# Bambú gros

El bambú gros (Bambusa vulgaris) és una espècie de bambú i planta nativa d'Indoxina i de Yunnan al sud de la Xina, però es cultiva en molts altres llocs. Entre els bambús és una de les espècies més grosses.

## Descripció

Bambusa vulgaris no té espines. té brots de color daurat i les fulles verd fosc. Les seves tiges no són rectes. Les seves tiges poden arribar a fer de 10 a 20 m d'alt i de 4 a 10 cm de diàmetre.
La seva composició química mitjana és cel·lulosa 41-44%, pentosans 21-23%, lignina 26-28%, cendres 1,7-1,9%, i silici 0,6-0,7%.

### Cultivars

Com a mínim es distingeixen tres agrupacions de cultivars de B. vulgaris
* Plantes amb tiges verdes
* Plantes amb tiges grogues, Bambusa vulgaris var. Striata.
* Plantes amb tiges d'uns 3 m d'alt, Bambusa vulgaris var. Wamin.
* Aureovariegata (Bambusa vulgaris var. aureovariegata Beadle):
* Striata (Bambusa vulgaris var. striata (Lodd. ex Lindl.) Gamble):
* Wamin (Bambusa vulgaris f. waminii T.H.Wen):
* Vittata (Bambusa vulgaris f. vittata (Rivière & C.Rivière) McClure):>
* Kimmei:
* Maculata:
* Wamin Striata:

## Usos

Bambusa vulgaris té una gran varietat d'usos, incloent el de la tija com combustible i el de farratge en el cas de les fulles, B. vulgaris var. Striata es fa servir com planta ornamental. Els brots de bambú d'aquesta espècie es mengen bullits i de vegades com planta medicinal. També es fan servir per a la construcció, per a fer mobles i paper.

## Toxicitat

Entre tots els bambús, només els brots de B. vulgaris contenen taxifil·lina (un glucòsid cianogènic) que funciona com un inhibidor enzimàtic en el cos humà, però es degrada quan es bull la planta. És altament tòxic i la dosi letal per als humans és d'uns 50–60 mg.

## Referències

* ↑ Bambusa vulgaris was first described and published in Collectio Plantarum 2: 26, pl. 47. 1808. «Name - !Bambusa vulgaris Schrad. ex J.C.Wendl.». Tropicos. Saint Louis, Missouri: Missouri Botanical Garden. [Consulta: 17 juny 2011].
* ↑ «Bambusa vulgaris». NatureServe Explorer. NatureServe. Arxivat de l'original el 2013-01-13. [Consulta: 11 juny 2011].
* 1 2 3 4 5 «Bambusa vulgaris Schrad.». Plant List. Kew, England: Kew Gardens. [Consulta: 31 gener 2011].
* ↑ Kew World Checklist of Selected Plant Families
* ↑ Dieter Ohrnberger, The bamboos of the world, pages 279-280, Elsevier, 1999, ISBN 978-0-444-50020-5
* ↑ Biology Pamphlets (Volume 741), page 15, University of California, 1895
* ↑ D. Louppe, A.A. Oteng-Amoako and M. Brink, Timbers (vol. 1), pages 100-103, PROTA, 2008, ISBN 978-90-5782-209-4
* ↑ Flora of North America Editorial Committee, Magnoliophyta: Commelinidae, page 22, Oxford University Press, 2007, ISBN 978-0-19-531071-9
* ↑ Bambusa vulgaris Arxivat 2007-08-29 a Wayback Machine., OzBamboo; Retrieved: 2007-12-19
* 1 2 Babusa vulgaris Arxivat 2018-10-02 a Wayback Machine., Protabase, Plant Resources of Tropical Africa
* ↑ Christopher P. Holstege, Thomas Neer, Gregory B. Saathoff, M.D. and Brent Furbee, Criminal Poisoning: Clinical and Forensic Perspectives, page 65, Jones & Bartlett Learning, 2010, ISBN 978-0-7637-4463-2
* ↑ I Hunter and Feng’e Yang, "Cyanide in Bamboo Shoots Arxivat 2012-01-14 a Wayback Machine.", WHO Food Additives Series 30, International Network for Bamboo and Rattan
* ↑ S.Satya, L.M. Bal, P. Singhal and S.N Naik, Bamboo shoot processing: food quality and safety aspect (a review), 2010. Bamboo shoot processing: food quality and safety aspect (a review), Trends Food (issue 21), pages 181-189; cited by: Chanda Vongsombath, [uu.diva-portal.org/smash/get/diva2:406136/FULLTEXT01 Botanical repellents and pesticides traditionally used against Hematophgous invertebrates in LAO DR]