# Franz von Blon

Friedrich Franz von Blon (Berlín, 16 de juliol, 1861 - Seilershof (avui Gransee), 21 d'octubre, 1945), va ser un compositor, director d'orquestra i violinista alemany. Va ser un dels compositors de música de marxa alemanys més importants del seu temps.

## Biografia

Franz von Blon va néixer a Berlín, era fil d'un joier i la seva dona i va ser batejat com a protestants. A la seva ciutat natal va assistir al "Sophien-Realgymnasium" i va rebre classes privades de piano i violí. Després va completar els estudis de música a Berlín al Conservatori Stern i a la Universität der Künste Berlin. Va ser un dels sis estudiants particulars de Joseph Joachim. Mentrestant (a partir de 1880) va fer els seus tres anys de servei militar a l'exèrcit prussià amb el regiment de granaders Príncep Karl de Prússia (2n Brandenburg) número 12 a Frankfurt del Oder. Durant aquest temps va compondre les seves primeres peces per a orquestra de vent i música de marxa.
De 1884 a 1890 va ser concertista de l'orquestra del Teatre de la Ciutat d'Hamburg. Des de 1890 va treballar com a compositor a Berlín. Junt amb Victor Hollaender i Walter Kollo, va ser un d'aquells compositors d'entreteniment amb els quals "l'aura de la música de Berlín encara s'associa avui dia". El 1897 va esdevenir director de l'Orquestra Filharmònica de Vent de Berlín. Les gires de concerts el van portar amb l'orquestra, entre altres coses. a través d'Alemanya, a Anglaterra i als EUA. El 1904 va aparèixer a la (Exposició Universal) a St. Louis, Missouri. Des de 1901 també va ser director -juntament amb Richard Strauss- de l'Orquestra Tonkunstler de Berlín i des de 1906 de l'Orquestra Filharmònica de Varsòvia. Més tard també va fer aparicions com a convidat a la Unió Soviètica. L'abril de 1936 va rebre el títol de professor. Va treballar com a director als Jocs Olímpics d'Estiu de 1936 a Berlín.
Franz von Blon es va casar amb Anna Therese von Blon, de soltera Meÿerer (1870–1939), des de 1900 i va viure a Berlín-Wilmersdorf. El 1945 va morir a Seilershof, un suburbi de Berlín.

## Treballs

La seva obra inclou obres orquestrals lleugeres com ara obertures i suites, així com obres per a piano, cançons i diverses operetes. Aquests últims inclouen, entre d'altres:
* Sub rosa (Lübeck, 1887),
* The Amazon (Magdeburg, 1903)
* The Great Princess (Halle, 1913).
També va escriure el ballet In Africa (Berlín, 1899). La imatge de dansa va ser dissenyada per Emil Graeb, mestre de ballet de la Royal Opera de Berlín. Al costat de Carl Teike i Hermann Ludwig Blankenburg, von Blon es pot comptar entre els compositors alemanys més importants de música de marxa. En total va compondre unes 30 peces d'aquest tipus. Les seves obres incloïen d'altres molt americanes com la marxa de 1904 The Friendship Flag. El 1933, les marxes Under the Victory Banner (HM II, 152) i Victòria (HM II, 153) es van integrar a la col·lecció de la marxa de l'exèrcit. Von Blon va ser el creador de la "música de metall de concert atractiva" (Gottfried Veit), per exemple, l'obertura dramàtica i la March Heil Europa. L'anterior composició es va estrenar al 19è Festival Federal de Música de Berna i Wolfgang Suppan la considerava una "obra pionera" per a orquestres de vent. Entre les 80 composicions de música de metall de Blon hi ha la Serenade d'Amour, que va ser gravada el 1903 i el 1909 per la banda de John Philip Sousa. L'Associació de Concerts de Viena i l'Orquestra Tonkunstler de Viena van incloure les seves composicions al seu programa. Moltes de les seves obres van ser editades per Charles Wiley i Harold Gore, amb més de 40 publicades a la sèrie discogràfica "Heritage of the March" (Volums 9, Q, HH, AAAA i BBBB).

## Catàleg d'obres
### Obres per a orquestra

* 1899 Buren-Marsch op. 72
* 1907 Chansonette d’amour
* 1926 Helfer heraus (Nothelfer Marsch)
* Blumengeflüster Charakterstück
* Fest-Ouvertüre
* Frauen-Liebe und -leben Walzer
* Im D-Zug Galopp für Orchester
* Serenade d’amour

## Obres per a orquestra de vent

| 1927 Tellensöhne Marsch 1930 Vivat Saint Petersburg! Marsch 1931 Dramatische Ouvertüre 1931 Humoreske 1931 Impromptu 1931 Notturno 1935 Romantische Konzertouvertüre 1935 Fantasie-Caprice Alt-Berlin Blumengeflüster Die Freundschafts-Flagge Die Wacht am Rhein Dolchtanz und Schlangenbeschwörerin (1900) Durch Kampf zum Sieg Frauenliebe und Leben Friedensklänge Frühlingseinzug opus 55 Heil Europa, opus 75 Heroische Ouvertüre In den Dünen Kaiser Parade Marsch La Danseuse Marine-Marsch, opus 102 Mecklenburger Marsch, opus 103 Mein Ideal, Walzer | Melitta, Intermezzo Minnen und Werben, Walzer Mit Eichenlaub und Schwertern Mit preußischen Standarten, Marsch Mit Standarten Mondnacht am Rheinsberger See, Stimmungsbild Orientalischer Zug Puppen-Menuett (1906) Perpetuum mobile, Marsch Sizilietta Solinger Schützen Soldatenblut Strandleben am Abend Süßer Traum - Ballerinnerung Tanz der Fischermädchen Traumweben, Vision Traumbild, Charakterstûck , 1899 Treu zur Fahne, Marsch Unter dem Siegesbanner Unter der Friedenssonne, opus 51, Marsch Victoria - Marsch Vision Von Pol zu Pol Wellenspiel Zum Rendez-Vous |

### Obres per a piano

* 1926 Helpers out (Marxa d'Ajudants d'Emergència)

### Treballs per a guitarra

* Serenade d'amour... opus 12

### Música vocal

* 1899 Am Rhein per a contra-alt i piano

## Referències

* ↑ Taufbuch St. Elisabeth in Berlin 1861, S. 118.
* 1 2 3 4 5 Blon, Franz von. In: Erich H. Müller (Hrsg.): Deutsches Musiker-Lexikon. W. Limpert-Verlag, Dresden 1929.
* ↑ Blon, Franz von. In: Rudolf Vierhaus (Hrsg.):/https://de.wikipedia.org/wiki/Deutsche_Biographische_Enzyklop%C3%A4die/(DBE)%5BEnllaç+no+actiu%5D. 2., überarbeitete und erweiterte Auflage. Band 1: Aachen–Braniß. De Gruyter, Berlin 2005, ISBN 3-11-094657-2, S. 722.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Blon, Franz von. In: Norman E. Smith: Program Notes for Band. GIA Publications, Chicago 2002, ISBN 1-57999-147-5, S. 74 f.
* 1 2 3 Blon, Franz von. In: Herrmann A. L. Degener (Hrsg.): Wer ist’s? Unsere Zeitgenossen. 10. Ausgabe. Degener, Leipzig 1935, S. 139.
* ↑ Guido Hiß: „Wenn die Jemsen springen …“ Gassenliede. In: Knut Hickethier (Hrsg.):/https://de.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Hauptseite/Zur%5BEnllaç+no+actiu%5D Wahrnehmungsgeschichte einer industriellen Metropole. Eine szenische Ausstellung auf dem Gelände des Anhalter Bahnhofs. Katalog zur Ausstellung 13. Juni – 20. September Berlin 1987. Ästhetik und Kommunikation, Berlin 1987, ISBN 3-88245-147-5, S. 161–166, hier S. 166.
* 1 2 3 4 Blon, Franz von. In: Wilibald Gurlitt (Hrsg.):/https://de.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Hauptseite/12%5BEnllaç+no+actiu%5D., völlig neubearbeitete Auflage. Personenteil: A–K. Schott, Mainz 1959, S. 178 (Textarchiv – Internet Archive).
* 1 2 3 Blon, Franz von. In: Ernst Klee:/https://de.wikipedia.org/wiki/Das_Kulturlexikon_zum_Dritten_Reich/Wer%5BEnllaç+no+actiu%5D war was vor und nach 1945. Überarbeitete Ausgabe, Fischer, Frankfurt am Main 2009, ISBN 978-3-596-17153-8, S. 54. Standesamt Berlin X a (Heiratsregister 1302/1900)
* ↑ Standesamt Berlin X a (Heiratsregister 1302/1900)
* ↑ Manfred Haedler: Verzeichnis der Ur- und Erstaufführungen von Opern und Singspielen 1742–1884 sowie aller Premieren 1885–1992. In: Georg Quander (Hrsg.): 250 Jahre Opernhaus Unter den Linden. Apollini et musis. Propyläen, Frankfurt am Main u. a. 1992, ISBN 3-549-05209-X, S. 379–465, hier S. 399.
* ↑ Vgl. auch: Achim Hofer: Marsch. In: Ludwig Finscher (Hrsg.):/https://de.wikipedia.org/wiki/Diskussion:Die_Musik_in_Geschichte_und_Gegenwart/Zweite%5BEnllaç+no+actiu%5D Ausgabe, Sachteil, Band 5 (Kassel – Meiningen). Bärenreiter/Metzler, Kassel u. a. 1996, ISBN 3-7618-1106-3 (Online-Ausgabe, für Vollzugriff Abonnement erforderlich)
* ↑ Tobias Faßhauer: „Der Vashingtun Pust“. Ein emblematisches amerikanisches Musikstück und seine deutsche Rezeption. In: Michael Fischer, Christofer Jost (Hrsg.): Amerika-Euphorie – Amerika-Hysterie. Populäre Musik made in USA in der Wahrnehmung der Deutschen 1914–2014. Zum 100-jährigen Bestehen des Deutschen Volksliedarchivs und zur Gründung des Zentrums für Populäre Kultur und Musik. Waxmann, Münster 2017, ISBN 978-3-8309-3504-9, S. 73–98, hier S. 90.
* ↑ Gottfried Veit: Die Blasmusik. Studie über die geschichtliche Entwicklung der geblasenen Musik. Hrsg. vom/https://de.wikipedia.org/wiki/Verband_S%C3%BCdtiroler_Musikkapellen/Ed%5BEnllaç+no+actiu%5D. Helbling, Innsbruck 1984, S. 69.
* ↑ Blon, Franz von. In: Armin Suppan, Wolfgang Suppan: Das Blasmusik-Lexikon. Komponisten – Autoren – Werke – Literatur. Hrsg. in Verbindung mit dem Steirischen Blasmusikverband, HeBu-Musikverlag, 5. Auflage, Kraichtal 2009, ISBN 978-3-9806925-9-5, S. 105.
* ↑ https://www.wienersymphoniker.at/de/personen/franz-von-blon/wienersymphoniker.at, abgerufen am 9. November 2023.

## Bibliografia

* Blon, Francis V. A: Paul Frank: Lèxic musical concis. Per a músics i amics de l'art de la música. 12a, edició molt ampliada. Editat per Wilhelm Altmann. Carl Merseburger, Leipzig 1926.
* Blon, Franz von. A: Hermann Abert (ed.): Lèxic musical il·lustrat. El successor de J. Engelhorn, Stuttgart 1927.
* Blon, Franz von. A: Erich H. Müller (Ed.): German Musician Lexicon. W. Limpert-Verlag, Dresden 1929.
* Blon, Franz von. A: Herrmann A. L. Degener (ed.): Qui és? Els nostres contemporanis. 10a edició. Degener, Leipzig 1935, pàg. 139.
* Blon, Franz von. A: Wilibald Gurlitt (ed.): lèxic musical de Riemann. 12a edició totalment revisada. Part de la persona: A–K. Schott, Mainz 1959, pàg 178 (Arxiu de text - Arxiu d'Internet).
* Blon, Franz von. A: Norman E. Smith: Program Notes for Band. Publicacions GIA, Chicago 2002, ISBN 1-57999-147-5, pàg 74 p.
* Blon, Franz von. A: Rudolf Vierhaus (ed.): German Biographical Encyclopedia (DBE). 2a edició revisada i ampliada. Volum 1: Aquisgrà–Braniß. De Gruyter, Berlín 2005, ISBN 3-11-094657-2, pàg. 722.
* Blon, Franz von. A: Ernst Klee: Lèxic cultural sobre el Tercer Reich. Qui va ser què abans i després de 1945. Edició revisada, Fischer, Frankfurt am Main 2009, ISBN 978-3-596-17153-8, pàg 54.
* Blon, Franz von. A: Armin Suppan, Wolfgang Suppan: El lèxic de la música de metall. Compositors – Autors – Obres – Literatura. Publicat conjuntament amb la Styrian Brass Music Association, HeBu-Musikverlag, 5a edició, Kraichtal 2009, ISBN 978-3-9806925-9-5, pàg. 105.
* Fred K. Prieberg: Manual de músics alemanys 1933–1945. Lèxic CD-ROM, Kiel 2009, 2a edició, pàgs. 544–547. en línia
* Tobias Faßhauer: "El Pust de Vashingtun". Una peça musical americana emblemàtica i la seva recepció alemanya. A: Michael Fischer, Christofer Jost (eds.): American euphoria - American hysteria. La música popular feta als EUA tal com la perceben els alemanys 1914–2014. Amb motiu del 100è aniversari de l'Arxiu de cançons populars alemanyes i de la fundació del Centre de Cultura i Música Populars. Waxmann, Münster 2017, ISBN 978-3-8309-3504-9, pàgs. 73–98, aquí pàg. 90 i següents.