# Constel·lació de la Mosca

La Mosca (Musca) és una de les constel·lacions situades més al sud. És una de les dotze constel·lacions creades per Pieter Dirkszoon Keyser i Frederick de Houtman entre 1591 i 1597, i que apareix per primera vegada a l'obra Uranometria de Johann Bayer l'any 1603.

## Estrelles principals
### α Muscae

α Muscae, l'estrella més brillant de la constel·lació de Musca amb una magnitud aparent de 2,69, és una subgegant blava, que, a la distància de 306 anys llum del nostre sistema solar, brilla amb la lluminositat de 20.000 Sols per un diàmetre 4 vegades el d'aquest.
α Muscae és també una estrella variable cefeida que modifica la seva magnitud un 1 per cent en un període de 2,2 hores.
És també una estrella doble que té una companya a menys de 2.600 ua que orbita en més de 45.000 anys.

### Altres estrelles

Les regions del sud celeste són molt poc lluminoses, però al nord de la constel·lació de la Mosca contenen moltes estrelles relativament brillants: A part de α Muscae, s'hi troba també β Muscae, de la magnitud 3,10, i δ Muscae, de la magnitud 3,60.
θ Muscae és una estrella Wolf-Rayet, la segona més brillant que es coneix. És una estrella triple.
Podem trobar a la constel·lació de Musca la font de raigs X Nova Muscae 1991, una estrella binària en la qual un dels elements seria un forat negre. Quan es va detectar el 1991, s'hi va mesurar radiació deguda a l'aniquilació de positrons.
HD 111232 té un planeta, massiu com a 6,8 vegades Júpiter, orbitant en 1.143 dies a la distància mitjana d'1,97 ua.

### Taula de les estrelles de Musca

| Estrella | Magnitud aparent | Magnitud absoluta | Distància (anys llum) | Tipus espectral |
| α Mus | 2,69 | -2,17 | 306 | B2IV-V |
| β Mus | 3,04 | -1,86 | 311 | B2V |
| δ Mus | 3,61 | 1,39 | 91 | K2III |
| λ Mus | 3,63 | 0,66 | 128 | A7III |
| γ Mus | 3,84 | -1,14 | 324 | B5V |
| ε Mus | 4,06 | -0,77 | 302 | M5III |
| μ Mus | 4,75 | -0,86 | 432 | K4III |
| η Mus | 4,79 | -0,68 | 406 | B8V |
| HR 5002 | 4,86 | -2,94 | 1186 | K2Ib/II |
| HR 4549 | 4,89 | -0,19 | 338 | B4V |
| HR 4538 | 4,98 | -3,27 | 1456 | G5Ib |
| GT Mus | 5,01 | -1,17 | 561 | G2III + A |
| ι¹ Mus | 5,04 | 0,85 | 225 | K0III |
| HR 4401 | 5,09 | -0,73 | 475 | B5 |
| HR 4617 | 5,17 | -0,47 | 438 | K2II/III |
| HR 4604 | 5,34 | 0,25 | 339 | A0V |
| θ Mus | 5,44 | ? | ? | WC6 + O9.5I |
Nota: Els valors numèrics provenen de les dades mesurades pel satèl·lit Hipparcos.

## Objectes celestes

Dos cúmuls globulars estan situats en aquesta constel·lació: NGC 4373, distant 30.000 anys llum, NGC 4833 a 50.000.
S'hi troben també les nebuloses planetàries NGC 5189 i MyCn18, anomenada Nebulosa del rellotge d'Arena, situada a uns 8.000 anys llum, i que apareix, vista amb telescopi com un rellotge d'arena, composta d'una regió central densa envoltada per dalt i per sota d'anells de matèria ejectada.

## Història

La constel·lació de Musca fou proposada pels navegants holandesos Pieter Dirks Keyser i Frederick de Houtman el 1536. L'Astrònom Johann Bayer la inventarià a la seva obra Uranometria de 1603 amb el nom de l'Abella. Més tard, Nicolas-Louis de Lacaille la tornà a batiar com a Mosca austral, per diferenciar-la de la Mosca boreal, una constel·lació actualment desapareguda a prop d'Àries. La desaparició d'aquesta constel·lació permeté rebatiar-la com a Musca, simplement.

## Vegeu també

* Llista d'estrelles de la Mosca.

## Referències

* ↑ «Consulta del catàleg de resultats de la missió Hipparcos». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 8 abril 2006].