OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pronotroteri

Els pronotroteris (Pronothrotherium) són un gènere extint de mamífers pilosos de la família dels notrotèrids que visqué a Sud-amèrica durant el Pliocè inferior, fa entre 3,8 i 5,3 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a l'Argentina i l'Uruguai. El seu crani, llarg i esvelt, fa pensar que es nodrien d'un ampli ventall de plantes. Tenien les dents caniniformes situades a mig camí entre les molariformes i la part anterior de la mandíbula. Caminaven en una postura pedolateral, és a dir, recolzant el pes del cos sobre les vores exteriors de les potes del darrere, en comptes de les plantes. El nom genèric Pronothrotherium significa ‘abans del notroteri’.

## Referències

* 1 2 Entrada «Pronothrotherium» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 30 novembre 2024].
* ↑ Croft, 2016, p. 198.

## Bibliografia

* Croft, D. A. Horned Armadillos and Rafting Monkeys: The Fascinating Fossil Mammals of South America (en anglès). Indiana University Press, 2016. ISBN 9780253020949.
# Adolf Mussafia

Adolf Mussafia (Split, Dalmàcia, 15 de febrer de 1835 - Florència, Itàlia, 7 de juny de 1905), fou un medievalista, romanista i hispanista dàlmata.

## Biografia

D'origen jueu, va voler inicialment estudiar medicina; però obtingué el càrrec de professor d'italià a la Universitat de Viena el 1855 i començà a estudiar filologia seriosament, arribant a ensenyar filologia romànica des del 1860 en aquesta universitat i fins a la seva jubilació. Membre de l'Acadèmia Vienesa de Ciències el 1866, s'interessà en especial pels antics dialectes italians; fruit d'aquest interès són els seus Monumenti Antichi di Dialetti Italiani (1864). Escriví una gramàtica molt popular de l'italià (el 1895 ja havia estat impresa 24 vegades). Convertit al cristianisme, fou nomenat membre del parlament austríac. Allà defensà sempre els drets de les minories italianes d'Àustria.
Escriví més de tres-cents treballs fonamentalment sobre romanística medieval, interessant-se en especial per la literatura italiana i en particular per Giovanni Boccaccio i Dante Alighieri; a Viena va conèixer Ferdinand Wolf, qui l'introduí en la filologia hispànica i publicà una versió mètrica en català dels Set pecats capitals (1876).
Descobrí l'anomenada llei de Tobler-Mussafia, que descriu l'exclusió dels clítics verbals de la posició inicial de frase.

## Bibliografia

* Über die Quelle der altspanischen "Vida de S. Maria Egiziaca", Viena 1863
* Monumenti antichi di dialetti italiani, Viena 1864
* Sul testo della Divina Commedia, Viena 1865
* Beiträge zur Kunde der Nord-Italischen Mundarten im 15. Jahrhundert. 1873.
* Die österreichisch-ungarische Monarchie in Wort und Bild, Band Dalmatien, 1892
* Bausteine zur romanischen Philologie, Festgabe, 1905.
* Italien. Sprachlehre in Regeln und Beispielen, 1925.

## Enllaços externs

* Biografia d'Adolf Mussafia Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine. (alemany)
* «Adolf Mussafia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Fantasmes del passat

Fantasmes del passat (títol original: Ghosts of Mississippi) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Rob Reiner, estrenada el 1996. Ha estat doblada al català.

## Argument

El 12 de juny 1963, Medgar Evers, líder activista negre, és assassinat al davant a casa seva per un membre del Ku Klux Klan, Byron De La Beckwith. Jutjat dues vegades per jurats blancs, aquest últim és absolt. Vint-i-cinc anys més tard, la vídua de la víctima, Myrlie, encara lluita perquè es faci justícia i demana la reobertura de l'informe. L'ajudant del procurador, Bobby DeLaughter, es compromet al seu costat i reprèn la investigació malgrat el racisme ambient...

## Repartiment

* Alec Baldwin: Bobby DeLaughter
* James Woods: Byron De La Beckwith
* Virginia Madsen: Dixie DeLaughter
* Whoopi Goldberg: Myrlie Evers
* Susanna Thompson: Peggy Lloyd
* Craig T. Nelson: Ed Peters
* Lucas Black: Burt DeLaughter
* Joseph Tello: Drew DeLaughter
* Alexa Vega: Claire DeLaughter
* William H. Macy: Charlie Crisco
* Ben Bennett: Benny Bennett
* Darrell Evers: ell mateix
* James Van Evers: ell mateix
* Yolanda King: Reena Evers
* Jerry Levine: Jerry Mitchell
* Bill Cobbs: Charles Evers
* James Pickens Jr.: Medgar Evers
* Diane Ladd: Àvia Caroline Moore

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge s'ha desenvolupat a Jackson i Natchez, a Mississipi.
* La història de Medgar Evers ja havia estat portada a la pantalla el 1983 amb For Us the Living: The Medgar Evers Story.
* Darrell i James Van Evers, els dos fills de Medgar Evers, apareixen en la pel·lícula en el seu propi paper.
* El paper de la filla de Medgar Evers és interpretat per Yolanda King, la filla del militant afroamericà per als drets cívics Martin Luther King.
* En una escena, la sèrie de televisió The Partridge Family (1970) és difosa a la televisió. En aquest episodi titulat A Man Called Snake , el personatge de Snake era interpretat per Rob Reiner.

## Banda original

* I Wish I Knew How It Would Feel To Be Free, interpretat per Dionne Farris
* Il cimento dell'armonia e dell'inventione, compost per Antonio Vivaldi
* Screamin, interpretat per Tony Hallinan
* Turn Me Loose, interpretat per Vince Gill
* I Will Live My Life For You, interpretat per Tony Bennett
* The Ballad Of Medgar Evers, interpretat per Matthew Jones
* Mannish Boy, interpretat per Muddy Waters
* Walkin' Blues, interpretat per Robert Johnson
* The Thrill Is Gone, interpretat per B. B. King
* I Wish I Knew How It Would Feel To Be Free, interpretat per Nina Simone

## Premis i nominacions
### Premis

* 1997. Premi dels drets cívics per la Political Film Society

### Nominacions

* 1997. Oscar al millor actor secundari per James Woods
* 1997. Oscar al millor maquillatge per Matthew W. Mungle i Deborah La Mia Denaver
* 1997. Globus d'Or al millor actor secundari per James Woods

## Referències

* ↑ esadir.cat. Fantasmes del passat. esadir.cat.
* ↑ «: Ghosts of Mississippi». The New York Times.
# Jugasan

Jugasan (en francès Jugazan) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 274 | 279 | 238 | 209 | 218 | 219 | 270 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | François Falgueyret | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Ignasi-Joan de Picalquers

Ignasi-Joan de Picalquers (segle xvii, Manresa - 1723, Gaeta) fou militar català durant la Guerra de Successió Espanyola. Defensà la ciutat de Barcelona el 1706 i la de Girona el 1711, entre altres accions en la Guerra de Successió, contra les tropes francocastellanes de Felip d'Anjou. Els Picalquers tenien casa en el carrer que porta el mateix nom al districte de Ciutat Vella de la Ciutat de Barcelona.
# Manuel Casanovas (organista)

Manuel Casanovas, organista actiu a principis del segle XIX, va desenvolupar la seva carrera al monestir de Banyoles. Reconegut per la seva dedicació al camp de la música religiosa, va destacar per la seva participació en un concurs convocat pel Capítol el dia 11 de novembre de 1804, on va competir amb deu altres candidats per a la plaça de mestre organista. Aquesta convocatòria posa de manifest la rellevància del seu paper en el panorama musical de l’època.

## Referències

* ↑ Gregori i Cifré, Josep M. «La Música a la Catedral de Girona». Fons de la Catedral de Girona, 2019.
# The Last Command

The Last Command és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Josef von Sternberg, estrenada el 1928. L'any 2006 el National Film Registry de la Biblioteca del Congrés dels Estats Units la va seleccionar per a la seva preservació degut al seu interès cultural, històric o estètic.

## Argument

The Last Command s'inspira en una història suposadament real, que s'atribueix a Ernst Lubitsch. El seu protagonista és el General Lodijensky, un aristòcrata tsarista cosí del Tsar arruïnat, que, després de la Revolució Soviètica, acaba recalant a Hollywood, on treballa com a extra en una pel·lícula que narra els convulsos dies de la Revolució de 1917, i en el qual encarna un personatge la vida del qual és idèntica a la seva. Aquesta situació estranya i insòlita fa que aflorin a la seva memòria els records del passat.

## Repartiment

* Emil Jannings: General Dolgorucki
* Evelyn Brent: Natalie Dabrova
* William Powell: Lev Andreyev
* Jack Raymond: Assistent
* Nicholas Soussanin: L'ajudant
* Michael Visaroff: Serge
* Fritz Feld: Un revolucionari

## Premis

* 1929: Oscar al millor actor per a Emil Jannings (també per The Way of All Flesh)

## Referències

* ↑ «Complete National Film Registry Listing» (en anglès). Film Registry of the National Film Preservation Board. [Consulta: 22 març 2021].
* ↑ «The Last Command». The New York Times.
# Michael

Michael és una pel·lícula estatunidenca de fantasia dirigida per Nora Ephron, estrenada el 1996 i doblada al català

## Argument

Dos periodistes investiguen sobre un suposat verdader àngel que viu amb una senyora gran. Aquest àngel no s'assembla en res a un àngel, fuma, beu, i posseeix una activitat sexual molt activa. Accepta seguir els dos periodistes a Chicago.

## Repartiment

* John Travolta: Michael
* Andie MacDowell: Dorothy Winters
* William Hurt: Frank Quinlan
* Bob Hoskins: Vartan Malt
* Jean Stapleton: Pansy Milbank
* Teri Garr: Juge Esther Newberg
* Carla Gugino: Bride
* Catherine Lloyd Burns: Evie
* Calvin Trillin: Xèrif
* Joey Lauren Adams: Anita

## Referències

* ↑ Michael
* ↑ «Michael». The New York Times.

## Enllaços externs

* Anunci francès de la pel·lícula
Viccionari
# Time Cut

Time Cut és una pel·lícula slasher de ciència-ficció estatunidenca de 2024 dirigida per Hannah MacPherson, que va coescriure el guió amb Michael Kennedy. És protagonitzada per Madison Bailey, Antonia Gentry i Griffin Gluck. S'ha subtitulat al català.
La trama segueix la Lucy, una noia que viatja accidentalment en el temps fins al 2003 i intenta salvar la seva germana gran d'un assassí emmascarat.
La pel·lícula es va estrenar a Netflix el 30 d'octubre de 2024.

## Referències

* ↑ «Time Cut». Goita què fan, ara!. [Consulta: 3 novembre 2024].
* ↑ Squires, John. «Netflix’s Halloween Horror Lineup Includes Slasher ‘Time Cut’, ‘The Platform 2’ and More» (en anglès americà), 28-08-2024. [Consulta: 3 novembre 2024].
# La Bastia de Montsaleon

La Bastia Montsaleon (en francès La Bâtie-Montsaléon) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1831 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2017 |
| 410 | 154 | 134 | 132 | 134 | 137 | 136 | 183 | 254 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 2001-2008 | Jean-Paul Devanthery |
| 2008- ? | Lionel Nusbaum |
| 2014- | Alain d'Heilly |

## Referències

* ↑ Toponymie Occitane e Senhalizacion bilingüa. Actas del Congrés d'Aush, 2007, publicat pel CROM, mapa aparegut a la pàgina 77
# Luganhac (Gironda)

Luganhac (en francès Lugaignac) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 242 | 242 | 240 | 265 | 290 | 300 | 357 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Claude Delfaut | UMP |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 12 gener 2011].
# Sancho de Echevarría

Sancho de Echevarría (Hondarribia, segle XVII- Vinaròs, 1714) fou un militar d'origen basc, governador militar de la vila de Peníscola durant el setge que van dur a terme les tropes de l'Arxiduc Carles en la Guerra de Successió espanyola.
Per iniciativa seua, Peníscola va mantenir-se fidel a l'obediència borbònica i al seu aspirant, Felip d'Anjou. Aquest fet va ser una de les excepcions dins del Regne de València i en general els regnes de la Corona d'Aragó.
Des de 1705 a 1707 la població va ser assetjada per exèrcits anglesos i holandesos, comptant amb escassa presència de militars professionals. És per aquest fet que després de la finalització de les hostilitats, Peníscola va ser intitulada ciutat, i els seus habitants recompensats amb privilegis.
Un dels episodis més coneguts d'aquests fets va ser la "batalla de les trinxeres", quan els assetjats van sorprendre en una escaramussa als assetjadors.
Com a agraïment a Peníscola i la seua patrona, Sancho d'Echevarría va fer construir l'Església-ermita de la Mare de Déu d'Ermitana, en la part més alta de la ciutadella emmurallada, al costat del castell templer. No va arribar a veure finalitzada la seua obra, ja que el dia de la seua inauguració va morir. El seu cos reposa als peus de l'altar major d'aquesta església.
# Ratchet & Clank (pel·lícula)

Ratchet & Clank és una pel·lícula americana en 3D d'animació per ordinador. És el primer lliurament i comèdia d'acció dirigida per Kevin Munroe i Jerrica Cleland, produïda per Kim Dent Wilder, Brad Foxhoven, David Wohl i Kylie Ellis i escrita per Evan Wise. La pel·lícula està basada en la famosa sèrie de videojocs Ratchet & Clank. L'elenc principal inclou a James Arnold Taylor, David Kaye, Jim Ward, Paul Giamatti, John Goodman, Bella Thorne, Rosario Dawson, Andrew Cownden i Sylvester Stallone. Ha estat doblada en català.

## Argument

La pel·lícula narra l'original història d'amistat entre el Ratchet, l'impulsiu mecànic que tot ho arregla de l'espècie lombax, i el seu inseparable robot sentinella Clank. Al planeta Veldin, el Ratchet somia amb convertir-se en un dels herois dels Galactic Space Rangers, liderats pel carismàtic Capità Qwark. L'oportunitat de sortir de la seva tediosa vida en un petit garatge de reparació de naus sembla caure-li del cel quan el Qwark convoca una prova per incorporar nous membres al seu equip. Mentrestant, l'intrigant i maligne Drek decideix destruir el planeta Tenemule amb la seva nova i flamant arma: el Desplanetizador.

## Repartiment

Ratchet James Arnold Taylor
Clank David Kaye
Capitán Qwark Jim Ward
Presidente Drek Paul Giamatti
Zed Andrew Cownden
Grimroth John Goodman
Cora Bella Thorne
Brax Vincent Tong
Elaris Rosario Dawson
Victor Von Ion Sylvester Stallone
Doctor Nefarious Armin Shimerman

## Referències

* ↑ «Ratchet & Clank - iMDB» (en anglès). [Consulta: 14 març 2022].
* ↑ «Ratchet & Clank: La Película - Regió 7». [Consulta: 14 març 2022].
# Blackmail (pel·lícula de 1939)

Blackmail és una pel·lícula de drama criminal estatunidenca de 1939 dirigida per H.C. Potter i protagonitzada per Edward G. Robinson, Ruth Hussey i Gene Lockhart.

## Argument

John Ingram, un exitós bomber d'un camp petrolier, és realment un fugitiu d'una cadena de presidiaris. Algú fora del seu passat el troba.

## Repartiment

* Edward G. Robinson com John R. Ingram / John Harrington
* Ruth Hussey com Helen Ingram
* Gene Lockhart com William Ramey
* Bobs Watson com Hank Ingram
* Guinn Williams com Moose McCarthy
* John Wray com Diggs
* Arthur Hohl com Rawlins
* Esther Dale com Sarah
* Frank Darien com vigilant (sense acreditar)
* Robert Homans com Cooper (sense acreditar)
* Ethan Laidlaw com treballador (sense acreditar)
* Harry Tenbrook com camioner (sense acreditar)

## Referències

* ↑ Nugent, Frank S.. «THE SCREEN: FOUR FILMS IN REVIEW; A Whopping Picture Is 'The Real Glory' With Gary Cooper, at the Rivoli--'Blackmail,' Featuring Edward G. Rabinson, Is Presented at the Capital--Two Foreign Pictures Also Are Shown». The New York Times, 15-09-1939.
# Meruelh

Mereulh o Meruelh (en francès Méreuil) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1806 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2016 |
| 281 | 93 | 95 | 80 | 83 | 104 | 78 | 82 | 82 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 2001-2008 | Monique Sauvebois |
| 2008-2020 | Odile Reynaud |
| 2020- | Annick Reynaud Frey |

## Referències

* ↑ Toponymie Occitane e Senhalizacion bilingüa. Actas del Congrés d'Aush, 2007, publicat pel CROM, mapa aparegut a la pàgina 77
* ↑ https://openstreetmap-oc.org/
# Sent Aubin de Brana

Sent Aubin de Brana (en francès Saint-Aubin-de-Branne) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 211 | 228 | 222 | 251 | 278 | 282 | 365 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Alain Delburg | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Objecte

Un objecte és un ens limitat amb una funció precisa i que pot definir-se per mitjà de les relacions externes amb el seu medi. Té dimensions concretes i és construït per matèria potencialment perceptible alhora pels sentits del tacte i de la vista. Pel que fa a l'origen, generalment s'associa a la fabricació humana. En general, no s'anomena "objecte" a entitats o organismes amb vida.
Per extensió, un objecte pot ser qualsevol representació realitzada per mitjà d'un medi artificial. No es consideren objectes, per exemple, una muntanya, que no té una funció específica, ni tampoc l'aigua del mar, que no té un límit definit, ni l'olor d'una flor, no perceptible pel tacte ni la vista.
L'Organització Internacional de Normalització (ISO) té un punt de vista més general, de fet, és el més general possible, sobre el concepte d'objecte. En la norma ISO 10178-1, un objecte es defineix com a tot el que es pot percebre o dissenyar. Seguint aquesta definició, els objectes poden ser imaginaris (per exemple el déu Zeus, el país anomenat Xauxa) o reals, que al seu torn poden ser materials (com una persona o una pedra) o immaterials (com l'electromagnetisme o l'amor).

## Bibliografia

* ISO 1087-1:2000, Terminology work — Vocabulary — Part 1: Theory and application. (anglès)

## Vegeu també

* Subjecte (filosofia)
* Objecte impossible
* Objectització de la dona
* Objectes de culte
# Meine Mütter - Spurensuche in Riga

Meine muetter – Spurensuche in Riga és una pel·lícula documental alemanya de 2007 dirigida per Rosa von Praunheim. El títol original alemany es tradueix com Les meves mares: busqueu pistes a Riga. Les pel·lícules se centren en la recerca del director de la seva mare biològica.
El director de cinema Rosa von Praunheim ja tenia seixanta anys quan l'any 2000, Gertrud Mischwitzky, la seva mare de 93 anys, li va dir que havia estat adoptat en un orfenat de Riga. Com que els seus pares adoptius eren amorosos i li donaven suport, inicialment no va sentir la necessitat de buscar els seus orígens. Amb la mort de la seva mare, Gertrud, va començar a descobrir detalls de l'ocupació nazi de Letònia, descobrint per casualitat el nom de la seva mare biològica, Edith Radtke, i el seu propi certificat de naixement en un hospital de la presó. Edith va ser assassinada en un manicomi per metges nazis durant la guerra. "MLa meva mare rebel és sens dubte una part de mi, vaig tenir la sort de posar la meva bogeria a les meves pel·lícules", va comentar el director en una entrevista posterior.
Meine Mütter va ser un èxit a la televisió alemanya. Va ser molt ben rebut, fins i tot pels crítics habituals de l'obra de Praunheim. "Semblava que els encantava aquesta", va explicar el director, "perquè es poden identificar amb la seva narrativa. És la meva pel·lícula més emotiva. La vaig fer sense adonar-me que estava realment a la pel·lícula".

## Referències

* 1 2 «Two Women Women». [Consulta: 12 febrer 2019].
* 1 2 Zielinski, Rebel with a Cause, p.43
* ↑ Zielinski, Rebel with a Cause, p.44
* Zielinski, Ger, and Rosa Von Praunheim. Rebel with a Cause: An Interview with Rosa Von Praunheim. Cinéaste, vol. 37, no. 3, 2012.

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# Savornon

Savornon (en francès Savournon) és un municipi francès situat al departament dels Alts Alps i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1831 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2015 |
| 762 | 213 | 182 | 174 | 146 | 191 | 208 | 244 | 253 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1983-2001 | François Pujol | Divers gauche |
| 2001-2004 | Robert Nunes | PCF |
| 2004-2008 | Jean Germanaz | Divers gauche |
| 2008- | Michel Rolland | |

## Referències

* ↑ Toponymie Occitane e Senhalizacion bilingüa. Actas del Congrés d'Aush, 2007, publicat pel CROM, mapa aparegut a la pàgina 77
# Molhac (Gironda)

Molhac (en francès Mouillac) és un municipi francès situat al departament de la Gironda i a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 46 | 58 | 41 | 55 | 72 | 103 | 105 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Marie France Regis | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 13 gener 2011].
# Renato Perona

Renato Perona (Terni, Úmbria, 24 de maig de 1927 - Terni, Úmbria, 9 d'abril de 1984) va ser un ciclista italià que va córrer a finals dels anys 40 del segle xx.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, en què guanyà una medalla d'or en la prova de tàndem fent parella amb Ferdinando Teruzzi.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Renato Perona». [Consulta: 30 novembre 2024].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Renato PERONA» (en italià). [Consulta: 30 novembre 2024].
# La Fajòla

La Fajòla (en francès La Fajolle) és un municipi francès situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Res en comú

Res en comú (títol original: Nothing in Common) és una pel·lícula dramàtica de 1986, dirigida per Garry Marshall i protagonitzada per Tom Hanks i Jackie Gleason. Aquesta és l'última pel·lícula de Jackie Gleason. Ha estat doblada al català.

## Argument

A David Basner la sort li somriu. Té un important treball com a director creatiu d'una agència de publicitat, guanya molts diners i està sempre envoltat de dones. No obstant això, la seva vida canvia quan el seu pare li comunica per telèfon que la seva esposa, la mare de David, l'ha abandonat després de 34 anys de matrimoni. David haurà de repartir la seva vida entre la seva mare, feliç d'haver recuperat la seva independència, i el seu recentment jubilat pare, un home cabut i poc sentimental.

## Repartiment

| Actor | Personatge |
| Tom Hanks | David Basner |
| Jackie Gleason | Max Basner |
| Eva Marie Saint | Lorraine Basner |
| Hector Elizondo | Charlie Gargas |
| Barry Corbin | Andrew Woolridge |
| Bess Armstrong | Donna Mildred Martin |
| Sela Ward | Cheryl Ann Wayne |
| John Kapelos | Roger |

## Referències

* ↑ esadir.cat. . esadir.cat.
* ↑ «Nothing in Common». The New York Times.
# Valor de llei

Valor de llei (títol original en anglès True Grit) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Henry Hathaway i estrenada l'any 1969.

## Repartiment

* John Wayne: Rooster Cogburn
* Kim Darby: Mattie Ross
* Glen Campbell: M. Leboeuf, Texas Ranger
* Jeremy Slate: Emmett Quincy
* Robert Duvall: "Lucky" Ned Pepper
* Dennis Hopper: Moon Garrett
* Jeff Corey: Tom Chaney
* John Doucette: el xèrif al qual es dirigeix Mattie en arribar a Fort Smith
* Hank Worden: L'empresari funerari
* James Westerfield: El jutge Parker
* John Fiedler: Mestre Daggett

## Premis i nominacions
### Premis

* 1970: Oscar al millor actor per John Wayne
* 1970: Globus d'Or al millor actor dramàtic per John Wayne

### Nominacions

* 1970: Oscar a la millor cançó original per Elmer Bernstein (música) i Don Black (lletres) "True Grit"
* 1970: Globus d'Or a la millor nova promesa masculina per Glen Campbell
* 1970: Globus d'Or a la millor cançó original per Elmer Bernstein (música) i Don Black (lletres) "True Grit"
* 1970: BAFTA a la millor nova promesa per Kim Darby

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir