OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sinraptor

Sinraptor (lat. "rapinyaire xinès") és un gènere de dinosaures teròpodes sinraptòrids que visqueren a la fi del període Juràssic, fa 161 milions d'anys, en l'Oxfordiano, en el que és avui Àsia. Es calcula que l'espècie tipus, Sinraptor dongi, arribo a mesurar 7,62 metres de llarg i 3 d'alt, arribant a pesar 1 tona, mentre que la segona espècie, Sinraptor hepingensis, era àdhuc més gran mesurant 8,84 metres de llarg. Una anàlisi cladístico suggereix que els Sinraptor són ancestres de dinosaures com el giganotosaure i el carcarodontosaure. El nom Sinraptor prové del prefix llatí "Sinó", que significa Xinès, i "Raptor" rapaz o ladron. L'epiteto especifico dongi honra al Dr. Dong Zhiming. Malgrat el seu nom, Sinraptor no aquesta relacionat amb els dromeosàurid, moltes vegades anomenats "raptors" com el Velociraptor.
El primer espècimen va ser descobert per Philip J. Currie i Xian Zhao, durant una expedició al desert del nord-oest de la Xina, en 1987. Existeixen dues espècies de Sinraptor cridades S. dongi, l'espècie tipus descripta per Currie i Zhao en 1994 i una segona, S. hepingensis, originalment cridada Yangchuanosaurus hepingensis per Gao en 1992, que actualment la hi considera una espècie de Sinraptor. Encara que aquesta assignació aquesta discutida, Sinraptor i yangchuanosaure són parents molt propers i els inclou al costat dels dos en la família Sinraptoridae. S. dongi va ser trobat en els sediments de la Formació Shishugou, Xinjiang, Xina, l'altra, S. hepingensis, Formació Shangshaximiao, Sichuan, Xina.
# Aulus Cluenci

Aulus Cluenci és el nom dels següents personatges:
* Aulus Cluenci Habit el vell (Aulus Cluentius Habitus senior), nadiu de Larínum, va morir el 88 aC.
* Aulus Cluenci Habit el jove (Aulus Cluentius Habitus junior), fill de l'anterior.
# Swæfberht

Swæfberht fou Rei de Kent conjuntament amb Oswine, i possiblement també Swæfheard. Swæfberht emeté una carta sense data amb testimoni d'Oswine, i probablement és el Gabertus que feu de testimoni a una carta emesa per Oswine el juliol del 689. Normalment combinat amb Swæfheard degut a la semblança dels seus noms i solapant dates, però els regnats múltiples eren habituals a l'Anglaterra anglosaxona, especialment a Essex, d'on procedia Swæfheard.

## Notes

* ↑ http://www.anglo-saxons.net/hwaet/?do=seek&query=S+11
* ↑ http://www.anglo-saxons.net/hwaet/?do=seek&query=S+12

## Enllaços externs

* “Swæberht 1” a Prosopography of Anglo-Saxon England Arxivat 2018-03-13 a Wayback Machine.
# Friedrich Chrysander

Karl Franz Friedrich Chrysander (Lübthenn, Mecklenburg, 8 de juliol de 1826, - Bergedorf, Hamburg, 3 de setembre de 1901) fou un historiador musical alemany, crític, editor i un pioner de la musicologia del segle xix. És conegut per l'edició dels treballs de Georg Friedrich Händel.

## Biografia

Fill d'un moliner, va començar a treballar com a tutor privat en Rostock, i més tard va ensenyar a Doberan i Schwerin. L'interès per la música va fer que componguera una òpera, però ben prompte va decidir centrar-se amb la crítica i estudis acadèmics. Les seves primeres publicacions són crítiques i articles en petites revistes locals. En 1853 publica assaigs sobre l'oratori i la música popular. En 1855 es va doctorar en filosofia per la universitat de Rostock. Aleshores ja havia mostrat molt interès per Händel, del qual havia recollit material per a una biografia que tot i tenir tres volums publicats, quedaria incompleta.
En 1856 funda la "Händel-Gesellschaft" per tal de publicar la recol·lecció dels treballs de Händel, però el 1860 va col·lapsar el projecte. Tot i això Chrysander va decidir continuar i va prendre el control de la producció de l'edició des de la seva casa. Amb les vendes no tenia ingressos suficients, i va prendre la direcció del "Allgemeine musikalische Zeitung" i altres treballs editorials com el "Jahrbuch für musikalische Wissenschaft", una important col·lecció d'assaigs, sent un pioner de la crítica musical. A pesar d'obtindre alguns finançaments no va poder acabar l'edició de Händel completament, el sisè volum de la qual es va quedar sense publicar.

## Influència en el segle xix

En 1885 publica conjuntament amb Philipp Spitta i Guido Adler la revista trimestral "Vierteljahrsschrift für Musikwissenschaft", revista en la qual en el primer número es parlaria de la musicologia com a tal, i es definirien i classificarien les diferents competències de la disciplina, generant així una gran influència en els inicis d'aquesta àrea acadèmica.
Com a pioner de la musicologia va escriure assaigs d'una gran quantitat d'icones musicals (com C.P.E. Bach, J.S. Bach, Beethoven, Mozart..) i d'una ampla rama de facetes musicals (com la notació, pedagogia, teoria, música religiosa…). La seva biografia de Händel va influenciar a tota una generació d'acadèmics alemanys per la seva exhaustivitat i exactitud documental.
Tot i que la qualitat i completesa de les seves edicions ha estat en dubte, se li atribueixen al voltant de 100 volums d'edicions de Händel, Bach, Corelli o Carissimi, entre d'altres, el que es considera una fita remarcable per a l'època.
És conegut també per redescobrir l'autògraf de la Missa de J.S. Bach en Si Menor.

## Referències

* ↑ «Friedrich Chrysander». Encyclopædia Britannica [Consulta: 25 desembre 2017].

## Bibliografia

* Anthony Hicks, "Chrysander, (Karl Franz) Friedrich", Grove Music Online. Oxford Music Online. Oxford University Press. Web. 20 Jan. 2001.
# Notopteris

Notopteris és un gènere de ratpenat del grup dels megaquiròpters. Els membres d'aquest tàxon viuen a Melanèsia, més concretament a Fiji, Nova Caledònia i Vanuatu.
El gènere conté les espècies següents:
* Ratpenat frugívor cuallarg (Notopteris macdonaldi)
* Ratpenat frugívor de Nova Caledònia (Notopteris neocaledonica)

## Referències

* ↑ «Classification of Mammals : Taxonomy table» (en anglès). Arxivat de l'original el 2016-04-13. [Consulta: 27 juny 2012].
Espècies vivents de megaquiròpters :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Subfamília Nyctimeninae :
Subfamília Cynopterinae :
Subfamília Harpyionycterinae :
Subfamília Macroglossusinae :
Subfamília Pteropodinae :
Subfamília Rousettinae :
Subfamília Epomophorinae :
# Aulus Cluenci Habit el vell

Aulus Cluenci Habit el vell (llatí: Aulus Cluentius Habitus) era un romà que va néixer a Larínum, molt respectat i estimat no només al seu municipi, sinó arreu del territori.
Era descendent de noble família i gaudia d'una gran reputació moral. Es va casar amb Sàssia i va morir l'any 88 aC deixant una filla, Cluència, i un fill, Aulus Cluenci Habit el jove. El seu nom es va considerar per un temps que era Avitus i no Habitus, però posteriors estudis assenyalaren que era probablement Abitus.

## Referències

* ↑ 1. A. Cluentius Habitus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 806
# Comtat de Fenosa

El Comtat de Fenosa és un títol nobiliari espanyol creat pel Cap de l'Estat Francisco Franco, l'1 d'octubre de 1955, a favor de Pedro Barrié de la Maza.
Pedro Barrié va ser un empresari i financer gallec, propietari de Banco Pastor, Fuerzas Eléctricas del Noroeste S.A. (FENOSA) —avui part d'Unión Fenosa—, Astilleros y Talleres del Noroeste SA, etc. Va rebre, entre altres distincions, l'Gran Creu d'Isabel la Catòlica, l'Gran Creu de l'Ordre Civil de la Beneficència i l'Gran Creu del Mèrit Civil.
El títol nobiliari se li va atorgar per:
| « | «...per la seva laboriositat creadora industrial a Galícia». | » |
| — Del Decret de concessió, a Elenco de Grandezas y Títulos Nobiliarios Españoles (2014). |||
L'actual titular, des de 2011, és el nebot de la seva segona esposa, José María Arias Mosquera, III comte de Fenosa.

## Comtes de Fenosa

| | Titular | Període |
| Creat en 1955 pel Cap de l'Estat Francisco Franco |||
| I | Pedro Barrié de la Maza | 1955-1971 |
| II | Carmela Arias y Díaz de Rábago | 2001-2009 |
| III | José María Arias Mosquera | 2011-actualitat |

## Història dels comtes de Fenosa

* Pedro Barrié de la Maza (1888-1971), I comte de Fenosa, empresari i financer.
* Casat en primeres noces amb Amalia de Torres Sanjurjo.
* Casat en segones noces amb la filla del seu cosí, Carmela Arias y Díaz de Rábago.
    El Reial Decret 1071/2001, de 28 de setembre, disposa que s'entengui cap de línia a la seva esposa Carmela Arias y Díaz de Rábago, per a sí i llurs successors, per l'ordre regular de successió i facultat per a designar successor. En conseqüència:
    El succeí, el 18 d'octubre de 2001, la seva esposa i neboda:
* Carmela Arias y Díaz de Rábago (1920-2009), II comtessa de Fenosa.
* Vídua del primer comte.
    La succeí, per Reial Carta de Successió de data 14 de juliol de 2011, el seu nebot:
* José María Arias Mosquera, III comte de Fenosa.
    Actual titular.

## Referències

* 1 2 3 Elenco de Grandezas y Títulos Nobiliarios Españoles (2014). Instituto Español de Estudios Nobiliarios, Editorial Hidalguía.
* 1 2 3 Real Carta de Sucesión de fecha 14 de julio de 2011; B.O.E., 2 de julio de 2011.
* ↑ «Guía de Títulos» Arxivat 2019-03-27 a Wayback Machine., de la Diputación Permanente y Consejo de la Grandeza de España; consultada el 30 de març de 2014.
* ↑ Carta de Successió, de data 18 d'octubre de 2001. BOE, 16 d'octubre de 2001.
# Bergedorf (districte)

El Districte de Bergedorf és un bezirk, una divisió administrativa típica de l'estat federal alemany d'Hamburg. Al 31 d'octubre de 2010 tenia 120.060 habitants. D'ençà que va crear-se el barri de Neuallermöhe l'1 de gener de 2011, extret de quarters de Bergedorf i d'Allermöhe, té 14 barris o Stadtteile.

## Barris

| Barri | Superfície km² | Habitants (2009) |
| Allermöhe | 11,9 km² | 15.203 |
| Altengamme | 15,6 km² | 2.177 |
| Bergedorf | 11,3 km² | 41.240 |
| Billwerder | 9,5 km² | 1.311 |
| Curslack | 10,6 km² | 3.534 |
| Kirchwerder | 32,4 km² | 8969 |
| Lohbrügge | 13,0 km² | 38767 |
| Moorfleet | 4,3 km² | 1.130 |
| Neuallermöhe | 14,1 km² | ±24.000 |
| Neuengamme | 18,6 km² | 3509 |
| Ochsenwerder | 14,1 km² | 2.292 |
| Reitbrook | 6,9 km² | 436 |
| Spadenland | 3,4 km² | 467 |
| Tatenberg | 3,1 km² | 499 |

## Referències

* ↑ «Statistisches Amt für Hamburg und Schleswig-Holstein». Arxivat de l'original el 2013-05-30. [Consulta: 26 juny 2011].
* ↑ Statistisches Amt für Hamburg und Schleswig-Holstein
* ↑ Statistik Nord
* ↑ Abans de la creació l'1 de gener de 2011 del barri de Neuallermöhe. Dades més recents encara no disponibles
* ↑ Barri nou creat l'1 de gener de 2011 de la fusió del quarter Neuallermöhe Ovest, que pertanyia a Allermöhe i Neuallermöhe est, que pertanyia a Bergedorf

## Enllaços externs

   * Per a les competències d'un bezirk o districte hamburguès, vegeu el lema Bezirk (Hamburg)
   * Web oficial del bezirk al web de l'estat d'Hamburg (alemany)
   * Descripció de l'organització administrativa del Bezirk Bergedorf Arxivat 2011-04-08 a Wayback Machine. (alemany)
# Swæfheard

Swæfheard fou un rei de Kent a la fi del s.VIII. Fill de Sæbbi, rei dels Saxons de l'Est, Swæfheard ascendí al tron del Kent després de l'abdicació de Cædwalla de Wessex, l'any 688. El seu regnat és contemporani al d'Oswine, amb qui sembla haver compartit el regne: L'est per a Oswine, al voltant de Canterbury, i l'oest per a Swæfheard, al voltant de Rochester. Apareix com a testimoni en dues de les cartes d'Oswine.
Oswine fou derrocat per Wihtred, descrit per Beda el Venerable com el sobirà legitim del regne, l'any 690 o 691. Swæfheard es mantingué més temps al tron: Beda informa que regnava encara al costat de Wihtred al moment de l'elecció de l'arquebisbe Berhtwald, l'any 692. Wihtred apareix com a únic rei de Kent l'any 694, és a dir que aquesta data seria la màxima per a fixar la fi del regnat de Swæfheard.

## Notes

* 1 2 Yorke, 1990, p. 30.
* ↑ Kirby, 2000, p. 102-103.

## Bibliografia

* Kirby, D. P.. The Earliest English Kings (en anglès). Routledge, 2000. ISBN 0-415-24211-8.
* Yorke, Barbara. Kings and Kingdoms of Early Anglo-Saxon England (en anglès). Seaby, 1990. ISBN 1-85264-027-8.

## Enllaços externs

* Swæfheard a Prosopography of Anglo-Saxon England Arxivat 2018-02-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Cynomops

Cynomops és un gènere de ratpenats de la família dels molòssids que viuen a Centreamèrica i Sud-amèrica.

## Taxonomia

* Ratpenat cuallarg petit americà (Cynomops abrasus)
* C. freemani
* Ratpenat cuallarg de Greenhall (Cynomops greenhalli)
* C. kuizha
* C. mastivus
* C. mexicanus
* C. milleri
* C. paranus
* Ratpenat cuallarg de musell pla (Cynomops planirostris)
* C. tonkigui

## Referències

* ↑ Cynomops a Mammal Species of the World (MSW) (anglès)
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :
# Hans Fischer

Hans Fischer (Frankfurt del Main, Imperi Alemany, 27 de juliol de 1881 - Múnic, 31 de març de 1945) fou un químic, metge i professor universitari alemany guardonat amb el Premi Nobel de Química l'any 1930.

## Biografia

Va estudiar química i medicina, primer a la Universitat de Lausana i posteriorment a la Universitat de Marburg, on es va llicenciar el 1904 i doctorar el 1908.
Inicialment va treballar a la Clínica Mèdica de Múnic i posteriorment al Primer Institut Químic de Berlín, sota la direcció de Hermann Emil Fischer. El 1912 aconseguí una plaça de professor de medicina interna a Múnic, el 1913 fou nomenat professor de fisiologia a l'Institut Fisiològic de Múnic, i el 1916 fou nomenat professor de química mèdica a la Universitat d'Innsbruck, passant el 1918 a la Universitat de Viena. Des de 1921 fins a la seva mort, ocorreguda el 31 de març de 1945, fou professor química orgànica al Technische Hochschule de Múnic.

## Recerca científica

La recerca científica de Fischer se centrà en la investigació dels pigments de la sang, la bilis, la clorofil·la de les fulles, així com la química de les porfirines, dels quals deriven aquests pigments. Aconseguí sintetitzar la bilirubina i l'hemina, un dels components de l'hemoglobina.
L'any 1930 fou guardonat amb el Premi Nobel de Química «pels seus treballs en la composició estructural de la clorofil·la i de la sang així com per la síntesi de l'hemina i la bilirubina».

## Referències

* ↑ Pàgina de l'Institut Nobel, Premi Nobel de Química 1930 (anglès)
# Gerònium

Gerònium o Gerúnium (en grec antic Γερούνιον) era una petita ciutat o fortalesa de la Pulla propera a Larínum, en la qual Hanníbal Barca va establir els seus campaments d'hivern després de la campanya contra Quint Fabi Màxim Berrugós l'any 217 aC.
Quint Fabi Màxim Berrugós va establir el seu campament a Calela, al territori de Larínum i entre ambdós llocs es va lliurar un combat en el que el cònsol Marc Minuci va ser derrotat pel cartaginès i només es va salvar per l'oportuna ajuda de Fabi, segons diuen Polibi i Titus Livi.
El lloc no torna a ser esmentat i va ser probablement sempre un llogaret sense importància. Titus Livi l'anomena "castellum inops Apuliae" (fortalesa de la Pulla mancada de recursos). Apareix a la Taula de Peutinger sota la forma Geronum, i situada a uns 12 km (8.000 passes) de Larínum, a la via que anava d'allà a Bovianum. En això coincideix amb l'afirmació de Polibi, que diu que es trobava a 200 estadis de Lucèria. El seu nom actual és Gerione o Girone, entre Casa Calenda i Montorio, on queden algunes antigues restes, tot i que hi ha algunes altres propostes d'ubicació.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Gerunium». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 17 juliol 2021].
# Le Chevalier mystère

Le Chevalier mystère és un curtmetratge mut de trucs de 1899 dirigit per Georges Méliès.

## Temes

Le Chevalier mystère és una pel·lícula de trucs en què els motius del període medieval europeu s'utilitzen satíricament com a escenari per a efecte especial cinematogràfic. Aquest va ser un dels dos gèneres de temàtica medieval del cinema mut, tots dos desenvolupats i codificats pel mateix Méliès; l'altre era un gènere de pel·lícula narrativa menys obertament capritxosa i més orientada a la trama que explica històries medievals, com l'èpica de Méliès de 1900 Jeanne d'Arc. Ambdós tipus de pel·lícules medievals inventades per Méliès van tenir una gran influència, es van estendre ràpidament als Estats Units i altres països de realització de cinema. El gènere de les pel·lícules de trucs medievals va tenir una influència particularment decisiva, que va conduir finalment al desenvolupament de pel·lícules medievals animades així com a èpiques medievals que utilitzen Imatge generada per ordinador amb finalitats espectaculars.
La pel·lícula també és una de les moltes obres de Méliès en què les parts vives del cos es desprenen de la resta del cos. Altres exemples inclouen L'homme à la tête en caoutchouc, Le Cake-walk infernal, i Le Mélomane.

## Producció

L'efecte especial del cap parlant en un gerro es va crear mitjançant exposició múltiple, amb el rollo de pel·lícula es va rebobinar a la càmera i es va tornar a exposar. S'utilitzava un drap negre per emmascarar el plató quan es filmava el cap. Méliès va fer un truc semblant, amb tres duplicacions del seu propi cap, a la seva pel·lícula Un homme de têtes.

## Estrena i supervivència

La pel·lícula va ser estrenada per la Star Film Company de Méliès i està numerada del 226 al 227 als seus catàlegs. Es va suposar perduda fins que es va imprimir una impressió identificades a les voltes de la George Eastman House. El 1989, es va estrenar una impressió restaurada de la pel·lícula al Festival de Cinema Mut de Pordenone.

## Referències

* ↑ Haines, John (2014), Music in Films on the Middle Ages: Authenticity vs. Fantasy, vol. 7, Routledge Research in Music, New York: Routledge, p. 11, <https://books.google.cat/books?id=-SvfAQAAQBAJ&pg=PA11>
* ↑ Väliaho, Pasi (2010), Mapping the Moving Image: Gesture, Thought and Cinema circa 1900, Amsterdam: Amsterdam University Press, p. 194, <https://books.google.cat/books?id=0UfnAHJP_QUC&pg=PA194>
* ↑ Abel, Richard (1998), The Ciné Goes to Town: French Cinema, 1896–1914, Berkeley: University of California Press, p. 62, <https://books.google.cat/books?id=VnPUIY1FapsC&pg=PA62>
* ↑ Malthête, Jacques & Mannoni, Laurent (2008), L'oeuvre de Georges Méliès, Paris: Éditions de La Martinière, p. 341, ISBN 9782732437323
* ↑ Engle, Dresden (22 February 2012), 'A Trip to the Movies' and the Oscars® with Méliès, George Eastman House, <http://blog.eastmanhouse.org/2012/02/22/a-trip-to-the-movies-and-the-oscars-with-melies/>. Consulta: 23 agost 2015 Arxivat 6 de setembre 2015 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-09-06. [Consulta: 25 agost 2022].

## Enllaços externs

* Le Chevalier mystère a YouTube
# Cavia

Cavia és un gènere de la subfamília dels cavins que conté els rosegadors coneguts amb el nom vulgar de «conills porquins». L'espècie més coneguda del gènere és el conill porquí domèstic, C. porcellus, que és un animal de carn important a Sud-amèrica i un animal domèstic comú al món occidental.

## Controvèrsia taxonòmica

El gènere Cavia és classificat a l'ordre dels rosegadors, tot i que en el passat hi hagué un corrent minoritari a la comunitat científica que deia que les anàlisis d'ADN mitocondrial i proteïnes suggerien que els histricògnats possiblement pertanyien a un llinatge evolutiu diferent i, per tant, a un ordre diferent. Si fos així, aquests grups serien un exemple d'evolució convergent. Altres científics criticaren aquesta hipòtesi. Aquesta controvèrsia ja ha estat enterrada, car actualment es disposa de moltes proves genètiques moleculars que donen suport a la classificació de Cavia dins l'ordre dels rosegadors. Aquestes proves indiquen la seqüenciació preliminar del genoma de C. porcellus i diversos altres rosegadors.

## Referències

* ↑ Entrada «Cavia» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005, p. 1.552-1.553. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.
* ↑ Stiefel, Chana Freeiman. «Family feud - genetic evidence seems to show that guinea pigs are not rodents» (en anglès). Science World, 1996. Arxivat de l'original el 2011-01-13. [Consulta: 15 novembre 2007].
* ↑ "Molecular Biology and Evolution," Vol 11, 593-604 Arxivat 2008-12-05 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ «Guinea pig Genome Browser» (en anglès). Genome Browser Gateway. [Consulta: 4 desembre 2017].
# George Wald

George Wald (Nova York, EUA 1906 - Cambridge 1997) fou un bioquímic estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1967.

## Biografia

Va néixer el 18 de novembre de 1906 a la ciutat de Nova York, en una família de religió jueva. Va estudiar ciències naturals a la Universitat de Nova York, on es graduà l'any 1927, i posteriorment es doctorà en zoologia a la Universitat de Colúmbia l'any 1932.
Després d'ampliar els seus coneixements a Berlín, Zúric i Chicago, l'any 1934 fou nomenat professor a la Universitat Harvard, on el 1948 es convertí en catedràtic de biologia. Morí el 12 d'abril de 1997 a la ciutat de Cambridge, situada a l'estat nord-americà de Massachusetts.

## Recerca científica

Durant la seva estada a Berlín entre el 1932 i 1933 treballà amb Otto Heinrich Warburg, amb el qual aconseguí determinar que la vitamina A és un dels principals ingredients dels pigments de la retina, necessaris per a la visió, i durant la seva estada a Zúric treballà amb Paul Karrer, el descobridor d'aquesta vitamina.
Durant la seva estada a Harvard continuà els seus estudis bioquímics sobre la percepció visual, estudis que li permeteren de descobrir els mecanismes de les cèl·lules fotoreceptores de la retina sota els efectes de la llum. Així mateix va aïllar quatre pigments visuals de forma sintètica, i demostrà els seus processos químics, que eren determinants per a l'enviament dels impulsos nerviosos al cervell.
L'any 1967 fou guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia, premi compartit amb Ragnar Granit i Haldan Keffer Hartline, pels seus treballs en l'anàlisi neurofisiològica dels mecanismes de la visió.
Wald fou un ferm oponent a la Guerra del Vietnam així com a la cursa armamentista, especialment pel que fa a les armes nuclears.

## Enllaços externs

* «George Wald» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.