OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tractat de Liubutsk

El Tractat de Liubutsk va ser un tractat de pau signat a l'estiu de 1372 entre Algirdas, Gran Duc de Lituània i Dmitri Donskói, Príncep de Moscou. El tractat va procurar un període de set anys de pau.
La influència i el poder del Gran Ducat de Moscou van créixer gradualment i els seus interessos van entrar en conflicte amb els de Lituània. Després de la batalla de les Aigües Blaves el 1362 Lituània va prendre Kíev, convertint-se en veí directe de Moscou. Algirdas va donar suport a Tver, el principal rival regional de Moscou, i va intentar promoure al seu cunyat Mijaíl II de Tver al tron de Vladímir, que durant llarg temps havia estat una possessió de Moscou.
Després de dues campanyes el 1368 i el 1370 en què havia assolit Moscou però no havia pogut prendre el Kremlin, el 1372 Algirdas va organitzar un tercer atac, que es va aturar a la vora de Liubutsk, un poble a prop del riu Oká al nord-est de Tula. Les tropes d'avantguarda lituanes van ser derrotades i van haver de retirar-se. Algirdas va assegurar la seva posició en pujols escarpats i es va enfrontar a l'exèrcit de Dmitri. Després d'un període de punt mort, es va acordar el tractat de pau. Algirdas es va comprometre a abandonar els plans d'ascens al tron de Vladímir, per part de Mijaíl i a donar fi a la seva assistència a Tver. La pau va durar durant set anys fins a 1379, quan en morir Algirdas el 1377 el seu fill gran Andréi de Pólotsk es va aliar amb Moscou contra Jogaila.
Les expedicions a Moscou van consumir molts recursos, però no van aconseguir cap resultat significatiu. Van reforçar el prestigi i la influència de Moscou en el poble rus i van significar el fi de l'expansió cap a l'est de Lituània en terres eslaves.

## Referències

* ↑ «Liubutsko sutartis». A: Jonas Zinkus, et al.. Tarybų Lietuvos enciklopedija. II. Vilna, Lituània: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985–1988. (anglès)
* ↑ Auty i Obolensky, 1981, p. 86.
* 1 2 Kiaupa, 2000, p. 123-124.
* ↑ Jonynas, Ignas. «Algirdas». A: Vaclovas Biržiška. Lietuviškoji enciklopedija. I. Kaunas: Spaudos Fondas, 1933–1944. (anglès)
* ↑ Jonynas, Ignas. «Andrius». A: Vaclovas Biržiška. Lietuviškoji enciklopedija. I. Kaunas: Spaudos Fondas, 1933–1944, p. 575–585. (lituà)

## Bibliografia

* Auty, Robert; Obolensky, Dimitri. A Companion to Russian Studies: An Introduction to Russian History (en anglès). Cambridge University Press, 1981. ISBN 0521280389.
* Kiaupa, Zigmantas; Kunevičius, =Jūratė. The History of Lithuania Before 1795 (en anglès). Vílnius: Lithuanian Institute of History, 2000. ISBN 9986-810-13-2.
# WASP-1b

WASP-1b és un exoplaneta que orbita l'estrella WASP-1, a més de 1000 anys llum de la Terra, a Andròmeda. La massa i el radi del planeta indiquen que és un planeta jovià, del tipus Júpiter ardent, causa de la seva proximitat amb la seva estrella (a diferència de Júpiter es troba a un 3% de la distància de la Terra al Sol). El reconeixement al suport al projecte regional SuperWASP a l'illa La Palma, Espanya, els descobridors li han donat el sobrenom no oficial de Garafía-1, com el municipi Garafía, on es troba l'observatori utilitzat.

## Vegeu també

* HD 209458 b

## Referències

* 1 2 Michaël Gillon «WASP-1b and WASP-2b: two new transiting exoplanets detected with SuperWASP and SOPHIE» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 3, 1r març 2007, pàg. 951–957. DOI: 10.1111/J.1365-2966.2006.11350.X.
* ↑ Luigi Mancini «The GAPS Programme with HARPS-N at TNG. XIV. Investigating giant planet migration history via improved eccentricity and mass determination for 231 transiting planets» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 6-2017, pàg. A107. DOI: 10.1051/0004-6361/201629882.
* ↑ Luigi Mancini «The GAPS Programme with HARPS-N at TNG. XIV. Investigating giant planet migration history via improved eccentricity and mass determination for 231 transiting planets» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 6-2017, pàg. A107. DOI: 10.1051/0004-6361/201629882.
* ↑ Carole Ann Haswell «ExoClock Project. III. 450 New Exoplanet Ephemerides from Ground and Space Observations». The Astrophysical Journal Supplement Series, 1, 2023, pàg. 4. DOI: 10.3847/1538-4365/AC9DA4.
* ↑ «Revisiting parameters for the WASP-1 planetary system» (en anglès). Acta Astronomica, 2014, pàg. 27–43.
* ↑ Luigi Mancini «The GAPS Programme with HARPS-N at TNG. XIV. Investigating giant planet migration history via improved eccentricity and mass determination for 231 transiting planets» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 6-2017, pàg. A107. DOI: 10.1051/0004-6361/201629882.
* ↑ Luigi Mancini «The GAPS Programme with HARPS-N at TNG. XIV. Investigating giant planet migration history via improved eccentricity and mass determination for 231 transiting planets» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 6-2017, pàg. A107. DOI: 10.1051/0004-6361/201629882.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Planet Wasp-1 b» (en anglès). Extrasolar Planets Encyclopaedia. Observatori Meudon. [Consulta: 13 desembre 2020].

## Enllaços externs

* Extrasolar Planets Encyclopaedia: WASP-1b
* NewScientistSpace: Third 'puffed-up planet' discovered
* BBC News article
* SuperWASP Homepage Arxivat 2011-01-31 a Wayback Machine.
# Èpsilon de l'Àguila

Èpsilon de l'Àguila (ε Aquilae) és un sistema estel·lar triple a la constel·lació d'Aquila. També té els noms tradicionals de Deneb el Okab, del mot àrab ذنب العقاب ðanab al-cuqāb que significa la "coa del falcó", i en Mandarí Woo i Yuë derivats de 吳 wú, un antic estat a prop de la província de Jiangsu, i 粵 yuè, un antic estat a prop de la província de Jiangsu, i, un antic estat de la província de Guandong. Comparteix aquests noms amb Zeta de l'Àguila.
El component primari, ε Aquilae A, és una gegant del tipus K amb una magnitud aparent +4,02. Té dues companyes separades de la primària per 131,1 i 148,6 segons d'arc. Èpsilon de l'Àguila està aproximadament a 154 anys llum de la Terra.

## Referències

* ↑ «The Perkins catalog of revised MK types for the cooler stars» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, 10-1989, pàg. 245–266. DOI: 10.1086/191373.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 David W. Latham «Rotational and radial velocities for a sample of 761 Hipparcos giants and the role of binarity» (en anglès). Astronomical Journal, 1, 07-12-2007, pàg. 209–231. DOI: 10.1088/0004-6256/135/1/209.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Caroline Soubiran «Vertical distribution of Galactic disk stars. IV. AMR and AVR from clump giants» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1, 3-2008, pàg. 91–101. DOI: 10.1051/0004-6361:20078788.
# Joana de Savoia i de Borgonya

Joana de Savoia (vers 1310 - Vincennes, 29 de juny de 1344) fou una princesa savoiana, filla d'Eduard el Liberal, comte de Savoia (+1329), i de Blanca de Borgonya.
El 21 de març de 1329 es va casar amb Joan III de Bretanya el Bo, amb el que no va tenir fills i el qual li va donar en dot el vescomtat de Llemotges. Va morir al Château du Bois de Vincennes el 29 de juny de 1344. Fou enterrada a Dijon.

## Referències

* ↑ Dades genealògiques
* ↑ la data del 19 de juny de 1334 apareix a L'art de vérifier les dates des faits historiques
# Vito Da Ros

Vito Da Ros (Caneva, 31 de maig de 1957) es un ciclista italià, que fou professional entre 1978 i 1979. El 1977, com amateur, guanyà una medalla de plata al Campionat del món en contrarellotge per equips. L'any anterior ja havia participat en els Jocs Olímpics de Mont-real.

## Palmarès

Palmarès de Vito Da Ros.
* 1976
** 1r al Gran Premi de la Indústria del Cuir i de la Pell
** Vencedor d'una etapa al Girobio
* 1977
** Vencedor d'una etapa al Girobio
** Vencedor d'una etapa al Tour de l'Avenir

## Referències

* 1 2 «Cycling Museum - Vito DA ROS». [Consulta: 29 octubre 2024].
* 1 2 «CycleBase» (en anglès britànic). [Consulta: 29 octubre 2024].
# W de la Verge

W de la Verge (W Virginis) és el nom d'un estel variable en la constel·lació de la Verge que es troba a més de 11.000 anys llum del Sistema Solar. Va ser descoberta per l'astrònom Eduard Schönfeld en 1866.
W de la Verge és un estel gegant groc pulsant i l'arquetip d'un tipus d'estels anomenats cefeides de Població II o variables W Virginis. Les capes exteriors de l'atmosfera de W de la Verge s'expandeixen i contreuen en un període de 17,2736 dies, període que s'ha anat allargant al llarg dels últims 100 anys d'observació. La pulsació provoca una variació de 1,2 magnituds en la seva lluentor, ja que augmenta la seva grandària al doble durant el cicle.
Igual que unes altres cefeides, les variables W Virginis també mostren una relació directa entre el seu període de variació i la seva lluminositat, però la relació és diferent a les cefeides clàssiques, tals com δ Cephei o Mekbuda (ζ Geminorum). W de la Verge, màxim exponent del tipus de variables que porta el seu nom, és un estel més petit que les cefeides clàssiques —es pensa que la seva massa pot ser menor que la del Sol— i, com a estel de Població II, una de les més velles de la Via Làctia.

## Referències

* ↑ «An analysis of W Virginis». The Astrophysical Journal Supplement Series, 1954, pàg. 63–90. DOI: 10.1086/190003.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Gaia DR3. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 13 juny 2022.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 Joss Bland-Hawthorn «The Sixth Data Release of the Radial Velocity Experiment (RAVE). II. Stellar Atmospheric Parameters, Chemical Abundances, and Distances». Astronomical Journal, 2, 2020. DOI: 10.3847/1538-3881/AB9AB8.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Ivo Saviane «Type II Cepheids: evidence for Na-O anticorrelation for BL Her type stars?» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, 6-2018, pàg. 2276–2285. DOI: 10.1093/MNRAS/STY671.
* ↑ «W Virginis - Variable Star of W Vir type» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 11 desembre 2020].
* 1 2 «W Virginis». AAVSO. [Consulta: 11 desembre 2020].
* ↑ Rees. Universe (Astronomy). London: Dorling Kindersley Limited. ISBN 1-4053-1071-5.
* ↑ W Virginis. Jumk.de/astronomie

## Vegeu també

* Llista d'estrelles de la Verge
* Llista d'estrelles variables
* Variable W Virginis
# Ípsilon de la Balena

Ípsilon de la Balena (υ Ceti) és una estrella de quarta magnitud de classe K5 en la constel·lació de la Balena. És una gegant vermella/taronja ubicada a uns 300 anys llum de la Terra.
Aquesta estrella juntament amb η Cet (Deneb Algenubi), θ Cet (Thanih al Naamat), τ Cet (Durre Menthor) i ζ Cet (Baten Kaitos), on Al Naʽāmāt (ألنعامة), Estruços de la Gallina
En xinès, 鈇鑕 (Fū Zhì), significant Mur, referint-se a l'asterisme que consisteix en Ípsilon de la Balena, 48 de la Balena i 56 de la Balena. Conseqüentment, υ Ceti és coneguda com a 鈇鑕四 (Fū Zhì sì, català: la quarta estrella del Mur)

## Referències

* ↑ «The Perkins catalog of revised MK types for the cooler stars» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, 10-1989, pàg. 245–266. DOI: 10.1086/191373.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 «Lithium in red giant stars: Constraining non-standard mixing with large surveys in the Gaia era». Astronomy and Astrophysics, 1-2020. DOI: 10.1051/0004-6361/201936360.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
* ↑ Saskia Hekker «Precise radial velocities of giant stars. III. Spectroscopic stellar parameters» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 17-09-2007, pàg. 1003–1009. DOI: 10.1051/0004-6361:20078233.
* ↑ Star Name - R.H.Allen p. 160
* ↑ η Cet com a Aoul al Naamat o Prima Struthionum (el primer estruç), θ Cet com a Thanih al Naamat o Secunda Struthionum (el segon estruç), τ Cet com a Thalath al Naamat o Tertia Struthionum (el tercer estruç), i ζ Cet com a Rabah al Naamat o Quarta Struthionum (el quart estruç). υ Cet hauria de ser Khamis al Naamat o Quinta Struthionum (el cinquè estruç) conseqüentment, però Al Achsasi Al Mouakket va designar-lo amb el títol de el cinquè estruç a γ Gam sense aclarir.
* ↑ (xinès) 中國星座神話, written by 陳久金. Published by 台灣書房出版有限公司, 2005, ISBN 978-986-7332-25-7
* ↑ (xinès) AEEA (Activities of Exhibition and Education in Astronomy) 天文教育資訊網 2006 年 7 月 10 日 Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* «HD 12274 -- Star». SIMBAD Astronomical Database. [Consulta: 8 novembre 2006].
# Johannes Wilhelm Goldschmidt

Johannes Wilhelm Goldschmidt, conegut com a Hans Goldschmidt, (18 de gener de 1861, Berlín, Prússia - 21 de maig de 1923, Baden Baden, Alemanya) fou un químic alemany conegut per haver descobert la reacció termita.

## Biografia

Goldschmidt fou alumne de Robert Bunsen. El seu pare, Theodor Goldschmidt, fou el fundador de l'empresa química Chemische Fabrik Th. Goldschmidt, que finalment passà a formar part de l'actual Degussa, i Hans i el seu germà Karl treballaren en l'empresa familiar durant molts d'anys.

## Obra

Goldschmidt és reconegut com l'inventor de la termita i co-inventor de l'amalgama de sodi. La termita és una mescla que produeix una reacció extremadament exotèrmica, s'oxida alumini i es redueix òxid de ferro (III) o òxids d'altres metalls. S'empra en soldadura tèrmica. Aquest procés l'inventà el 1893, el patentà el 1895, i en publicà un extens document el 1898. L'amalgama de sodi és un aliatge de sodi i mercuri emprat en síntesi orgànica.

## Referències

* ↑ H. Goldschmidt, "Verfahren zur Herstellung von Metallen oder Metalloiden oder Legierungen derselben" (Procés per a la producció de metalls o metal·loides o aliatges d'aquests), Deutsche Reichs Patent no. 96317 (13 March 1895).
* ↑ Goldschmidt, Hans; Ruhr, Essen a. d. «Über ein neues Verfahren zur Darstellung von Metallen und Legirungen mittelst Aluminiums [Un nou mètode per a la preparació de metalls i aliatges mitjançant alumini]». Justus Liebigs Annalen der Chemie, 301, 1, 1898, pàg. 19–28. DOI: 10.1002/jlac.18983010103.

## Bibliografia

* L. L. Wang, Z. A. Munir and Y. M. Maximov «Reacciones de la Termita: su utilización en la síntesis y proceso de materiales» (en anglès). Journal of Materials Science, 28, 14, 1993, pàg. 3693-3708. DOI: 10.1007/BF00353167.
* M. Beckert «Hans Goldschmidt y la aluminotermia» (en anglès). Schweissen und Schneiden, 54, 9, 2002, pàg. 522-526.
* «DEGUSSA página de la termita» (en anglès).
# Jordi William Carnes i Ayats

Jordi William Carnes i Ayats (Barcelona, 6 de desembre de 1959) és un filòleg i polític català director general de Turisme de Barcelona entre 2014 i 2018. Fou diputat al Parlament de Catalunya i conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de la Generalitat de Catalunya en la VIII Legislatura, entre 2006 i 2007.

## Trajectòria

Va ser membre del Moviment d'Universitaris i Estudiants Cristians MUEC, on tingué càrrecs directius. Durant la seva etapa universitària es va vincular a les JSC i al PSC. Fou membre del secretariat i vicepresident del Consell de la Joventut de Barcelona CJB(1980-1983) i del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya CNJC(1984-1986). És Llicenciat en filologia germànica (1983) per la Universitat de Barcelona i Master en Administració Pública per ESADE (2001-2002). Ha treballat com a professor d'anglès de COU i de formació professional de segon grau (1980-1983) a l'Acadèmia Penyalver i a l'Escola Modeclar de Barcelona, i també com a tècnic al Servei de Joventut de la Diputació de Barcelona (1984-1988), on va desenvolupar diverses tasques en l'àmbit de les polítiques municipals de joventut. A la Diputació de Barcelona, ha estat coordinador del grup socialista (1989-1991), Comissionat per als Programes Intersectorials i Territori, adjunt al cap del Gabinet de la Presidència (1991-1996) i cap del Gabinet de la Presidència (1996-2000).

## Trajectòria política pública

Va ser Director General de Desenvolupament Rural (2003-2006) del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, i fou elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2006 pel PSC-PSOE. Ha sigut un breu temps conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de la Generalitat de Catalunya (2006).
Del 2007 al 2011 fou primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, president de Mercabarna i de la societat municipal 22@. Reelegit a les eleccions municipals espanyoles de 2011, passà a l'oposició amb el grup municipal socialista. El juliol de 2013 deixà l'Ajuntament i passà a l'empresa privada.
Entre el de 2 de juliol de 2014 i l'1 de febrer de 2018 ocupà el càrrec de director general de Turisme de Barcelona. Entre 2011 i 2019 fou president del Cercle Tecnològic.

## Referències

* ↑ «Jordi William Carnes serà el director Turisme de Barcelona». ara.cat, 26-05-2014. [Consulta: 10 novembre 2015].
* ↑ Pàg 11 del llibre "Joventut i Polítiques de Joventut" Diputació de Bcn Barcelona 2007
* ↑ Pag.66 del llibre "1980-2005: 25 anys de Xarxa Interassociativa Juvenil" CJB Barcelona 2006
* ↑ Pàg. 173 i 174 del llibre "1979-1999, 20 anys del CNJC", Ed. Generalitat de Cat. Barcelona 2005
* ↑ «Hereu anuncia que Jordi William Carnes serà el primer tinent d'alcalde». 3cat24.cat, 17-05-2010. [Consulta: 17 maig 2010].
* ↑ «William Carnes dimiteix de Turisme de Barcelona després d'una auditoria que revela despeses no justificades». Ara.cat.
* ↑ Timtul. «JOAN RAMON BARRERA, NOU PRESIDENT DE CTECNO», 22-10-2019. [Consulta: 20 abril 2024].

## Enllaços externs

* Jordi William Carnes al web del Parlament de Catalunya
# Joseph Christian Leyendecker

Joseph Christian Leyendecker (23 de març de 1874-25 de juliol de 1951) fou un famós il·lustrador estatunidenc, considerat un dels més grans en el seu gènere.
D'ascendència neerlandesa, va néixer a Alemanya i va viure a Montabaur fins al 1882, quan -a l'edat de vuit anys- va emigrar cap als Estats Units amb els seus pares Peter Leyendecker i Elizabeth Oreseifen, la seva germana Augusta i els seus dos germans, Frank Leyendecker, i Adolph Leyendecker.
Leyendecker va obtenir un treball en una companyia d'impremta i va assistir a l'Escola d'Art de Chicago, sota la direcció de John H. Vanderpoel. Cinc anys més tard assistiria -juntament amb el seu germà Frank- a l'Académie Julien de París.
En tornar a Amèrica del Nord va obtenir diverses importants encàrrecs per a anuncis comercials i il·lustracions. El seu retrat d'un model masculí vestint una camisa per la marca Arrow Collaret es va transformar en un ideal de bellesa masculina per a l'època, i emulat massivament pels nord-americans. Leyendecker també va fer il·lustracions de publicitat per la marca Hart i Schaffner & Marx.
Al llarg de quaranta anys Leyendecker va il·lustrar moltes de les portades de la revista nord-americana d'enorme popularitat Saturday Evening Post . En total va produir prop de 300 il·lustracions per a aquesta edició. La mundialment coneguda imatge de Santa Claus com un alegre ancià grassonet i vestit amb vestit vermell va ser popularitzada per ell, així com la del nadó o nen molt petit com a representació de la vinguda i inici de l'any nou. Així mateix és de notar la influència de la seva representació dels Tres Reis Mags per a la portada de nadal de 1900 del Saturday Evening Post.
Leyendecker també va dibuixar cartells propagandístics durant la Primera Guerra Mundial en els quals s'incitava la gent a comprar bons de guerra. Leyendecker va ser una influència clau -a més de ser molt amic- del també famós il·lustrador Norman Rockwell. El 1914 els germans Leyendecker van construir una mansió a New Rochelle, a Nova York.
A Catalunya, es pot veure una obra seva al Museu Nacional d'Art de Catalunya, més concretament una fotolitografia en color sobre paper titulada The Century. August 1896, provinent de la Col·lecció Riquer.

## Referències

* ↑ Young, William H.; Young, Nancy K. The Great Depression in America: a cultural encyclopedia (en anglès). Greenwood Publishing Group, 2007, p. vol.1, p.452. ISBN 0313335214.
* ↑ web del Saturday Evening Post
* ↑ Guia Online del Mnac, The Century. August
# José Nofre Jesús

José Nofre Jesús (Ulldecona, 1894 - 1 de novembre de 1945) fou un empresari i polític català. Pertanyia a una de les famílies més destacades de la vila, propietària de les "Destilerías Nofre", que destil·lava el licor conegut com a "Calmante". Es va iniciar en el periodisme amb Àngel Samblancat i Salanova. El 1916 era director del diari La Voz de Ulldecona, però també col·laborava a El Pueblo. Fou escollit regidor d'Ulldecona amb una llista de partidaris de Marcel·lí Domingo i Sanjuan. Durant la dictadura de Primo de Rivera fou dos cops alcalde d'Ulldecona (1928-1930 i 1930-1931). Després de la proclamació de la Segona República Espanyola ingressà a la Lliga Regionalista. Durant el bienni cedista fou Governador civil de Castelló (maig 1934-novembre 1935), Tenerife (novembre-desembre 1935) i Las Palmas (desembre 1935-febrer 1936). En aquells anys havia ingressat al Partit Republicà Radical d'Alejandro Lerroux. Ben relacionat amb el general Joaquín Fanjul Goñi, va col·laborar amb els insurrectes tortosins durant el cop d'estat del 18 de juliol de 1936.

## Referències

* ↑ Esquela mortuòria a La Vanguardia, 4 de novembre de 1945
* ↑ Joan Serrallonga i Urquidi El aparato provincial durante la Segunda República. Los gobernadores civiles, 1931-1939
* ↑ Josep Sancho Sancho El marcel·linisme a les Terres de l'Ebre (1914-1939), p. 634
* ↑ Ramon Puig Puigcerver A cavall de la utopia: Esteve Fibla, Alcanar 1905-1939 p. 222