# Himne nacional de Bolívia

L'Himne Nacional de Bolívia va ser estrenat el 18 de novembre de 1845 en la ciutat de La Paz, davant el Palau de Govern a les dotze del migdia, amb uns 90 instrumentistes pertanyents a les bandes militars dels batallons cinquè, sisè i vuitè, els quals fan escoltar per primera vegada la Cançó Patriòtica, tal com va ser anomenada en estrenar-se.
Aquell dia es festejava el quart aniversari de la batalla d'Ingavi amb diversos actes de magnitud extraordinària, entre els quals es destacaven l'obertura del Teatre Municipal i l'estrena de l'Himne Nacional.
Autors:
Lletra: José Ignacio de Sanjinés, autor de la lletra de l'Himne Nacional, jurisconsult, legislador i poeta, va néixer a Chuquisaca l'any 1786 i va morir en Sucre el 15 d'agost de 1864.
Música: Leopoldo Benedetto Vincentti, va néixer a Roma, va cursar estudis al Conservatori de París, va ser contractat per l'almirall Du Thus, perquè els acompanyés en el seu segon viatge al voltant del món. Va passar per Xile i després va ser portat pel President Ballivían a Bolívia on es va quedar vivint a la ciutat de La Paz, i on es va casar amb una dona boliviana. Anys després tornà al seu país, on va morir.
En el govern del General Manuel Isidoro Belzu, en 1851 mitjançant Decret Suprem es va oficialitzar l'Himne Nacional de Bolívia i es va enviar a imprimir perquè fos distribuït a les escoles, on des de llavors s'executa i entona en tots els actes oficials escolars.

## Breu Història de l'Himne Nacional

El 18 de novembre de 1845, amb motiu de la celebració del quart aniversari de la "Batalla d'Ingavi", va ser inaugurat el Teatre Municipal amb l'estrena de la "Cançó Patriòtica", avui Himne Nacional.
El General José Ballivián va advertir la manca d'una cançó patriòtica; la República no tenia un himne, per la qual cosa les petites bandes de l'Exèrcit executaven peces populars o repetien les marxes dels exèrcits espanyols, però cap no arribava a conquerir el fervor popular.
Va ser en aquestes circumstàncies que Ballivián va tenir coneixement de la visita a Xile del prestigiós mestre i compositor Leopoldo Benedetto Vincenti, a qui va convidar per compondre, mitjançant un contracte, la música de l'Himne Nacional.
Vincenti va arribar a La Paz el setembre de 1845 i va trobar les bandes musicals en un estat calamitós, segons es va poder establir per les seves cartes familiars. El seu treball va ser esgotador, moltes vegades anava a dormir vestit per anar de matinada a les casernes.
Els assaigs van ser llargs i urgents. Vincenti rebutjava un text i un altre. Va ser llavors quan José Ignacio Sanjinéz, advocat i poeta, li va presentar els versos del que avui és l'Himne Nacional de Bolívia, redactats originàriament en castellà.
El matí del 18 de novembre d'aquell mateix any es va realitzar un important Te-Deum a la Catedral de la Plaça Murillo, davant del Palau de Govern a les dotze del migdia, l'expectativa era general, les bandes militars dels Batallons 5è, 6è i 8è van fer escoltar, per primera vegada, els vibrants acords de la Cançó Patriòtica.
Aquella mateixa nit es va estrenar l'Himne Nacional al flamant Teatre Municipal, en un interessant programa de caràcter líric-musical, al qual van assistir: el President de la República Gral. José Ballivián amb el seu gabinet, autoritats prefecturales, municipals i públic congregat.
El nou teatre estava ple a vessar. La cançó es va interpretar en la seva integritat, el cor va emocionar Vincenti i els seus ulls s'ennuegaren en llàgrimes.
La concurrència es va desfer en aplaudiments. Les exclamacions de joia van premiar la brillant actuació coral. Hi va haver llàgrimes i una profunda emoció es va apoderar de tots. els procuradors del govern, el mateix heroi d'Ingavi, el president Ballivián va felicitar efusivament els autors de l'Himne Nacional.

## Lletres de l'Himne Nacional

L'Himne nacional de Bolívia va ser redactat originalment en castellà, i és en aquest idioma en què s'ensenya oficialment en escoles i casernes i la versió que s'usa en tots els actes oficials. Tanmateix, hi ha versions d'aquest himne a les tres llengües originàries més esteses del país: l'aimara, el quítxua i el guaraní.

### Lletra originalment redactada en castellà

I
    Bolivianos: el hado propicio
    coronó nuestros votos y anhelo;
    es ya libre, ya libre este suelo,
    ya cesó su servil condición.
    Al estruendo marcial que ayer fuera
    y al clamor de la guerra horroroso
    siguen hoy, en contraste armonioso,
    dulces himnos de paz y de unión. (BIS)
Coro
    De la patria el alto nombre
    en glorioso esplendor conservemos
    y en sus aras de nuevo juremos
    ¡Morir antes que esclavos vivir!
II
    Loor eterno a los bravos guerreros
    Cuyo heroico valor y firmeza
    Conquistaron las glorias que empieza
    Hoy Bolivia feliz a gozar
    Que sus nombres el mármol y el bronce
    A remotas edades transmitan
    Y en sonoros cantares repitan:
    ¡Libertad!, ¡Libertad!, ¡Libertad! (BIS)
Coro
III
    Aquí alzó la justicia su trono
    Que la vil opresión desconoce
    Y en su timbre glorioso legose
    ¡Libertad!, ¡Libertad!, ¡Libertad!
    Esta tierra inocente y hermosa
    Que ha debido a Bolívar su nombre
    Es la patria feliz donde el hombre
    Vive el bien de la dicha y la paz. (BIS)
Coro
IV
    Si extranjero poder algún día,
    Sojuzgar a Bolivia intentare
    A destino fatal se prepare
    Que amenaza a soberbio invasor
    Que los hijos del grande Bolívar
    Han ya mil y mil veces jurado
    Morir antes que ver humillado
    De la patria el augusto pendón.
Coro

### Traducció al català

I
    Bolivians: el fat propici
    Va coronar els nostres vots i anhel;
    És ja lliure, ja lliure aquest sòl,
    Ja va cessar la seva servil condició.
    En estrèpit marcial que ahir fos
    I al clam de la guerra horrorós
    Segueixen avui, en contrast harmoniós,
    Dolços himnes de pau i d'unió. (BIS)
Cor
    De la pàtria l'alt nom
    En gloriós esplendor conservem
    I en els seus nom de nou jurem
    Morir abans que esclaus viure!
II
    Lloança eterna als braus guerrers
    Que l'heroic valor i fermesa
    Conqueriren les glòries que comença
    Avui Bolívia feliç a gaudir
    Que els seus noms el marbre i el bronze
    A remotes edats transmetin
    I en sonors càntics repeteixin:
    Llibertat!, Llibertat!, Llibertat! (BIS)
Cor
III
    Aquí va alçar la justícia el seu tron
    Que la vil opressió desconeix
    I en el seu timbre gloriós es va llegar
    Llibertat!, Llibertat!, Llibertat!
    Aquesta terra innocent i bella
    Que per causa de Bolívar té el seu nom
    És la pàtria feliç on l'home
    Viu el bé de la joia i la pau. (BIS)
Cor
IV
    Si estranger poder algun dia,
    Subjugar a Bolívia intentés
    A destí fatal es prepari
    Que amenaça al superb invasor
    Que els fills del gran Bolívar
    Han ja mil i mil vegades jurat
    Morir abans que veure humiliat
    De la pàtria l'august pendó.
Cor

### Traducció moderna a l'idioma aimara ètnia de l'altiplà del país

    "phuq'asiwa.
    Uraqisax qhispiyataw,
    pakuñas, mit'añas tukusitaw.
    Nayrapachha
    Jichast mä chuymak saskakiwa
    muxsa mayacht'ir q'uchuwina.
Taq'itaki (coro)
    Qullasuyu jach'a sutipa,
    qhapax suma k'axañapa imañani.
    Sutiparu wastat surañani,
    ¡Jiwañan janirkuch t'aq'iskasin!
    ¡Jiwañan janirkuch t'aq'iskasin!
    ¡Jiwañan janirkuch t'aq'iskasin!

### Traducció moderna al quítxua ètnia de les valls del país

    Qullasuyu, may sumaq kawsaypi
    hatun parlan munasqanchikta,
    qhispisqa, qhispisqa kay suyu,
    samanña qunqur chaki kayninqa.
    Allin sinchi p'utuynin qayna karqa,
    manchay tinkuy qhapariyninwan,
    kunanmi khuskachasqa purichkan
    misk'i takina thakwan tantasqa.
Cor
    Llaqtanchik pata hatum sutinta
    wiñay kusiy k'anchaypi waqaychasun,
    kumusninpi watiq tatalikusun:
    Wañuy qunqur chaki kawsayta!
    Wañuy qunqur chaki kawsayta!
    Wañuy qunqur chaki kawsayta!

### Traducció moderna al Moxeño ètnia del nord-est del país

    Bolivianos Viuusamrecre viti
    Titecpopo yvoo"ogne vit
    Tiuchcu"po pjoca vye"e "pog"e
    Titovopo to naemponnosiravi
    Tiutsio"choo"ini "chopegiene nae"rorisra
    Taegnepo to "chopegiene guerra
    Tcutcucompo tiuriono tajicho
    Taegnepo titotijvocrepo vjirosare
    Pjoca "pog"e
    Toonagne taéjare
    Vechpojricgienenajíchapo viti
    Te tamíro"u vijroca vechjiriivo
    Vepenapo vovcuquimponnojcosi.

## Bibliografia

* Història de Bolívia, editorial Gisbert (4t edició)

## Enllaços externs

* Partitura de l'Himne Nacional de Bolívia
* Himne Nacional de Bolívia (instrumental)
* Himne Nacional de Bolívia Arxivat 2007-02-05 a Wayback Machine. (instrumental)
* Himne de Bolívia amb lletra a Youtube