OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Raimond Guiraud

Raimond Guiraud (Tolosa de Llenguadoc, 11 d'abril de 1929 - Marçac de Tarn, 27 d'octubre de 2013) fou un escriptor occità de novel·la negra. Naixit dins d'una família occitanòfona —la Vergonha no s'hi havia imposat i l'occità encara era parlat al carrer–, Guiraud va treballar en qualque mesters com camioner, obrer, periodista i, més que més, de comercial agroalimentari a París, la qual cosa li feu sovintejar gendarmes, policia i tribunals. Influït per son amic Jòrdi Ensergueix, Guiraud aprengué d'escriure sa llengua i col·laborà en hebdomadaris com País Nòstre i l'Almanac Occitan de l'Arieja, mes no publicà la seua primera novel·la fins a ésser jubilat.

## Obra

Guiraud usa un llenguatge directe amb un occità llenguadocià popular, d'acord amb el rerefons dels seus personatges; les escenes, tostemps a Tolosa —una vila que coneix bé–, són descrites amb detall, però els diàlegs són d'una simplicitat i concreció cinematogràfica:
| « | La llengua de Raimond Guiraud, parlem-ne! És una llengua clara, neta i precisa com la que es pot oïr al mercat de Puèglaurenç un dimecres de fira o dins els cafens de Roergue aprés un concurs de quitlles. | » |
| — Sèrgi Viaule |||
| any | títol | editorial | ISBN |
| 1995 | Vint-e-dos Carrièra del Taur | IEO Crimi | 978-2859101848 |
| 1999 | Lo Castèl de la Páur | PyréMonde | 978-2846186537 |
| 2002 | Lo netejaire | PyreMonde | 978-2846180610 |
| 2004 | Mesclum de messorgas e vertats... | IEO Tarn | |

## Referències

* 1 2 L'escrivan Raimond Guiraud ven de se morir a Jornalet (occità)
* ↑ Jornalet Las enquèstas del comisari Casal (occità)
* ↑ Ostal Sirventés Escrivans (G) (occità)
* ↑ Amazon Lo Castèl de la páur
* ↑ Amazon Lo netejaire
* ↑ Google Books Mesclum de messorgas e vertats...
# Thor: Ragnarok

Thor: Ragnarok és una pel·lícula de superherois estatunidenca basada en el personatge de Marvel Comics Thor, produïda per Marvel Studios i distribuïda per Walt Disney Studios Motion Pictures. Es tracta de la tercera part de la trilogia de Thor, sent la seqüela del llargmetratge Thor: The Dark World (2013) i formant part de la tercera fase dins de l'Univers Cinematogràfic de Marvel. Dirigida per Taika Waititi, escrita per Eric Pearson, Craig Kyle i Christopher Yost i produïda per Kevin Feige. És protagonitzada per Chris Hemsworth, Tom Hiddleston, Cate Blanchett, Idris Elba, Jeff Goldblum, Tessa Thompson, Karl Urban, Mark Ruffalo, Benedict Cumberbatch i Anthony Hopkins.
La pel·lícula es va estrenar el 2 de novembre de 2017 als Estats Units i a Mèxic i el 27 d'octubre a Espanya.

## Argument

Thor està pres a l'altra banda de l'univers i amb el seu poderós martell destruït en mil trossos, ara s'haurà d'enfrontar a una carrera contrarellotge. El seu objectiu és tornar a Asgard i aturar el Ragnarök (la batalla de la fi del món), abans que això signifiqui la destrucció del seu planeta natal i la fi de la civilització asgardiana a mans d'una totpoderosa i nova amenaça, la deessa asgardiana de la mort, Hela. Però, primer haurà de sobreviure a una competició de gladiadors, al planeta Saakar, on s'enfrontarà al seu company d'Els Venjadors, Hulk.

## Actors

* Chris Hemsworth com a Thor: El príncep d'Asgard, basat en la deïtat mitològica nòrdica del mateix nom.
* Mark Ruffalo com el Dr. Bruce Banner / Hulk: El geni científic Bruce Banner, que és capaç de transformar-se en un poderós monstre a causa d'un experiment fallit d'exposició a raigs gamma, actualment es troba lluitant al planeta Sakaar, com un popular gladiador
* Tom Hiddleston com a Loki: Germà adoptiu i nèmesi de Thor, basat en la deïtat del mateix nom.
* Cate Blanchett com a Hela: La governant de Hel i Niflheim, basada en la deïtat nòrdica del mateix nom, 10 set qui acaba de ser alliberada de la seva presó i amenaça la pau d'Asgard i destrueix el martell de Thor.
* Idris Elba com a Heimdall: El sentinel·la asgardià que tot ho veu i tot ho sent des del Pont Bifröst, basat en la deïtat mitològica del mateix nombre.
* Jeff Goldblum com a Gran Mestre: Un ésser còsmic fascinat pel joc i l'atzar, que gaudeix manipulant formes de vida menors, 8 set i que és el governador del planeta Sakaar.
* Benedict Cumberbatch com el Doctor Stephen Strange: Un milionari neurocirurgià, que després de patir un horrible accident de trànsit descobreix el món ocult de la màgia i les dimensions alternatives.

## Futur

Chris Hemsworth va confirmar que apareixeria a Avengers: Infinity War la tercera part dels Venjadors.
# George Nicol

George Nicol (Battersea, Wandsworth, Londres, 28 de desembre de 1886 – Brighton, Brighton and Hove, 28 de gener de 1967) va ser un atleta anglès que va competir a començaments del segle xx.
El 1908 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on disputà la prova dels 400 metres del programa d'atletisme. Quedà eliminat en semifinals.
Quatre anys més tard, als Jocs d'Estocolm, disputà dues proves del programa d'atletisme. En els 400 metres tornà a quedar eliminat en semifinals, mentre en els 4x400 metres relleus guanyà la medalla de bronze amb l'equip britànic.
El 1913 guanyà el campionat AAA de 440 iardes. Com a membre de l'equip Polytechnic Harriers establí el rècord del món dels 4x400 metres relleus el 1914 amb un temps de 3' 29.8" i guanyà el campionat AAA entre 1912 i 1914.

## Referències

* 1 2 3 «George Nicol Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 1 d’agost 2015. [Consulta: 2 juliol 2016].
# Microcefàlia

La microcefàlia és un trastorn neurològic en el qual la circumferència del cap és més petita que la mitjana per a l'edat i el sexe de l'infant. La microcefàlia pot ser congènita o pot ocórrer en els primers anys de vida. El trastorn pot provenir d'una àmplia varietat de condicions que provoquen un creixement anormal del cervell o de síndromes relacionats amb anormalitats cromosòmiques.
Les persones amb microcefàlia neixen amb un cap de mida normal o reduïda. Posteriorment, el cap deixa de créixer mentre que la cara continua desenvolupant normalment, el que produeix un aspecte amb el cap petit, la cara gran, un front en retrocés i un cuir cabellut tou i sovint arrugat.

## Referències

* ↑ «Microcefàlia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Microcefàlia». Diccionari Enciclopèdic de Medicina. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Microcefalia» (en castellà). MedlinePlus. U.S. National Library of Medicine. [Consulta: 25 abril 2014].
* ↑ Martí Herrero, Milagros; José Carlos Cabrera López «Macro- y microcefalia. trastornos del crecimiento craneal» (en castellà). Protocolos Diagnóstico Terapeúticos de la AEP: Neurología Pediátrica. Arxivat de l'original el 6 d’abril 2013 [Consulta: 25 abril 2014].
Viccionari
# Estació de Monumental

Mapa Metro Línia 2 :
Mapa TramBesòs T4, T5 i T6 :
Monumental és una estació de la L2 del Metro de Barcelona situada sota el carrer de la Marina al districte de l'Eixample de Barcelona, i de tramvia de la línia T4 situada a l'avinguda Diagonal. L'estació de metro es va inaugurar el 1995 com a part del primer tram de la L2 entre Sant Antoni i Sagrada Família. L'estació de tramvia es va inaugurar el 10 de novembre del 2024.

## Història

L'estació de metro es va projectar el 1966, el Pla de Metros planificava un perllongament de la línia II entre Sagrada Família i Paral·lel. Els treballs de la línia s'iniciaren el 1969. El 1973 la tuneladora es topà amb dificultats a la zona de l'estació aturant-ne la construcció. Les obres de la línia quedaren sense cloure degut a problemes financers arran del fort increment del preu del petroli i la crisi econòmica que originà, fent que es prioritzesin altres extensions del metro.
El 1991 es repreneren les obres i entrà en funcionament el 25 de setembre de 1995 com estació de la nova línia 2, en el tram inaugural entre Sagrada Família i Sant Antoni.

## Serveis ferroviaris

Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Paral·lel | Tetuan | Sagrada Família | Badalona Pompeu Fabra |
| Trambesòs |||||
| Verdaguer | Sicília | Glòries | Estació de Sant Adrià |

## Accessos

* Carrer Marina - Carrer Diputació

## Referències

* ↑ «Monumental Metro línia 2 (L2)». Transports Metropolitans de Barcelona. [Consulta: 7 gener 2022].
* ↑ «Importantes obras públicas para Barcelona» (PDF) (en castellà). La Vanguardia, 16-11-1974. [Consulta: 7 gener 2022].
* ↑ «La red de Metro se construye con retraso» (PDF) (en castellà). La Vanguardia, 07-08-1977. [Consulta: 7 gener 2022].
* ↑ «La innovadora línia 2 de metro es posava en marxa fa 25 anys». Transports Metropolitans de Barcelona. [Consulta: 7 gener 2022].

## Vegeu també

* Llista d'estacions del metro de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Rosstànie

Rosstànie (en rus: Росстанье) és un poble (un possiólok) de la República de Mordòvia, a Rússia, segons el cens del 2009 tenia un habitant, pertany al municipi de Rússkoie Karàievo.

## Referències

* ↑ И. К. Инжеватов. Топонимический словарь Мордовской АССР. Мордовское книжное издательство, 1987.
# Les Palmeres (Sueca)

Les Palmeres, popularment coneguda com les Palmeretes, és un nucli poblacional que pertany al municipi valencià de Sueca. Està situat al nord del Mareny de Barraquetes, al sud del Perelló i a l'est de la Muntanyeta dels Sants.
Les Palmeres està enclavat de ple en el Parc Natural de l'Albufera de València i al costat de la mar.
L'any 2009 hi vivien 266 persones.

## Vegeu també

* Parc Natural de l'Albufera de València
* Platja de Les Palmeres
* Platja de Motilla

## Imatges

* Passeig de l'Alguer
* Església de Sant Roc
* Cases de la Via Sant Roc
* Passeig Antines

## Referències

* ↑ «Les Palmeretes». Web de Turisme de la Comunitat Valenciana. [Consulta: 20 novembre 2024].
* 1 2 «Les Palmeres (Sueca)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Generalitat Valenciana, Muntanyeta dels Sants
* ↑ Vilà i Valentí, J. [et al.].. Atles Universal Català (Gran Enciclopèdia Catalana). Barcelona: Enciclopèdia Catalana, abril de 1986. ISBN 8485194411. p.49 H-15

## Enllaços externs

* Web de l'Ajuntament de Sueca
# Minzac (Dordonya)

Minzac (en francès Minzac) és un municipi francès situat al departament de la Dordonya i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 430 | 440 | 365 | 318 | 303 | 347 | 422 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Marcel Lesbegueries | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 28 novembre 2010].
# Benvingut Gras

Benvingut Gras (llatí: Benevenutus Grassus; nascut cap al 1200 i mort cap al 1290) fou un oculista medieval que visqué en la segona meitat del segle xiii i és conegut pel seu tractat sobre el tractament dels trastorns oculars, titulat Ars Probatissima Oculorum o De probatissima arte oculorum, que és l'única obra que se'n coneix La seva obra fa pensar que passà la major part de la seva vida a Itàlia abans d'emigrar al nord d'Àfrica. La seva obra, que ha estat traduïda i incorporada a moltes altres obres en llengües europees, conté instruccions per al tractament de les cataractes. La versió impresa més antiga fou editada per Severí de Ferrara a partir del 1474. L'obra de Benvingut Gras també es basava en la Tàdhkirat al-kahhalin d'Alí ibn Issa al-Kahhal, publicat segurament al segle xi.
Un estudi d'una traducció alemanya ha suggerit que Gras estudià a l'Escola Mèdica Salernitana, que tenia vincles amb la medicina àrab. El text afirma que Gras es formà amb tot un seguit de fonts i practicà en diversos indrets, tant de clima temperat com de clima tropical. Cita Hipòcrates, Galè, Joanici i Hunayn ibn Ishaq de Bagdad.

## Referències

* 1 2 Qedar, B. «Benevenutus Grasseus of Jerusalem, an oculist in the era of the Crusades» (en anglès). Korot, 11, 1995, pàg. 14-41.
* ↑ Meyerhof, Max «Review: Memorandum Book of a Tenth-Century Oculist by Casey A. Wood» (en anglès). Isis, vol. 27, 1, 1937, pàg. 72-75. DOI: 10.1086/347219. JSTOR: 25023.
* ↑ Rubin, Jonathan; Linde, Cornelia «Western Medicine for the Masters of Damascus: Benvenutus Grapheus's Experimenta» (en anglès). Al-Masāq, vol. 26, 2, 04-05-2014, pàg. 183–195. DOI: 10.1080/09503110.2014.915108. ISSN: 0950-3110.
# Herman II de Suàbia

Herman II († 4 de maig de 1003) fou un conradià, duc d'Alsàcia i duc de Suàbia de 997 fins a la seva mort el 1003. Fou el fill de Conrad I de Suàbia i de Riclinda, filla de l'emperador Otó I.
El 1002 va ser un dels competidors al tron del Sacre Imperi Romanogermànic en tant que rei dels romans i va prendre per assalt Estrasburg del qual el bisbe, anomenat Wizelin, s'havia manifestat a favor d'Enric III, duc de Baviera, per la rivalitat que tenia amb Herman. Henri va separar Alsàcia de Suàbia per tal de prendre el control del ducat, una situació que va continuar tanmateix quan el seu fill Herman III va regnar.
Es va casar amb Gerberga de Borgonya, filla de Conrad III de Borgonya, amb la qual va tenir una filla anomenada Gisela de Suàbia que es va casar després amb l'emperador Conrad II.

## Referències

* ↑ Genealogia a Medieval Lands
* ↑ Manteuffel, Tadeusz. The Formation of the Polish State: The Period of Ducal Rule, 963–1194 (en anglès). Wayne State University Press, 1982, p. 64-65. ISBN 0-8143-1682-4.
| $_{909}$ | $_{909}$ | $_{911}$ | $_{911}$ | $_{915}$ | $_{915}$ | $_{917}$ | $_{917}$ | $_{926}$ | $_{926}$ | $_{950}$ | $_{950}$ | $_{954}$ | $_{954}$ | $_{973}$ | $_{973}$ | $_{982}$ | $_{982}$ | $_{997}$ | $_{997}$ |
| | Burcard I | Burcard I | — | — | Erchanger | Erchanger | Burcard II | Burcard II | Herman I | Herman I | Ludolf | Ludolf | Burcard III | Burcard III | Otó I | Otó I | Conrad I | Conrad I | |
| $_{997}$ | $_{997}$ | $_{1003}$ | $_{1003}$ | $_{1012}$ | $_{1012}$ | $_{1015}$ | $_{1015}$ | $_{1030}$ | $_{1030}$ | $_{1038}$ | $_{1038}$ | $_{1045}$ | $_{1045}$ | $_{1048}$ | $_{1048}$ | $_{1057}$ | $_{1057}$ | $_{1079}$ | $_{1079}$ |
| | Herman II | Herman II | Herman III | Herman III | Ernest I | Ernest I | Ernest II | Ernest II | Herman IV | Herman IV | Enric III | Enric III | Otó II | Otó II | Otó III | Otó III | Rodolf | Rodolf | |
| $_{1079}$ | $_{1079}$ | $_{1105}$ | $_{1105}$ | $_{1147}$ | $_{1147}$ | $_{1152}$ | $_{1152}$ | $_{1167}$ | $_{1167}$ | $_{1170}$ | $_{1170}$ |
| | Frederic I | Frederic I | Frederic II | Frederic II | Frederic III | Frederic III | Frederic IV | Frederic IV | Frederic V | Frederic V | |
| $_{1170}$ | $_{1170}$ | $_{1191}$ | $_{1191}$ | $_{1196}$ | $_{1196}$ | $_{1208}$ | $_{1208}$ | $_{1212}$ | $_{1212}$ | $_{1216}$ | $_{1216}$ | $_{1235}$ | $_{1235}$ | $_{1254}$ | $_{1254}$ | $_{1268}$ | $_{1268}$ |
| | Frederic VI | Frederic VI | Conrad II | Conrad II | Felip I | Felip I | Otó IV | Otó IV | Frederic VII | Frederic VII | Enric II | Enric II | Conrad IV | Conrad IV | Conrad V | Conrad V | |
| #90cfcf Bucàrdides (blau fosc) — | #afffff Otonians (blau clar) — | #90ee90 Conradians (verd clar) — | #bfcf90 Babenberg (verd fosc) — | #ffff90 Hohenstaufen (groc) |
# Golemata voda

Golemata voda (macedònic: Γолемата вода, la gran aigua) és una pel·lícula Macedònia del 2004 protagonitzada per Saso Kekenovski, Maja Stankovska, Mitko Apostolovski, Meto Jovanovski i Verica Nedeska. Va ser dirigida i escrita per Ivo Trajkov. La música va ser creada per Kiril Džajkovski.

## Argument

Basada en un llibre infantil escrit per Živko Čingo als anys 70, la pel·lícula tracta sobre la difícil transició a Macedònia després de la Segona Guerra Mundial. La pel·lícula comença en el present com el vell Lem (Meto Jovanovski), un polític macedoni que està patint un atac de cor i mentre l'han portat a un hospital, l'examinen i els connecten, té records de la seva infància l'any 1945. l' 'orfenat' on els orfes són fills dels enemics del nou règim. Allà aprèn a adaptar-se al paper de rentat de cervell obedient. Es queda hipnotitzat per un nen nou, Isak, un nen bonic i carismàtic. Les lluites que subratllen en silenci tota l'activitat de la superfície del camp són moltes: la dicotomia d'una ideologia comunista que elimina l'Església de l'existència amb un poble dependent dels valors espirituals de la religió, el tema Stalin/Tito, els ajustaments a les polítiques comunistes en un país on havia governat un orgull nacional ferotge i la despersonalització dels nens en peons polítics malgrat la necessitat de models a seguir i el luxe de créixer amb amics i confidents.

## Repartiment

* Saso Kekenovski: Lem Nikodinoski (jove)
* Maja Stankovska: Isak Keyten
* Mitko Apostolovski: Ariton
* Verica Nedeska: Olivera
* Meto Jovanovski: Lem Nikodinoski (adult)

## Premis

A la XXVI edició de la Mostra de València va guanyar la Palmera d’Or, el premi a la millor banda sonora i a la millor fotografia. També va ser la presentació de Macedònia als Premis Oscar de 2004 a la Millor pel·lícula en llengua estrangera, però no va arribar a la llista de candidats.

## Recepció

La pel·lícula va rebre crítiques positives de la crítica. A Rotten Tomatoes té un índex d'aprovació del 71% basat en les ressenyes de 21 crítics. On Metacritic it has a score of 62 based on reviews from 15 critics, indicating "Generally favorable reviews".

## Referències

* ↑ The Great Water (Velká voda) a cineuroa.org
* ↑ El cine macedonio gana por primera vez la Mostra de València con un filme sobre el terror estalinista, El País, 21 d'octubre de 2005
* ↑ «The Great Water». PictureThis. Arxivat de l'original el 2008-06-25.
* ↑ «The Great Water (2005)». Rotten Tomatoes.
* ↑ «The Great Water (2005)». Metacritic.

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·Lícula a YouTube
# Coma de Burg

La Coma de Burg és una de les principals unitats geogràfiques que configuren la comarca del Pallars Sobirà. Correspon gairebé del tot al terme municipal de Farrera.
Juntament amb la Vall Ferrera i la Vall de Cardós forma la unitat geogràfica que es coneix com les valls de Tírvia. Està situada al sud de la Vall Ferrera, al sud-est de la Vall de Cardós i al nord i oest de la Ribalera. Pren el nom de coma pel fet que, a diferència de les valls veïnes, és una vall alta i ampla, exactament el que significa el mot coma.
Està vertebrada pel curs mitjà i alt del Riu de Glorieta, o barranc de Burg, i tots els seus afluents de capçalera, i comprèn els pobles d'Alendo, Burg, Farrera, Glorieta, Mallolís i Montesclado. Tot i que pren el nom del de Burg, Farrera n'és el centre administratiu.
Juntament amb la Vall Ferrera i la Vall de Cardós, és una de les tres que formen les valls de Tírvia. Històricament, pertanyia al vescomtat de Castellbò, dins del quarter de Tírvia. Era defensada per una petita xarxa de castells, centrada en el Castell o vila closa de Glorieta i complementada pels d'Alendo, Burg i Farrera.

## El romànic a la vall

Malgrat que no sigui tan conegut com altres valls pirinenques, el romànic a la Coma de Burg és força notable. A més del Castell de Burg, s'hi troben les esglésies romàniques següents:
| Alendo Santa Eulàlia d'Alendo Burg Sant Bartomeu de Burg Sant Francesc de Burg | Farrera Santa Llúcia de Farrera Mare de Déu de la Serra Glorieta Sant Quirze de Glorieta Mallolís Sant Martí de Mallolís | Montesclado Sant Esteve de Montesclado Sant Esteve vell de Montesclado La Ribalera Santa Magdalena de Ribalera |

## Referències

* ↑ La coma de Burg [Consulta: 25 juliol 2023].

## Enllaços externs

* La Coma de Burg en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Wu Lei

Wu Lei (en xinès: 武磊; n. Nanjing, 19 de novembre de 1991) és un futbolista xinès que juga en la demarcació d'extrem dret pel Shanghai Port de la lliga xinesa, i per la selecció xinesa
Anteriorment havia jugat pel RCD Espanyol de la primera divisió espanyola.

## Internacional

Wu va ser convocat per la selecció de futbol sub-20 de la Xina el 2009 arribant a marcar nou gols en cinc partits durant l'eliminatòria al Campionat sub-19 de l'AFC 2010. La seva actuació va fer que el seleccionador Gao Hongbo el convoqués per a disputar el Campionat de Futbol de l'Est d'Àsia 2010, fent el seu debut el 14 de febrer de 2010 en un partit que va finalitzar amb victòria per 2 a 0 contra Hong Kong.

## Palmarès
### Tornejos nacionals

* Superlliga de la Xina (3): 2018, 2023, 2024
* Xina League One (1): 2012
* Xina League Two (1): 2007

### Tornejos internacionals

* Campionat de Futbol de l'Est d'Àsia (1): 2010

### Distincions individuals

* Bota d'or de la Superlliga de la Xina (4): 2013, 2014, 2015, 2016
* Equip de l'any de la Superlliga de la Xina (3): 2014, 2015, 2016

## Referències

* ↑ «FIFA Tournaments - Players & Coaches - WU Lei». Arxivat de l'original el 2018-04-07. [Consulta: 31 agost 2019].
* ↑ «Wu Lei». [Consulta: 31 juliol 2016].
* ↑ www.rcdespanyol.com, RCD Espanyol-. «Wu Lei, nou jugador del RCD Espanyol». [Consulta: 28 gener 2019].
* ↑ «亚足联盛赞国青惊艳表现 称宿家军表现能得满分» (en xinès). news.xinmin.cn, 12-11-2009. [Consulta: 25 desembre 2016].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a national football teams (anglès)
* Fitxa del jugador a footballdatabase (anglès)
# Neuràlgia

La neuràlgia és el dolor en un o més nervis causat per un canvi en l'estructura neurològica o en la funció dels nervis, més que no pas degut a una excitació dels receptors del dolor sans.
Les neuràlgies es divideix en dues categories: la neuràlgia central, quan la causa del dolor és en sistema nerviós central (medul·la espinal i encèfal), i la neuràlgia perifèrica quan la causa està en els sistema nerviós perifèric.
Aquest dolor inusual es creu que està relacionat amb quatre possibles mecanismes: un trastorn dels canals d'ions; les fibres nervioses esdevenen sensibles mecànicament i creen un senyal ectòpic; els senyals en les fibres tàctils es creuen amb els senyals de les fibres del dolor; i un mal funcionament a causa de danys en el sistema nerviós central.

## Classificació

Sota l'encapçalament general de neuràlgia es troben la neuràlgia del trigemin, la neuràlgia atípica del trigemin, la neuràlgia occipital, la neuràlgia glossofaríngia i la neuràlgia postherpètica (causada per l'herpes zòster). El terme neuràlgia també s'utilitza per referir-se al dolor associat amb la ciàtica i la plexopatia braquial.

## Referències

* ↑ «Definition: neuralgia». International Association for the Study of Pain taxonomy. Arxivat de l'original el 31 de març 2014. [Consulta: 5 agost 2012].
* ↑ Gilron, I.; Watson, C. P. N.; Cahill, C. M.; Moulin, D. E. «Neuropathic pain: a practical guide for the clinician». Canadian Medical Association Journal, vol. 175, 3, 2006, pàg. 265–275. DOI: 10.1503/cmaj.060146. PMC: 1513412. PMID: 16880448.