* ↑ Expósito, José María «Purito triomfa a Llombardia i assalta el número 1 mundial». El Periódico de Catalunya, 06-10-2013 [Consulta: 6 octubre 2013].
* ↑ «Joaquim Rodríguez revalida la victòria a la Volta a la Llombardia i s'assegura el número 1 del rànquing mundial». esport3.cat, 06-10-2013 [Consulta: 6 octubre 2013].
* ↑ «Colombia sur le Giro 2013, pas Katusha !», 08-01-2013. Arxivat de l'original el 2015-05-02. [Consulta: 6 octubre 2013].
* ↑ «MTN remplacera Vini Fantini». cyclismactu.net, 20-06-2013.

## Enllaços externs

* Volta a Llombardia (italià) (anglès), La Gazzetta
# Seattle Mariners

El Seattle Mariners és un club professional de beisbol estatunidenc de la ciutat de Seattle que disputa l'MLB.

## Palmarès

* Campionats de l'MLB (0): -
* Campionats de la Lliga Americana (0): -
* Campionats de la Divisió Oest (3): 2001, 1997, 1995

## Evolució de la franquícia

* Seattle Mariners (1977-present)

## Colors

Blau marí, verd i argent.

## Estadis

* Safeco Field (1999-present)
* King County Domed Stadium ("Kingdome") (1977-1999)

## Números retirats

* Jackie Robinson 42

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2014-07-18 a Wayback Machine.
* Seattle Mariners estadístiques
* Sports E-Cyclopedia
# Crossandra

Crossandra és un gènere d'ús ornamental dins la família acantàcia. El gènere té 86 espècies descrites, de les quals només se n'han acceptat 54. Són plantes natives d'Àfrica, Madagascar, Aràbia i el subcontinent indi. Algunes espècies. especialment Crossandra infundibuliformis, es cultiven per les seves flors brillants.
De fulla perenne, són petits arbustos amb fulles de color verd fosc brillant, nervades, oposades i ovalades o lanceolades. Floreixen de la primavera a la tardor i fa flors de color taronja, groc o salmó, en forma d'embut que s'agrupen en peduncles.
El gènere va ser descrit per Richard Anthony Salisbury i publicat el 1805 a The Paradisus Londinensis.
* Crossandra infundibuliformis
* Foto de Crossandra 'Fortuna'

## Espècies

El gènere inclou les espècies següents:
* Crossandra acutiloba Vollesen
* Crossandra albolineata Benoist
* Crossandra angolensis S.Moore
* Crossandra arenicola Vollesen
* Crossandra armandii Benoist
* Crossandra baccarinii Fiori
* Crossandra benoistii Vollesen
* Crossandra cephalostachya Mildbr.
* Crossandra cinnabarina Vollesen
* Crossandra cloiselii S.Moore
* Crossandra douillotii Benoist
* Crossandra flava Hook.
* Crossandra flavicaulis Vollesen
* Crossandra friesiorum Mildbr.
* Crossandra fruticulosa Lindau
* Crossandra grandidieri (Baill.) Benoist
* Crossandra greenstockii S.Moore
* Crossandra horrida Vollesen
* Crossandra humbertii Benoist
* Crossandra infundibuliformis (L.) Nees
* Crossandra isaloensis Vollesen
* Crossandra johanninae Fiori
* Crossandra leikipiensis Schweinf.
* Crossandra leucodonta Vollesen
* Crossandra longehirsuta Vollesen
* Crossandra longipes S.Moore
* Crossandra longispica Benoist
* Crossandra massaica Mildbr.
* Crossandra mucronata Lindau
* Crossandra multidentata Vollesen
* Crossandra nilotica Oliv.
* Crossandra nobilis Benoist
* Crossandra obanensis Heine
* Crossandra pilosa (Benoist) Vollesen
* Crossandra pinguior S.Moore
* Crossandra poissonii Benoist
* Crossandra praecox Vollesen
* Crossandra primuloides Lindau
* Crossandra puberula Klotzsch
* Crossandra pungens Lindau
* Crossandra pyrophila Vollesen
* Crossandra quadridentata Benoist
* Crossandra raripila Benoist
* Crossandra rupestris Benoist
* Crossandra spinescens Dunkley
* Crossandra spinosa Beck
* Crossandra stenandrium (Nees) Lindau
* Crossandra stenostachya (Lindau) C.B.Clarke
* Crossandra strobilifera (Lam.) Benoist
* Crossandra subacaulis C.B.Clarke
* Crossandra sulphurea G.Taylor
* Crossandra tridentata Lindau
* Crossandra tsingyensis Vollesen
* Crossandra vestita Benoist

## Referències

* ↑ «Search results — The Plant List». [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Crossandra - Acanthaceae - Como curar y cultivar las plantas de Crossandra». [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Tropicos | Name - Crossandra Salisb.». [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Crossandra Salisb. | Plants of the World Online | Kew Science» (en anglès). [Consulta: 10 abril 2022].
# Mussolet nan

El mussolet nan (Glaucidium minutissimum) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita la selva humida del sud-est del Brasil i adjacent Paraguai. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Mussolet nan». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 4 febrer 2023 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2023. [Consulta: 17 gener 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 252. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Least Pygmy-owl. Glaucidium minutissimum» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2018. [Consulta: 29 gener 2023].
# Gundomar

Gnodomari (Chnodomarius) o Gondomari (Chondomarius), més conegut per Gundomar, fou rei dels alamans. Magnenci va arribar al tron el 350 a Augustodunum (Autun) i l'emperador Constanci II es va aliar amb els alamans als quals va demanar envair la Gàl·lia. Gundomar va creuar el Rin i va derrotar el cèsar Decenci, germà de Magnenci, va destruir nombroses ciutats i va assolar el país sense trobar oposició. El 356 es va enfrontar amb Julià (després emperador conegut com a Julià l'Apòstata) que va poder aturar la progressió dels alamans a la regió i el 357 els va derrotar en la batalla d'Argentorat (avui dia Estrasburg). Gundomar es va reunir al seu camp amb els sis caps principals, Vestralpus, Urius, Ursicinus, Suomarius, Hortarius, i Serapio (el fill del germà del rei, Mederichus, que originalment es deia Agenaric) però foren altre cop derrotats i van haver de creuar el Rin morint milers d'alamans. Ammià Marcel·lí diu que els romans només van tenir 243 baixes. Gundomar fou capturat i portat davant Julià que el va tractar amablement i el va enviar a Roma on va ser tancat a Castra Peregrina o Mons Caelius on va morir de mort natural algun temps després.

## Enllaços externs

* http://www.mittelalter-genealogie.de/alamannen_koenige/gundomadus_koenig_der_alamannen.html (alemany)
# Torneo Nacional de Fútbol de Bolívia

El Torneo Nacional de Futbol, fou un campionat futbolístic de Bolívia que enfrontava seleccions de ciutats i que es disputà a intervals irregulars.

## Historial

Font:
* 1926 Cochabamba
* 1927 Potosí
* 1928 Cochabamba
* 1929 Oruro
* 1931 Cochabamba
* 1936 Tarija i La Paz
* 1937 La Paz
* 1939 Cochabamba
* 1941 La Paz
* 1942 Sucre
* 1943 La Paz
* 1944 Sucre
* 1945 Cochabamba
* 1947 Cochabamba, Potosí i Pulacayo
* 1948 Cochabamba i La Paz
* 1950 La Paz
* 1952 Cochabamba
* 1954 La Paz
* 1959 Oruro

## Palmarès

* 8 títols: Cochabamba
* 7 títols: La Paz
* 2 títols: Oruro
* 2 títols: Potosí
* 2 títols: Sucre
* 1 títol: Pulacayo
* 1 títol: Tarija

## Referències

* ↑ «Bolivia - list of champions». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* RSSSF