OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tendron (Cher)

Tendron és un municipi francès, situat al departament de Cher i a la regió de Centre – Vall del Loira. L'any 2007 tenia 119 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Tendron era de 119 persones. Hi havia 48 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 16 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 52 habitatges, 47 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 46 eren cases i 5 eren apartaments. Dels 47 habitatges principals, 24 estaven ocupats pels seus propietaris, 22 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 4 en tenien dues, 11 en tenien tres, 14 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 30 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 21 habitatges hi havia un automòbil i a 21 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Tendron el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 8 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 8 | 45 a 49 | 8 |
| 4 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 8 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 75 persones, 53 eren actives i 22 eren inactives. De les 53 persones actives 44 estaven ocupades (29 homes i 15 dones) i 9 estaven aturades (5 homes i 4 dones). De les 22 persones inactives 4 estaven jubilades, 7 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de serveis i 2 d'entitats de l'administració pública.
L'any 2000 a Tendron hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Tendron a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Tendron a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Tercera esmena de la Constitució dels Estats Units

La Tercera esmena (en anglès Third Amendment) de la Constitució dels Estats Units fou aprovada el 15 de desembre del 1791 com una de les deu esmenes que constitueixen la Declaració de Drets. Prohibeix l'aquarterament de soldats en cases particulars sense el consentiment del seu propietari, prohibint-lo tant en temps de pau com en temps de guerra. L'esmena fou una resposta a les lleis d'aquarterament aprovades pel Parlament britànic durant la Guerra de la Independència dels Estats Units, que havia permès a l'Armada Britànica l'allotjament de soldats en cases particulars.
L'esmena és una de les menys controvertides de la Constitució i rarament és litigada. Fins a l'actualitat, mai ha estat l'objecte primari d'una decisió del Tribunal Suprem.

## Text

El text de la tercera esmena a la Constitució dels Estats Units diu així:
| « | (català) Cap soldat no serà aquarterat, en temps de pau, en cap domicili sense el consentiment del seu propietari; ni en temps de guerra, excepte en una manera a ser prescrita per la llei. | (anglès) No Soldier shall, in time of peace be quartered in any house, without the consent of the Owner, nor in time of war, but in a manner to be prescribed by law. | » |

## Vegeu també

* Constitució dels Estats Units.
* Esmenes a la Constitució dels Estats Units.

## Referències

* ↑ «The Third Amendment». Arxivat de l'original el 3 de juliol 2014. [Consulta: 26 febrer 2014].
* ↑ Mahoney, Dennis J. «Third Amendment». Encyclopedia of the American Constitution. De subscripció o mur de pagament, 1986. Arxivat de l'original el 6 de novembre 2013. [Consulta: 15 juliol 2013].
* ↑ «Third Amendment». U*X*L Encyclopedia of U.S. History. De subscripció o mur de pagament, 01-01-2009. Arxivat de l'original el 6 de novembre 2013. [Consulta: 15 juliol 2013].
* ↑ «Bill of Rights (1791)». PBS, 01-12-2006.
# Cuscuta

La cuscuta o cabells d'àngel (Cuscuta) és un gènere de plantes paràsites o hemiparàsites.

## Descripció

Dintre de la família de les Convolvulàcies, el gènere "Cuscuta" inclou unes 160 espècies en tot el món (unes quatre presents als Països Catalans). L'espècie "Cuscuta epithymum" parasita una gran diversitat d'hostes, com ara la farigola i altres plantes silvestres, i rep els noms de pèl de farigola i cabellets. L'espècie "Cuscuta campestris" parasita l'alfals i altres lleguminoses farratgeres. Es tracta de vegetals anuals paràsits, filiformes i volubles, amb tiges de color taronja de 20 a 100 cm, glomèruls florals esfèrics, flors pentàmeres groguenques de 3 × 2 mm i fruits en càpsula. Floreixen de juliol a setembre.

## Danys

És potser l'herba no desitjada que produeix danys més greus. Es pot estendre per tot un camp d'alfals i mata, xuclant els seus fluids, totes les plantes on creix.

## Control

Tradicionalment el millor remei és sembrar llavor d'alfals prèviament descuscutada. La germinació de les llavors de la cuscuta requereix la presència de llum, pel que l'herba abundosa o que les llavors siguin enterrades en disminueix la germinació. Hi ha diversos herbicides capaços de controlar la seva presència en camps d'alfals com el glifosat i la propizamida.

## Distribució

Algunes espècies de cuscuta són autòctones, altres en canvi són originàries d'Amèrica del Nord i Introduïdes a principis del segle xx a Europa i distribuïdes actualment per tot Europa.
Als Països Catalans es troba d'una forma dispersa per tots els territoris des del nivell del mar fins als 800 metres d'altitud. Malgrat les mesures de precaució està en expansió des de 1970 aproximadament.

## Referències

* ↑ «Flora Iberica. Plantas vasculares de la Península Ibérica e Islas Baleares». [Consulta: 28 desembre 2021].
* ↑ «Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 28 desembre 2021].
* ↑ Guia per al control de les males herbes 2006. Andreu Taberner Palou. Generalitat de Catalunya, Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció social. ISBN 978-8439-37-3
# Faig austral

Nothofagus (faig austral) és un gènere compost per 35 espècies arbòries pròpies dels climes temperats oceànics fins a subtropicals de l'hemisferi austral. Es troba doncs a Sud-amèrica (Xile i Argentina) i Oceania (Austràlia, Tasmània, Nova Zelanda, Nova Guinea i Nova Caledònia).
Forma una família pròpia (Nothofagaceae), tot i que en el passat va ser inclosa a la família de les fagàcies. Estudis filogenètics han demostrat però que es tracta de famílies distintes.
Les fulles d'aquests arbres poden ser dentades o enteres, perennifòlies o caducifòlies. Els seus fruits són petites i aplanades núcules, reunides en grups de 6 o 7 dins d'una cúpula.

## Taxonomia
### Sect. Brassospora (tipus Nothofagus brassi)

* Nothofagus aequilateralis (Nova Caledònia)
* Nothofagus balansae (Nova Caledònia)
* Nothofagus baumanniae (Nova Caledònia)
* Nothofagus brassii (Nova Guinea)
* Nothofagus carrii (Nova Guinea)
* Nothofagus codonandra (Nova Caledònia)
* Nothofagus crenata (Nova Guinea)
* Nothofagus discoidea (Nova Caledònia)
* Nothofagus flaviramea (Nova Guinea)
* Nothofagus grandis (Nova Guinea)
* Nothofagus nuda (Nova Guinea)
* Nothofagus perryi (Nova Guinea)
* Nothofagus pseudoresinosa (Nova Guinea)
* Nothofagus pullei (Nova Guinea)
* Nothofagus resinosa (Nova Guinea)
* Nothofagus rubra (Nova Guinea)
* Nothofagus starkenborghii (Nova Guinea)
* Nothofagus stylosa (Nova Guinea)
* Nothofagus womersleyi (Nova Guinea)

### Sect. Fuscospora (tipus Nothofagus fusca)

* Nothofagus alessandri (Xile central)
* Nothofagus fusca (Nova Zelanda)
* Nothofagus gunnii (Austràlia: Tasmània)
* Nothofagus solandri (Nova Zelanda)
* Nothofagus truncata (Nova Zelanda)

### Sect. Lophozonia (tipus Nothofagus menziesii)

* Nothofagus alpina (Xile central)
* Nothofagus cunninghamii (Austràlia: Victòria, Nova Gal·les del Sud, Tasmània)
* Nothofagus glauca (Xile central)
* Nothofagus macrocarpa (Xile central)
* Nothofagus menziesii (Nova Zelanda)
* Nothofagus moorei (Austràlia: Nova Gal·les del Sud)
* Nothofagus obliqua (Sud-amèrica)

### Sect. Nothofagus (tipus Nothofagus antarctica)

* Nothofagus antarctica (Sud-amèrica)
* Nothofagus betuloides (Sud-amèrica)
* Nothofagus dombeyi (Xile central i Patagònia andina)
* Nothofagus nitida (Sud-amèrica)
* Nothofagus pumilio (Sud-amèrica)
# Pteranòdon

Els pteranòdons (Pteranodon, del grec, 'ales sense dents') són un gènere de pterosaure pterodactiloïdeu que volà pels cels del Cretaci fa entre 110 i 73 milions d'anys. Presentava una longitud alar de fins a 9 metres i pesava al voltant de 40 kilograms.
El seu crani era allargat, fi i aerodinàmic, amb una cresta buida que podia representar la meitat de la longitud d'aquest, la funció de la qual era fer de contrapès. El coll era curt, constituït per poques vèrtebres. L'húmer, el radi, el cúbit i el quart dit que subjectava la membrana alar presentaven un enorme desenvolupament. Pteranòdon es convertia en una criatura vulnerable i poc destre a terra ferma.
S'han identificat fins a 8 espècies de pteranòdon, entre les que consten Pteranodon ingens i Pteranodon sternbergi.

## Descobriment, troballes

Les primeres restes de pteranòdon foren trobades per Othniel Marsh als anys setanta del segle xix a la regió de Smoky River (Kansas, Estats Units). La troballa constava de diversos ossos i cranis de fins a 150 centímetres de longitud.
La majoria de restes fòssils de pteranòdon s'han trobat en sediments marins, corresponents al fons d'una mar epicontinental (mar interior) que s'estenia entre les cadenes de les muntanyes Rocoses i dels Apalatxes. S'ha estimat que els exemplars van morir quan sobrevolaven aquest mar a uns 160 kilòmetres de la línia de costa.

## Referències

* ↑ Pteranòdon, entrada a l'Enciclopèdia Catalana SAU. Accedit el 17 de juny del 2016.
* ↑ Pteranòdon, entrada al Gran Diccionari de la Llengua Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana. Accedit el 17 de juny del 2016.
Pterosauromorpha :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia :
Pterosauromorpha :
Pterodactylomorpha :
Lophocratia :
Ornithocheiroidea :
Pteranodontoidea :
Vegeu també: Cronologia de la investigació del pterosaure • Filogènesi dels pterosaures • Llista de gèneres de pterosaures :
# Diplocaulus

Diplocaulus és un gènere extint de tetràpode lepospòndil del període Permià. Podia arribar a fer un metre de longitud.
Diplocaulus és conegut per les llargues protuberàncies que tenia als costats del seu crani, que el feien molt similar a un bumerang. Posseïa unes extremitats dèbils i una cua curta, pel que es pressuposa que nedava amb un moviment del cos cap amunt i cap avall. També es pensa que aquest cap tan ample tenia una utilitat defensiva enfront depredadors com Eryops que haurien de dedicar molt d'esforç per empassar-se-la. Diploceraspis és un cosí proper de Diplocaulus.

## Referències

* ↑ Entrada «Diplocaulus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Treculia

El Treculia és un gènere de la tribu de les artocàrpies que agrupa una sola espècie, Treculia africana situada a l'Àfrica equatorial, anomenat per la seva similitud amb l'arbre del pa, arbre del pa africà.
# Titanosaure

Els titanosaures (Titanosaurus, del grec "rèptil titànic") constitueixen un gènere de dinosaures sauròpodes que visqué al Cretaci superior, fa uns 70 milions d'anys. Podien arribar a mesurar entre 9 i 12 m de longitud i a pesar 13 tones.
Quadrúpede de coll llarg i dents en forma de llapis, com el saltasaure tenia plaques òssies a la pell les quals van provocar una condició en la classificació en ser trobat a l'Índia al segle xix. Primer se'l va col·locar conjuntament amb els nodosaures per aquest sistema de defensa, llavors amb l'aparició d'altres sauròpodes a Sud-amèrica es va aconseguir la seva classificació correcta. Amb descobriments més recents d'altres gèneres relacionats, va ser quan els científics es varen adonar que les restes d'una armadura òssia trobada en les proximitats pertanyia també a aquest dinosaure. Aquest descobriment significa que, de la mateixa manera que el saltasaure, probablement tenia plaques distribuïdes per tot el seu dorsal. Utilitzava les urpes de les seves potes davanteres i la seva llarga cua per a defensar-se dels predadors.
S'han trobat ous fòssils d'aquests animals, de forma quasi esfèrica i alguns amb embrions al seu interior, el que ha permès un estudi detallat de les parts embrionàries. Això demostra que eren ovípars i no vivípars com s'havia especulat.

## A Catalunya

El 1985 es va trobar, als Jaciments de Fumanya, icnites de titanosaure. El 2007 es van trobar una posta d'ous de titanosaure, a Coll de Nargó. Actualment es poden observar al museu de l'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont.

## Referències

* ↑ Magriñà, Anna-Priscila. Guia xafardera de Catalunya : 69 històries per a ments inquietes. 1ª ed.. Barcelona: Angle, 2012, p. 24-26. ISBN 9788415695042.
Sauropodomorpha :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia
Clade: Dinosauria :
Sauropodomorpha :
Sauropoda :
Neosauropoda :
Macronaria :
Titanosauria :
# Crusafontia

Crusafontia és un gènere extint de mamífer que existí a l'inici del Cretaci. Només és conegut gràcies al descobriment d'algunes dents i se n'ha reconstruït l'aspecte basant-se en els esquelets de parents propers. Probablement es comportava com un petit esquirol, feia uns 10,2 centímetres i vivia als arbres. La seva dieta es componia de nous, fruits i llavors. La forma dels ossos pelvians suggereix que donava a llum cries poc desenvolupades, per la qual cosa Crusafontia hauria pogut ser un marsupial.
Rep el seu nom del paleontòleg català Miquel Crusafont Pairó.

## Referències

* ↑ «Crusafontia amoae: Un nuevo mamífero fósil del Cretácico Inferior de Galve» (en castellà). Aragosaurus, 08-07-2011. [Consulta: 18 març 2014].
# Obdurodon

Obdurodon és un gènere extint de monotremes que contenia tres espècies. Obdurodon diferia dels ornitorrincs moderns en el fet que tenien dents (en els ornitorrincs moderns només els exemplars joves en tenen).

## Taxonomia

* O. dicksoni; Descobert el 1984 per Michael Archer, F. A. Jenkins, S. J. Hand, P. Murray i H. Godthelp, a Riversleigh, Nova Gal·les del Sud. Hàbitat: Nova Gal·les del Sud. Època: Miocè inferior i mitjà.
* O. insignis: Descobert el 1975 per Mike O. Woodburne i Dick H. Tedford a Etudunna Formation, al desert de Tirari. Hàbitat: Austràlia Meridional. Època: Oligocè superior.
* O. tharalkooschild: Descobert el 2013. Època: Miocè mitjà i superior

## Referències

* ↑ Entrada «Obdurodon» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].

## Bibliografia

* Archer, et al. "Description of the skull and non-vestigial dentition of a Miocene platypus (Obdurodon dicksoni) from Riversleigh, Australia, and the problem of monotreme origins".
* Augee, M.L. "Platypus and Echidnas". Royal Zoological Society of New South Wales. 1992. Pàgines 15–27. (O. dicksoni).
* Pascual, et al. "First discovery of monotremes in South America". Nature 356 (1992), Pàgines 704–706 (Monotrematum).
* Woodburne and Tedford. "The first Tertiary Monotreme from Australia." American Museum. Novitates Number 2588. 1975. Pàgines 1–11. (O. insignis).

## Enllaços externs

* (anglès) Comparació del crani d'un Obdurodon dicksoni (esquerra) i del d'un ornitorrinc (dreta)
* (anglès) Registre fòssil dels monotremes, amb una foto d'una dent d'Obdurodon.
# Archaeoryctes

Archaeoryctes és un gènere de mamífers extints de la família Didymoconidae. Fou descrit per Zheng l'any 1979 a la publicació Vertebrata PalAsiatica 45(4):278-286.

## Referències

* ↑ «Archaeoryctes a fossilworks.org 2». Arxivat de l'original el 2014-11-02. [Consulta: 2 novembre 2014].

## Bibliografia

* Lopatin, A. V. The Skull Structure of Archaeoryctes euryalis sp. nov. (Didymoconidae, Mammalia) from the Paleocene of Mongolia and the Taxonomic Position of the Family. Moscou: Institut Paleontològic de l'Acadèmia Russa de les Ciències, 1999.
# Sinomastodon

Sinomastodon ('mastodont xinès') és un gènere extint de proboscidis (gomfotèrids) que visqueren entre el Miocè superior i el Plistocè inferior al sud-est asiàtic (Xina, Japó i Indonèsia).
Aquest animal era molt similar als elefants actuals, amb una mida que variava entre 3,6 i 5,3 metres. Se'n coneixen diversos exemplars xinesos, dels quals el més conegut és S. hanjiangensis del Miocè superior i Pliocè inferior de la província de Shanxi. Se'l coneix a partir de l'esquelet incomplet d'un exemplar adult (de 5,3 metres) que incloïa maxil·lars, dents, ullals i altres materials. L'espècie japonesa S. sendaicus, descrita el 1924 a partir de parts de dentadura de jaciments del Pliocè, ha estat classificada dins el gènere, així com l'espècie S. bumiajuensis (antigament Tetralophodon) del Pliocè superior de Java.

## Bibliografia

* H. Tobien, G. F. Chen i Y. Q. Li. Mastodons (Proboscidea, Mammalia) from the Late Neogene and Early Pleistocene of the People's Republic of China. Part I, Historical Account. Magúncia: Mainzer Geowissenschaftliche Mitteilungen, 1986.
Gèneres de proboscidis :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Mammalia
Superordre: Afrotheria
Clade: Tethytheria :
# Tetralophodon

Tetralophodon és un gènere extint de mamífers proboscidis de la família dels gomfotèrids que visqueren al Vell Món entre el Miocè i el Pliocè. Se n'han trobat restes fòssils a Alemanya, Àustria, Bulgària, Espanya (incloent-hi el jaciment de Can Missert), Etiòpia, Geòrgia, Grècia, Hongria, l'Índia, el Marroc, Moldàvia, Portugal, Romania, Tailàndia, Tunísia, Turquia, Ucraïna i la Xina. Tenien la mandíbula curta. Eren més grossos i hipsodonts que els gomfoteris. El nom genèric Tetralophodon significa ‘dent de quatre crestes’ en llatí.

## Referències

* 1 2 Entrada «Tetralophodon» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 4 abril 2023].
* ↑ Agustí i Antón, 2002, p. 107.
* ↑ Agustí i Antón, 2002, p. 145.

## Bibliografia

* Agustí, J.; Antón, M. Mammoths, Sabertooths and Hominids: 65 Million Years of Mammalian Evolution in Europe (en anglès). Columbia University Press, 2002. ISBN 0-231-11640-3.
Gèneres de proboscidis :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Mammalia
Superordre: Afrotheria
Clade: Tethytheria :
# Daulestes

Daulestes és un gènere de mamífers placentaris del Cretaci superior. Pertany al grup dels asiorictiteris i només se n'han trobat fòssils a l'Uzbekistan.

## Referències

* ↑ Entrada «Daulestes» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Babutxa

Les babutxes són un tipus de calçat típic del món àrab.
Consisteixen en una sabatilla lleugera oberta pel taló i acabada en punta. Les babutxes són pròpies tant d'homes com de dones. Es confeccionen en cuir o en plàstic i es presenten en gran varietat de dissenys i decoracions: amb lluentó, ratllades, de colors, etc. Les babutxes són un típic producte d'artesania d'alguns països com Marroc on hi ha un gran tradició en tasques de marroquineria.
Les babutxes es poden adquirir en gran varietat de dissenys en els socs de les principals ciutats.
A la península, es porten com a part de les disfresses d'àrab, per exemple en les representacions de moros i cristians que se celebren al País Valencià.

## Vegeu també

* Plantofa
* Adilette

## Referències

* ↑ babutxes al Marroc
* ↑ «Artesania marroquina». Arxivat de l'original el 2012-05-10. [Consulta: 24 maig 2012].
# Paleoteri

Els paleoteris (Palaeotherium) formen un gènere de mamífer perissodàctil extint de la família dels paleotèrids. Se n'han trobat restes fòssils a Europa.
# Euphlyctis

Euphlyctis és un gènere de granotes de la família Ranidae.

## Taxonomia

* Euphlyctis cyanophlyctis (Schneider, 1799).
* Euphlyctis ehrenbergii (Peters, 1863).
* Euphlyctis ghoshi (Chanda, 1991).
* Euphlyctis hexadactylus (Lesson, 1834).

## Referències

* IUCN (anglès)
# Sphenacodon

Sphenacodon (gr. 'dent en falca') és un gènere extint de sinàpsids eupelicosaures que visqueren durant el Cisuralià. Feia aproximadament tres metres de longitud. Se n'han trobat restes fòssils al sud dels Estats Units i al Regne Unit.
Registre fòssil :
| Localitat | País | Antiguitat | Espècie/s |
| Formació de Cutler | Estats Units | Cisuralià | S. ferox |
| Esquistos rocosos d'Organ | Estats Units | Cisuralià | S. ferocior |
| Jaciment carbonífer de les Midlands | Regne Unit | Cisuralià | S. britannicus |

## Referències

* 1 2 Entrada «Sphenacodon» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Tubulodon

Tubulodon és un gènere extint de mamífers paleanodonts que visqueren durant l'Eocè a Nord-amèrica. Se'l coneix a partir de fòssils trobats a Califòrnia i Wyoming (Estats Units). En un primer moment, Jepsen relacionà aquest gènere amb el porc formiguer. De vegades, les espècies pearcei i woodi es classifiquen en un gènere a part, Pentapassalus.

## Referències

* ↑ Entrada «Tubulodon» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Jepsen, G. L. «Tubulodon taylori, a Wind River Eocene Tubulidentate from Wyoming» (resum) (en anglès). Proceedings of the American Philosophical Society, 71, 5, 1932, pàg. 255-274.
# Amelotabes simpsoni

Amelotabes simpsoni és una espècie extinta de mamífers paleanodonts que visqueren durant l'Eocè a Nord-amèrica.

## Referències

* ↑ Rose, K. D «A New Paleocene Epoicotheriid (Mammalia), with Comments on the Palaeanodonta» (previsualització) (en anglès). Journal of Paleontology, 52, 3, 1978, pàg. 658-674.
# Rhynchocyon

Rhynchocyon és un gènere de musaranya elefant de la família dels macroscelídids.
Conté les següents espècies:
* Musaranya elefant d'espatlla groga, Rhynchocyon chrysopygus
* Musaranya elefant gegant, Rhynchocyon cirnei
* R. clarkei †
* Musaranya elefant de Peters, Rhynchocyon petersi
* R. pliocaenicus †
* R. rusingae †
* R. stuhlmanni
* R. udzungwensis

## Referències

* ↑ «AFP: Shrew's who: New mammal enters the book of life». Arxivat de l'original el 2008-02-04. [Consulta: 4 febrer 2008].
# Achoerodus

Achoerodus és un gènere de peixos de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes que inclou dues espècies: Achoerodus gouldii (Richardson, 1843) i Achoerodus viridis (Steindachner, 1866)

## Referències

* ↑ Richardson, J. 1843. Contributions to the ichthyology of Australia (continued). Ann. Mag. Nat. Hist. (N. S.) v. 11 (nos. 67-8, 71-2): 22-28, 169-182, 352-359, 422-428.
* ↑ Steindachner, F. 1866. Über die Fische von Port Jackson in Australien. Anzeiger K. Akad. Wiss. Math.-Naturwiss. Cl. v. 3 (no. 7): 50-54.
* ↑ ITIS (anglès)
* ↑ Animal Diversity Web (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Bibliografia

* Gill T. N. 1863. Notes on the labroids of the western coast of North America. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 15. 221-224.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.