# Josep Laporte i Salas

Josep Laporte i Salas (Reus, Baix Camp, 18 de març de 1922 - Barcelona, 15 de febrer de 2005) fou un polític i catedràtic de farmacologia català.

## Biografia

Era fill de Sebastià Laporte Vilà, economista, i d'Antònia Salas Olivé, tots dos de Reus. Va estudiar Medicina a la Universitat de Barcelona (1939-1945). Es va interessar per la fisiologia l'endocrinologia clínica i finalment va especialitzar-se en farmacologia, disciplina a la qual va dedicar la seva carrera professional. El 1953 va rebre el Premi Josep Massot i Palmés que de manera encara clandestina atorgava l'Institut d'Estudis Catalans; el treball premiat versava sobre farmacologia de la coagulació de la sang. El 1957 es va doctorar amb la tesi Interrelaciones farmacodinámicas de la hormona tiroidea, per la qual va rebre el Premi Gregorio Marañón de l'Acadèmia Médico-Quirúrgica Espanyola, a més del Premi Extraordinari de doctorat d'aquell any. Era deixeble de l'escola de Francisco García-Valdecasas i va ampliar la seva formació amb els farmacòlegs William Paton (a Oxford) i Silvio Garattini (a Milà).
Va ser catedràtic de Farmacologia a les facultats de Medicina de Cadis (llavors part de la Universitat de Sevilla), de València i de la Universitat Autònoma de Barcelona, de la qual va ser rector els anys 1976 i 1977. Va presidir l'Acadèmia de Ciències Mèdiques de Catalunya i de Balears, de 1970 a 1974, i la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya, de 1993 a 2002, any en què va ser elegit president de l'Institut d'Estudis Catalans.
L'any 1992 va rebre la Sirga d'Or, guardó que atorga el Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre i el 1996 fou guardonat amb la Creu de Sant Jordi.
Va morir a Barcelona el 15 de febrer del 2005 a causa d'un atac cardíac que va patir en el decurs d'un acte oficial en el Palau de la Generalitat.

## Activitat política

El 1980 va ser elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya, com a independent a les llistes de Convergència i Unió i el president Jordi Pujol el va nomenar conseller de Salut i Seguretat Social a l'hora de formar govern. Reelegit diputat a les eleccions del 1984, es va mantenir com a conseller.
El 1988 fou cap de llista de CiU per la circumscripció de Tarragona i va ser nomenat conseller d'Ensenyament, càrrec que va ocupar fins al 1992. Durant aquest últim període es van crear les Universitats de Girona, Lleida i la Rovira i Virgili de Tarragona.

## Referències

* ↑ «Josep Laporte i Salas». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 «Josep Laporte y Salas» (en castellà). Real Academia de la Historia. [Consulta: 8 juny 2022].
* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 385.
* 1 2 3 Casassas i Simó, Oriol «Josep Laporte i Salas (1922-2005)». Estudis Romànics, 2006, pàg. 631-632.
* 1 2 3 Raduà Serra, Josep M. «La Sirga d'Or, el reconeixement a una trajectòria» (pdf). Miscel·lània del CERE, extra 1, pàg. 217-240 [Consulta: 8 juny 2022].
* ↑ Corbella, Jacint «Dr. Josep Laporte i Salas (1922-2005)» (pdf). Revista de la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya, 21, 2006, pàg. 119-120 [Consulta: 8 juny 2022].
* 1 2 3 «Fallece el ex conseller Laporte tras sufrir un ataque cardíaco» (en castellà). La Vanguardia, 15-02-2005. [Consulta: 8 juny 2022].

## Enllaços externs

* Dr. Josep Laporte i Salas - Galeria de Metges Catalans del COMB
Josep Laporte i Salas :
Consellers d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya 1977-1980: Pere Pi-Sunyer  · 1980-1984: Joan Guitart  · 1988-1992: Josep Laporte  · 1992-1996: Joan M. Pujals  · 1996-1999: Xavier Hernàndez  · 1999-2003: Carme Laura Gil  · 2003-2004 : Josep Bargalló  · 2004-2006: Marta Cid  · 2006: Joan Manuel del Pozo  · 2006-2010: Ernest Maragall  · 2010-2016: Irene Rigau  · 2016-2017: Meritxell Ruiz  · 2017: Clara Ponsatí  · 2018-act.: Josep BargallóDe 1977 a 1980: Conselleria d'Ensenyament i Cultura. Del 1980 a 2003: Conselleria d'Ensenyament. Del 2003 a 2006: Conselleria d'Educació. 2006: Conselleria d'Educació i Universitats. Del 2006 a 2010: Conselleria d'Educació.
Consellers de Salut de la Generalitat de Catalunya 1977-1980: Ramon Espasa  · 1980-1988: Josep Laporte  · 1988-1996: Xavier Trias  · 1996-2002: Eduard Rius  · 2002-2003: Xavier Pomés  · 2003-2010: Marina Geli  · 2010-2016: Boi Ruiz  · 2016-2017: Toni Comín  · 2018-act: Alba VergésDe 1977 a 1980: Conselleria de Sanitat i Assistència Social. Del 1980 a 2003: Conselleria de Sanitat i Seguretat Social
Quart Govern de Jordi Pujol - IVa legislatura (15 d'abril de 1992 – 10 de gener de 1996) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersJosep Gomis / Maria Eugènia Cuenca / Xavier Pomés (Governació) • Agustí Maria Bassols / Antoni Isac / Núria de Gispert (Justícia) • Antoni Subirà (Indústria i Energia) • Josep Laporte / Joan Maria Pujals (Ensenyament) • Joan Guitart (Cultura) • Macià Alavedra (Economia i Finances) • Joaquim Molins / Josep Maria Cullell / Jaume Roma / Artur Mas (Política Territorial i Obres Públiques) • Xavier Trias (Sanitat i Seguretat Social) • Lluís Alegre (Comerç, Consum i Turisme) • Ignasi Farreres (Treball) • Joan Vallvé / Francesc Xavier Marimon (Agricultura, Ramaderia i Pesca) • Antoni Comas (Benestar Social) • Albert Vilalta (Medi Ambient)
Tercer Govern de Jordi Pujol - IIIa legislatura (4 de juliol de 1988 – 14 d'abril de 1992) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersJosep Gomis (Governació) • Agustí Maria Bassols (Justícia) • Macià Alavedra / Antoni Subirà (Indústria i Energia) • Josep Laporte (Ensenyament) • Joan Guitart (Cultura) • Ramon Trias Fargas / Macià Alavedra (Economia i Finances) • Joaquim Molins (Política Territorial i Obres Públiques) • Xavier Trias (Sanitat i Seguretat Social) • Lluís Alegre (Comerç, Consum i Turisme) • Ignasi Farreres (Treball) • Josep Miró / Joan Vallvé (Agricultura, Ramaderia i Pesca) • Antoni Comas (Benestar Social) • Albert Vilalta (Medi Ambient)
Segon Govern de Jordi Pujol - IIa legislatura (18 de juny de 1984 – 3 de juliol de 1988) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersMacià Alavedra / Agustí Maria Bassols (Governació) • Agustí Maria Bassols / Joaquim Xicoy (Justícia) • Joan Hortalà / Macià Alavedra (Indústria i Energia) • Joan Guitart (Ensenyament) • Joan Rigol / Joaquim Ferrer (Cultura) • Josep Maria Cullell / Josep Manuel Basáñez (Economia i Finances) • Xavier Bigatà (Política Territorial i Obres Públiques) • Josep Laporte (Sanitat i Seguretat Social) • Francesc Sanuy / Narcís Oliveres / Joaquim Molins (Comerç i Turisme) • Oriol Badia (Treball) • Josep Miró (Agricultura, Ramaderia i Pesca)
Primer Govern de Jordi Pujol - Ia legislatura (8 de maig de 1980 – 17 de juny de 1984) PresidentJordi Pujol i SoleyConsellersMiquel Coll i Alentorn (Adjunt a la Presidència) • Joan Vidal / Macià Alavedra (Governació) • Ignasi de Gispert / Agustí Maria Bassols (Justícia) • Vicenç Oller (Indústria i Energia) • Joan Guitart (Ensenyament) • Max Cahner (Cultura i Mitjans de Comunicació) • Ramon Trias Fargas / Jordi Planasdemunt / Josep Maria Cullell (Economia i Finances) • Josep Maria Cullell / Xavier Bigatà (Política Territorial i Obres Públiques) • Josep Laporte (Sanitat i Seguretat Social) • Francesc Sanuy (Comerç i Turisme) • Joan Rigol (Treball) • Agustí Carol (Agricultura, Ramaderia i Pesca)
Presidents de l'Institut d'Estudis CatalansAntoni Rubió · Miquel A. Fargas · Antoni Maria Alcover · Josep M. Bofill · Pompeu Fabra · Josep Puig i Cadafalch · Pere Coromines · Eduard Fontserè · Carles Riba · Josep M. de Sagarra · Pius Font · Pere Bohigas · Joaquim Carreras · Jordi Rubió · Pere Domingo · Josep Alsina · Joan Ainaud de Lasarte · Enric Casassas · Emili Giralt · Manuel Castellet · Josep Laporte · Salvador Giner · Joandomènec Ros · Maria Teresa Cabré
Presidents de l’Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i de BalearsLluís Góngora i Joanicó (1878-1880)  · Bartomeu Robert i Yarzábal (1880-1884 i 1895-1897) · Pere Esquerdo Esquerdo (1884-1888) · Lluís Suñé i Molist (1888-1891) · Àlvar Esquerdo Esquerdo (1891-1893) · Salvador Cardenal i Fernández (1893-1895) · Miquel Arcàngel Fargas i Roca (1897-1898 i 1902-1904) · Emerencià Roig i Bofill (1898-1901) · Víctor Azcarreta i Colau (1901-1902) · Josep Antoni Barraquer i Roviralta (1904-1906) · Ricard Botey i Ducoing (1906-1908) · Ramon Turró i Darder (1908-1910)
 · Josep Tarruella i Albareda (1910-1912) · Francesc Fàbregas i Mas (1912-1913) · Josep Maria Bartrina i Thomàs (1913-1915) · Hermenegild Puig i Sais (1915-1916) · Felip Proubasta i Masferrer (1916-1918) · Àlvar Presta i Torns (1918-1920) · Lluís Celis i Pujol (1920-1922) · Enric Ribas i Ribas (1922-1924) · Jesús Maria Bellido i Golferichs (1924-1926) · Francesc Gallart i Monés (1926-1928) · Joaquim Trias i Pujol (1928-1930) · Joan Freixas i Freixas (1930-1932) · Manuel Corachan i Garcia (1932-1934) · Boi Guilera i Molas (1934-1936) · Antoni Trias i Pujol (1936-1938) · Joan Soler i Julià (1938-1939) · Agustí Pedro i Pons (1939-1958) · Joan Gibert i Queraltó (1958-1966) · Jaume Pi i Figueras (1966-1970) · Josep Laporte i Salas (1970-1974) · Josep Alsina i Bofill (1974-1978) · Oriol Casassas i Simó (1978-1982) · Màrius Foz i Sala (1982-1990) · Gonçal Lloveras i Vallès (1990-1995) · Joaquim Ramis i Coris (1995-2002) · Josep Antoni Bombí i Latorre (2002-2011) · Àlvar Net Castel (2011-2019) · Joan Sala Pedrós (2019-...)
Presidents de la Reial Acadèmia de Medicina de CatalunyaJoaquim Cil i Borés (1867-1868)  · Joan Magaz i Jaime (1869-1874)  · Emili Pi i Molist (1875-1878 i 1891-1892)  · Joan de Rull i Xuriach (1879-1882)  · Bartomeu Robert i Yarzábal (1883-1890)  · Emerencià Roig i Bofill (1893-1896)  · Eduard Bertran i Rubio (1897-1900)  · Salvador Cardenal Fernández (1901-1904)  · Joaquim Bonet i Amigó (1905-1910)  · Miquel Arcàngel Fargas i Roca (1911-1914)  · Valentí Carulla i Margenat (1915-1923)  · Andrés Martínez y Vargas (1923-1924)  · Manuel Ribas i Perdigó (1925-1927)  · August Pi i Sunyer (1927-1935)  · Jaume Peyrí Rocamora (1935-1948 · Frederic Corominas i Pedemonte (1948-1957)  · Agustí Pedro i Pons, (1957-1971)  · Pere Domingo i Sanjuán (1971-1979)  · Moisès Broggi i Vallès (1979-1993)  · Josep Laporte i Salas (1993-2002)  · Josep Antoni Salvà i Miquel, 2002-2003)  · Jordi Sans i Sabrafen (2003-2004)  · Jacint Corbella i Corbella (2005-2013)  · Joan Viñas i Salas (2013-2017)  · Josep Antoni Bombí i Latorre (2017)
Creus de Sant Jordi 1996Pedro Alier de Sanpera · Joaquim Alqueza · Max Cahner · Lluís Claret · Teresa Cunillé · Josep Dalmau · Esteve Fàbregas · Gabriel Ferraté · Enriqueta Gallinat · Xavier Garcia · Giuseppe Grilli · Teodor Hauschild · Josep Laporte · Joaquim Maluquer · Josep Massot · José María Mendiluce · Montserrat Minobis · Francesc Mitjans · Akio Morita · Ricard Salvat · Juan Antonio San Epifanio · Carles Sechi · Pere A. Serra · Albert Serratosa · Carlota Soldevila · Mauricio Torra-Balari · Adrià Trescents ·
Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya · Agrupació Mútua del Comerç i de la Indústria · Associació Coordinadora per a l'Ancianitat · Associació Voltor · Comediants · Dagoll Dagom · Jove Cambra Internacional · Federació de Mutualitats de Catalunya · Festival Internacional de Música de Cantonigròs · Intermón · Lluïsos de Gràcia · Penya Joan Santamaria · Orde de Caputxins · Ràdio Arrels · Raimundus Lullus Institut1981  · 1982  · 1983  · 1984  · 1985  · 1986  · 1987  · 1988  · 1989  · 1990  · 1991  · 1992  · 1993  · 1994  · 1995  · 1996  · 1997  · 1998  · 1999  · 2000 · 2001 2002  · 2003  · 2004  · 2005  · 2006  · 2007  · 2008  · 2009  · 2010  · 2011  · 2012  · 2013  · 2014  · 2015  · 2016  · 2017  · 2018  · 2019  · 2020  · 2021  · 2022  · 2023
Premis d'Honor Lluís Carulla1977: Josep Trueta  · 1978: Ventura Gassol, Institut d'Estudis Catalans  · 1979: Josep M. de Casacuberta, Obra Cultural Balear  · 1980: Andreu Alfaro, Abadia de Montserrat  · 1981: Joan Coromines, Centre Excursionista de Catalunya  · 1982: Joan Triadú, Centre de Lectura de Reus  · 1983: Oriol Martorell, Acció Cultural del País Valencià  · 1984: Miquel Coll, Orfeó Lleidatà  · 1985: Josep Benet, Teatre Lliure  · 1987: Raimon, La Bressola  · 1988: Pilar Malla, Serra d'Or  · 1989: Eliseu Climent, Federació Catalana d'Escoltisme  · 1990: Ramon Folch, Orfeó Català  · 1991: Joan Fuster, Arrels  · 1992: Enric Casassas, Òmnium Cultural  · 1993: Pere Casaldàliga, Universitat Catalana d'Estiu  · 1994: Joan Ainaud, Josep M. Ainaud, Comunitat cistercenca de Santa Maria de Vallbona de les Monges  · 1995: Antoni M. Badia, Dagoll Dagom  · 1996: Josep Laporte, El Temps  · 1997: Francesc Candel, Escola Valenciana  · 1998: Josep Amat, Col·lecció Clàssics del Cristianisme  · 1999: Ramon Sugranyes, Centre d'Estudis i Documentació Internacionals a Barcelona  · 2000: Jordi Savall, Festival Internacional de Música de Cantonigròs  · 2001: Universitat de València  · 2002: VilaWeb  · 2003: Josep Maria Àlvarez  · 2004: Antoni Bassas  · 2005: Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya  · 2006: Carme Ruscalleda  · 2007: Federació Llull  · 2008: Joan Font  · 2009: Fundació Joan Maragall Cristianisme i Cultura  · 2010: Fundació puntCat  · 2011: Isona Passola i Vidal  · 2012: Joan Massagué i Solé  · 2013: Paul Preston :