OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vescomtat de Bellver

El Vescomtat de Bellver és un títol nobiliari, creat el 4 de maig de 1879 pel rei Alfons XII d'Espanya, a favor d'Antonio d'Alòs i López de Haro, tinent-general de l'Exèrcit, vicepresident del Consell Suprem de Guerra i Marina. Era besnet d'Antonio d'Alòs i de Rius, primer marquès d'Alòs qui, al seu torn, era el germà del jurista barceloní José Francisco d'Alòs i de Rius, primer marquès de Puerto Nuevo amb el Vescomtat previ de Bellver.
En efecte, el Vescomtat de Bellver s'havia creat anteriorment, el 9 de gener de 1746, pel rei Felip V com a vescomtat previ del Marquesat de Puerto Nuevo, vescomtat que va quedar suprimit quan es va crear, aquell mateix any, el citat Marquesat.
No obstant això, com s'ha dit, en 1879 el rei Alfons XII va tornar a concedir el Vescomtat de Bellver, aquesta vegada amb caràcter perpetu, a favor de l'esmentat; Antonio d'Alòs i López de Haro, i els seus descendents.
El títol fa referència a la localitat de Bellver de Cerdanya, a la comarca pirinenca de la Cerdanya, al Principat de Catalunya.

## Vescomtes de Bellver

| | Titular | Període |
| Creació com Vescomtat previ per Felip V el 1746 |||
| | José Francisco d'Alòs i de Rius, I marquès de Puerto Nuevo | 1746-1746 |
| Creació com a títol perpetu per Alfons XII el 1879 |||
| I | Antonio d'Alòs i López de Haro | 1879-1879 |
| II | Daniel d'Alòs i Arregui | 1879-? |
| III | Diego d'Alòs i Rivero | 1951-1968 |
| IV | Daniel d'Alòs i Herrero | 1968-1987 |
| V | Antonio d'Alòs i Herrero | 1990-2002 |
| VI | Loreto d'Alòs i Herrero | 2002-2005 |
| VII | Diego de Llanos i d'Alòs | 2005-Actual |

## Història dels vescomtes de Bellver

* José Francisco d'Alòs i de Rius (1687-?), I marquès de Puerto Nuevo amb el Vescomtat previ de Bellver.
    Per la seva naturalesa de vescomtat prèvi, el títol es va suprimir quan es va crear el Marquesat de Puerto Nuevo aquell mateix any de 1746.
Creació com a títol perpetu per Alfons XII el 1879:
* Antonio d'Alòs i López de Haro (1808 -1893), I vescomte de Bellver, I marquès de Haro, fill i germà del marquès d'Alòs.
    El 27 de juliol de 1879, per cessió, el va succeir el seu fill:
* Daniel d'Alòs i Arregui (1844-1931), II vescomte de Bellver
    El 28 de setembre de 1951, el va succeir el seu fill:
* Diego d'Alòs i Rivero (1877-1968), III vescomte de Bellver
    El 9 d'octubre de 1968, el va succeir el seu fill:
* Daniel d'Alòs i Herrero (1906-1987), IV vescomte de Bellver
    El 5 de juny de 1990, el va succeir el seu germà:
* Antonio d'Alòs i Herrero (1912-2002), V vescomte de Bellver
    En 2002, el va succeir la seva germana:
* Loreto d'Alòs i Herrero (1909-2005), VI vescomte de Bellver
    El 18 de maig de 2005, el va succeir el seu fill:
* Diego de Plans i d'Alòs, VII vescomte de Bellver
    Actual titular (Carta de successió: 18 de maig de 2005).

## Armes

De plata, un mig vol baixat de azur i un os de sabre, un sobre l'altre.

## Referències

* Elenc de Grandeses i Títols Nobiliaris Espanyols. Institut "Salazar i Castro", C.S.I.C.
* Quadre genealògic. Arxivat 2014-02-21 a Wayback Machine.
# Javi López

Javi López és el nom dels següents personatges:
* Francisco Javier López Castro exfutbolista i entrenador català de futbol.
* Javier López Rodríguez futbolista andalús que juga al RCD Espanyol.
* Francisco Javier López Aguilera exfutbolista català.
* Javier López Carballo futbolista canari
* Javier López Fernández eurodiputat del PSC.
* Javier López Vallejo porter de futbol navarrès.
* Javi López (Javi d'Oliva), pilotaire (pilota valenciana).
# NGC 2541

NGC 2541 és una galàxia espiral no barrada situada a 24 milions d'anys llum. Es troba en el grup NGC 2841, juntament amb les galàxies NGC 2500, NGC 2537 i NGC 2552.

## Referències

* ↑ «A catalog of visually classified galaxies in the local (z ~ 0.01) universe». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 15-04-2015, pàg. 27. DOI: 10.1088/0067-0049/217/2/27.
* ↑ R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ Afirmat a: Comparison LEDA/SIMBAD octobre 2002. Catalogue to be published in 2003. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ Armando Gil de Paz «The GALEX Ultraviolet Atlas of Nearby Galaxies». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 12-2007, pàg. 185–255. DOI: 10.1086/516636.
* 1 2 3 4 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Riccardo Giovanelli «A Digital Archive of H I 21 Centimeter Line Spectra of Optically Targeted Galaxies». The Astrophysical Journal Supplement Series, 1, 9-2005, pàg. 149–162. DOI: 10.1086/431550.

## Enllaços externs

* Galaxy Catalogue, Princeton University Arxivat 2006-06-27 a Wayback Machine.
* NGC 2541 a WikiSky: DSS2, SDSS, GALEX, IRAS, Hydrogen α, X-Ray, Astrophoto, Sky Map, Articles i imatge (anglès)
Coordenades: 08$^h$ 14$^m$ 40,1$^s$; +49° 03′ 41″
# Cel profund

Cel profund és un terme astronòmic utilitzat per referir-se als objectes astronòmics més feblement visibles a grans distàncies de la Terra com cúmuls estel·lars, nebuloses i galàxies. En general els objectes de l'espai profund apareixen registrats en diferents catàlegs astronòmics com el catàleg Messier o el New General Catalogue (NGC). El telescopi que ha realitzat observacions d'objectes a major distància de la Terra és el Telescopi espacial Hubble i una de les seves imatges més famoses és coneguda com a camp Profund del Hubble. Per distingir els objectes de cel profund, s'estableixen categories pel que fa al tipus d'objecte, la seva brillantor i la seva grandària. De la mateixa manera, es distingeixen les magnituds relatives (les observades a visualment) de les absolutes (les que s'obtenen d'un càlcul de les anteriors en funció de la distància de l'objecte). En els catàlegs més comuns s'estableixen números d'objecte en funció de l'ordre en què han estat descoberts. Hi ha una quantitat immensa d'objectes de cel profund, podríem dir que més de mil milions. Per descomptat, tot depèn del que considerem un objecte de cel profund: una galàxia, un cúmul estel·lar, o un núvol de pols galàctica, un forat negre distant ... Habitualment, es consideren objectes de cel profund aquells que són visualment distingibles de la resta en una fotografia, encara que cal puntualitzar que mitjançant una anàlisi del desplaçament al vermell de l'espectre de l'objecte (Efecte Doppler-Fizeau), es podrien diferenciar dos objectes aparentment units.
En dir "mida", cal distingir si ens referim a la mida real de l'objecte, habitualment mesurat en anys llum, o grandària relativa de l'objecte, mesurat en unitats d'arc, o segons d'arc. Un objecte típic de cel profund visible a ull nu, posem per exemple la Galàxia d'Andròmeda o M31, té una magnitud relativa (o aparent) de 3,4, i una mida relativa de 3x1 º aproximadament. Tenint en compte que la Lluna té una mida relativa d'aproximadament mig grau, podríem pensar que la Galàxia d'Andròmeda es veurà més gran a simple vista, però això no és així, perquè pel seu baix lluentor superficial i el fet que empal·lideix en acostar-se a les vores, amb instruments normals només podem veure el seu nucli, d'una mida molt menor de mig grau, fins al punt que és gairebé inapreciable, tret que la nit sigui molt clara.

## Vegeu també

* Objecte de l'espai profund

## Enllaços externs

* Deep Sky Observers Companion: Base de dades i planificador d'observacions del cel profund en línia
* DSO Browser: Buscador d'objectes de cel profund per ubicació i moment d'observació Arxivat 2012-03-13 a Wayback Machine.
* Taula clicable d'objectes Messier Arxivat 2014-10-20 a Wayback Machine.
# Certers

Certers és un nucli petit de població del Principat d'Andorra situat en un coster 1315 metres alt i a 8 quilòmetres del centre de la parròquia de Sant Julià de Lòria. L'any 2017 tenia 80 habitants.

## Referències

* ↑ «Certers». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Població per poble». Departament d'Estadística d'Andorra. Arxivat de l'original el 14 de novembre 2016. [Consulta: 30 novembre 2010].
# Gabriel Martínez Aguilera

Gabriel "Gabri" Martínez Aguilera (nascut el 22 de gener de 2003) és un futbolista català que juga com a davanter al club portuguès SC Braga.

## Carrera de club

Nascut a Sant Fost de Campsentelles, Catalunya, Martínez es va incorporar a La Masia del FC Barcelona l'any 2012, procedent del CF Martorelles. Després de deixar el Barça el 2016, va jugar durant dos anys al CF Damm abans d'acabar la formació amb el Girona FC.
Martínez va debutar amb el filial el 10 de gener de 2021, jugant els últims 19 minuts d'un empat a casa de Tercera Divisió 0-0 contra el Cerdanyola del Vallès FC. Va debutar amb el primer equip el 22 d'agost, substituint a la segona part del seu company de formació juvenil Gerard Gumbau en un empat 0-0 a casa contra la UD Las Palmas al campionat de Segona Divisió.
El 13 de juliol de 2022, Martínez va ser cedit al CD San Fernando de Primera Federació per a la temporada. El 30 de juny de l'any següent, també va passar al CD Mirandés de segona divisió amb un contracte temporal d'un any.
Martínez va marcar el seu primer gol com a professional el 14 d'agost de 2023, marcant el tercer gol del Mirandés en un gol de 4-0 contra l'AD Alcorcón. Titular habitual, va contribuir amb nou gols en 41 aparicions durant la campanya.
El 28 de juny de 2024, Martínez es va traslladar a l'estranger per primera vegada en la seva carrera, després de signar un contracte de cinc anys amb el SC Braga de la Primeira Liga portuguesa.

## Referències

* ↑ «Gabriel Martínez y Bobby Adekanye, entre los protagonistas de la semana del fútbol base del Barça» (en castellà). Sport, 19-11-2014. [Consulta: 22 agost 2021].
* ↑ «Gabri Martínez, el golejador total del Girona Juvenil». Futbol Catalunya, 26-11-2020. [Consulta: 22 agost 2021].
* ↑ «Empat sense gols entre el Girona B i el Cerdanyola». Diari de Girona, 10-01-2021. [Consulta: 22 agost 2021].
* ↑ «Empate con mal sabor» (en castellà). Marca, 22-08-2021. [Consulta: 22 agost 2021].
* ↑ «Gabri Martínez, cedido por el Girona FC» (en castellà). CD San Fernando, 13-07-2022. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ «Gabri Martínez, cedit al CD Mirandés». Girona FC, 30-06-2023. [Consulta: 30 juny 2023].
* ↑ «El Mirandés se da un fiestón ante el Alcorcón» (en castellà). Marca, 14-08-2023. [Consulta: 14 agost 2023].
* ↑ «OFICIAL: Sp. Braga confirma acordo com Girona por Gabri Martínez» (en portuguès brasiler). Mais Futebol, 28-06-2024. [Consulta: 9 juliol 2024].

## Enllaços externs

* Gabri Martínez a BDFutbol
* Gabri Martínez, Fitxa a Soccerway
# Getir

Getir és una empresa emergent turca de repartiment ultraràpid de productes de supermercat. Va ser fundada el 2015 a Istambul per Nazim Salur, Serkan Borancili i Tuncay Tutek. El juliol de 2021 va comerçar el seu servei a Espanya, a Madrid i Barcelona, oferint la entrega de 1.000 productes en 10 minuts des de 19 magatzems (G-stores), amb la compra de la empresa Blok de repartiment de menjar a domicili, ubicada a Barcelona, i es va financiar amb 469 milions d'euros. El 2021 disposava d’uns 300 repartidors a temps complert i contracte indefinit. A partir de la comanda a través de la seva aplicació mòbil, el servei es basa en fer la compra en 2 minuts dins dels magatzems o supermecats no oberts al públic (dark stores) que disposa la companyia, per part dels empleats o "pickers” que fan corredisses i ziga-zaga entre els passadissos, per després ser portat al domicili en deu minuts.

## Referències

* 1 2 Jiménez, Marimar. «Getir, la empresa turca que desembarca en España y desafía a Glovo con sus entregas ultrarrápidas» (en castellà). Cinco Días, 20-09-2021. [Consulta: 28 novembre 2021].
* 1 2 «El gigante turco Getir compra Blok y desata la fiebre por las entregas ultrarrápidas en España» (en castellà). Food Retail & Service, 05-07-2021. [Consulta: 28 novembre 2021].
* ↑ 324cat. «El boom dels "súpers fantasma": la compra a casa en 10 minuts a base de "cremar diners"». CCMA, 08-11-2021. [Consulta: 28 novembre 2021].
# Gloria Torrea

Gloria Torrea (1898-Mexico, 1928), va ser una actriu espanyola.
Va debutar al Teatro Español, també treballà a Mèxic. Destacà per ser la primera actriu de la Companyia Dramàtica.
Torrea es va disparar al cap en Mèxic, El 1928, 34 anys després, el seu espòs, el torero Juan Belmonte també es va suïcidar disparant-se un tret.

## Referències

* ↑ «ABC MADRID 11-01-1928 página 22 - Archivo ABC», 06-08-2019. [Consulta: 25 abril 2020].
* 1 2 «Hemeroteca Digital. Biblioteca Nacional de España». [Consulta: 25 abril 2020].
# Sisó del Karoo

El sisó del Karoo(Heterotetrax vigorsii) és una espècie de gran ocell de la família dels otídids (Otididae) que habita en garrigues i praderies del sud de Namíbia i sud de Sud-àfrica.

## Taxonomia

Aquesta espècie era inclosa fins fa poc al gènere Eupodotis, del qual van ser separada arran treballs genètics recents

## Referències

* ↑ «Sisó del Karoo». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15/11/2023(català)
* ↑ Josep del Hoyo i J. Nigel. Illustrated checklist of the birds of the world. Vol.1, Non passerines. Lynx Edicions, 2014. ISBN 978-84-96553-94-1
* ↑ C Pitra, D Lieckfeldt, S Frahnert et J Fickel. 2002. Phylogenetic relationships and ancestral areas of the bustards (Gruiformes: Otididae), inferred from mitochondrial DNA and nuclear intron sequences. Molecular Phylogenetics and Evolution 23: 63–74.
* ↑ O Broders, T Osborne et M Wink. 2003. A mtDNA phylogeny of bustards (family Otididae) based on nucleotide sequences of the cytochrome b-gene. Journal für Ornithologie. 144, 176-185
# Industrial Internet Consortium

Industrial Internet Consortium (amb acrònim IIC) és una organització oberta de 259 membres el 22 de novembre el 2016. L'IIC va ser formada per a accelerar el desenvolupament, adopció i expansió de l'ús de les màquines i dispositius interconnectats al sector industrial. Va ser fundada per AT&T, Cisco, General Electric, IBM, i Intel el Març del 2014.

## Objectius

L'IIC té com a objectiu la creació d'arquitectures de referència, entorns de seguretat i estàndards oberts per a impulsar la innovació, mitjançant els anomenats banc de proves (testbeds). Fins al 2016, l'IIC ha constituït 9 bancs de prova :
* Track and trace : gestió i connexió dels útils de potència.
* Comunicació i control : control de la indústria de l'energia.
* Eficiència : control de l'eficàcia del control.
* Intel·ligència : anàlisi dels algorismes de control.
* Operacions industrial : simulació els entorns industrials.
* Xarxes d'alta velocitat : introducció de xarxes de fibra òptica.
* Indústria digital : digitalització de l'automatització.
* Internet industrial : definició d'infraestructures de programari.
* Manteniment predictiu : estudi dels avantatges del control de modificacions i millores.
* Gestió d'equipatge aeronàutic : estudi de millora del retard de la cadena d'equipatges als aeroports.
Fins a març del 2017, l'IIC ha establert 19 grups de treball organitzats en 7 àrees de treball pertanyent a estratègia de negoci, enllaços, màrqueting, seguretat, tecnologia, bancs de proves i propietat intel·lectual.

## Referències

* ↑ «Industrial Internet Consortium» (en anglès). https://www.linkedin.com.+[Consulta: 27 novembre 2017].
* ↑ «The Industrial Internet Consortium and oneM2M partner on IIoT» (en anglès). http://www.businesswire.com.+[Consulta: 27 novembre 2017].
* ↑ «What You Should Know About the Industrial Internet Consortium | Automation World» (en anglès). https://www.automationworld.com.+[Consulta: 27 novembre 2017].
* ↑ «IBM & Tech Leaders form Industrial Internet Consortium» (en anglès). https://www-03.ibm.com,+27-03-2014.+[Consulta: 27 novembre 2017].
# (29) Amfitrite

(29) Amfitrite és l'asteroide número 29 de la sèrie, descobert a l'Observatori George Bishop de Londres l'1 de març del 1854 per A. Marth, probablement el tercer en diàmetre darrere d'Eunòmia i Juno
Té un diàmetre de 2 quilòmetres i probablement no és tot de roca sòlida, ja que la seva densitat és massa baixa per ésser un objecte sòlid format enterament de silicats, essent molt més lleuger que Eunòmia o Juno. La seva òrbita és molt més baixa i inclinada que la dels seus cosins més grans.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: JPL Small-Body Database.
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 16. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].

## Enllaços externs

* JPL Small-Body Database Browser
# Grup de la cordilita

El grup de la cordilita és un grup de minerals de la classe dels carbonats, format principalment per dues espècies: la cordilita-(Ce) i la cordilita-(La). Totes dues espècies cristal·litzen en el sistema hexagonal. També s'inclou en aquest grup un mineral no aprovat per l'Associació Mineralògica Internacional trobat al dipòsit de Bayan Obo, a Mongòlia Interior (República Popular de la Xina). Va ser presentat l'any 1989 i anomenat llavors zhangpeishanita, sent rebutjat per ser considerada cordilita-(Ce), espècie amb la qual es troba connectada per substitució isomòrfica 2Na⁺ = Ca²⁺ + ◻.
| Espècie | Fórmula |
| Cordilita-(Ce) | NaBaCe₂(CO₃)₄F |
| Cordilita-(La) | (Na,Ca)Ba(La,Ce,Sr)₂(CO₃)₄F |
Segons la classificació de Nickel-Strunz les dues espècies que formen part d'aquest grup pertanyen a «05.BD: Carbonats amb anions addicionals, sense H₂O, amb elements de terres rares (REE)» juntament amb els següents minerals: lukechangita-(Ce), zhonghuacerita-(Ce), kukharenkoïta-(Ce), kukharenkoïta-(La), cebaïta-(Ce), cebaïta-(Nd), arisita-(Ce), arisita-(La), bastnäsita-(Ce), bastnäsita-(La), bastnäsita-(Y), hidroxilbastnäsita-(Ce), hidroxilbastnäsita-(Nd), hidroxilbastnäsita-(La), parisita-(Ce), parisita-(Nd), röntgenita-(Ce), sinquisita-(Ce), sinquisita-(Nd), sinquisita-(Y), thorbastnäsita, bastnäsita-(Nd), horvathita-(Y), qaqarssukita-(Ce) i huanghoïta-(Ce).

## Referències

* 1 2 «Cordylite Group». Mindat. [Consulta: 29 febrer 2024].
* ↑ Shen, J.; Mi J «Crystal structure of (Ca0.50.5)BaCe2[CO3]4F». Acta Petrologica et Mineralogica, 10, 1991, pàg. 246-251 [Consulta: 29 febrer 2024].
# Sobat

El Sobat es un riu de la conca del Gran Nil Superior al nord-est del Sudan del Sud. Neix al Altiplà d'Etiòpia i s'uneix al Nil Blanc a prop de Malakal. Amb una longitud d'uns 740 km té una conca hidrogràfica de 225.000 km² i contribueix amb 412 m³/s al Nil. Durant l'època de la inundació, el Sobat porta una quantitat gran de sediments, per la qual cosa contribueix en gran manera al color del Nil Blanc.

## Referències

* ↑ Shahin, Mamdouh. Hydrology and Water Resources of Africa. Springer, 2002, p. 276, 288. ISBN 1-4020-0866-X.
* ↑ «Sobat River». Encyclopædia Britannica Online Library Edition. Encyclopædia Britannica. (Consulta: 21 de Gener 2008).
# Helen Aitchison

Frances Helen Aitchison, de casada Helen Leisk (Sunderland, Tyne i Wear, Anglaterra, 6 de desembre de 1881 − Aylesbury, Buckinghamshire, Anglaterra, 26 de maig de 1947) fou una tennista anglesa, guanyadora d'una medalla d'argent olímpica en categoria dobles mixtos en els Jocs Olímpics d'Estocolm de 1912 amb el seu compatriota Herbert Barrett.

## Biografia

Helen era la filla gran del constructor naval James i Mary Aitchison. Va competir a tennis amb tres de les seves germanes: Alice, Kathleen i Sibyl. L'any 1914 es va casar amb John Leisk a Epsom.
Va disputar el torneig Wimbledon per primer cop el 1909 amb 27 anys, i va competir-hi en diverses edicions. Va guanyar el títol de dobles femenins en la seva primera participació. En categoria individual va guanyar el World Covered Court Championship d'Estocolm l'any 1913 derrotant a Kate Gillou.

## Jocs Olímpics
### Dobles mixts

| Any | Campionat | Parella | Oponents | Resultat |
| 1912 | Jocs Olímpics, Estocolm, Suècia (interior) | Herbert Barrett | Edith Hannam Charles Dixon | 6−4, 3−6, 2−6 |
# Socialisme liberal

El socialisme liberal és una filosofia política socialista que inclou principis liberals. El socialisme liberal no té l'objectiu d'abolir per complet el capitalisme i la seva substitució per l'economia socialista; en canvi, és compatible amb una economia mixta, que inclou tant la propietat pública com la privada dels mitjans de producció.
Encara que el socialisme liberal afavoreix inequívocament una economia de mercat, identifica els monopolis legals i artificials com la veritable culpa del capitalisme i, per tant, s'oposa totalment al liberalisme econòmic laissez faire desregulat. Considera que la llibertat i la igualtat han de ser compatibles i mútuament dependents entre si. El socialisme liberal ha estat especialment prominent en les polítiques britànica i italiana, i en els anys 30 a l'Argentina.

## Referències

* ↑ Gerald F. Gaus, Chandran Kukathas. Handbook of political theory. SAGE Publications, 2004. Pp. 420
* ↑ Ian Adams (1998). Ideology and Politics in Britain Today. Manchester University Press. pp. 127–. ISBN 978-0-7190-5056-5.
* ↑ Stanislao G. Pugliese. Carlo Rosselli: socialist heretic and antifascist exile. Harvard University Press, 1999. Pp. 99.
* ↑ Noel W. Thompson. Political economy and the Labour Party: the economics of democratic socialism, 1884-2005. Routledge, 2006. Pp. 60-61-
* ↑ Roland Willey Bartlett, Roland Willey Bartlett. The success of modern private enterprise. Interstate Printers & Publishers, 1970. Pp. 32.

## Vegeu també

* Socioliberalisme
# 24 Hores de Montjuïc 1955

L'edició de 1955 de les 24 Hores de Montjuïc fou la 1a d'aquesta prova, organitzada per la Penya Motorista Barcelona al Circuit de Montjuïc el cap de setmana del 2 i 3 de juliol.

## Classificació general

| Posició | Pilot 1 | Pilot 2 | Motocicleta | Voltes | Km |
| 1 | Joan Soler Bultó | Josep Maria Llobet "Turuta" | Montesa 125 | 510 | 1.935,922 |
| 2 | John Grace | Paco González | Montesa | 505 | ? |
| 3 | Gustau Boy | Raimon Julià | Triumph | 494 | 1.874,511 |
| 4 | "Foca" | Josep Sol | Montesa | 488 | ? |
| 5 | Ignasi Macaya | J. de Gomar | BMW | 488 | ? |
| 6 | I. de España | J. España | Montesa | 486 | ? |
| 7 | "Pingüino" | Joan Fernández | Montesa | 484 | ? |
| 8 | Roger Montané | Joaquim Górriz | Clúa | 473 | 1.796,607 |
| 9 | Ricardo Quintanilla | A. Rull | Roa | 463 | ? |
| 10 | J. M. Romañà | R. Barberà | Sanglas | 448 | ? |
* ↑ Velocitat mitjana: 80,663 km/h.

## Guanyadors per categories

| Categoria | Pilot 1 | Pilot 2 | Motocicleta | Voltes | Km |
| De 75 a 100 cc | U. Ferrari | J. Varadé | Moto Guzzi Hispania | 411 | 1559,125 |
| De 100 a 125 cc | Joan Soler Bultó | Josep Maria Llobet "Turuta" | Montesa | 511 | 1.938,152 |
| De 125 a 250 cc | Roger Montané | Joaquim Górriz | Clúa | 473 | 1.796,607 |
| De 250 a 350 cc | J. Espiell | J. Salas | Sanglas | 430 | 1.631.451 |
| De 350 a 500 cc | Gustau Boy | Raimon Julià | Triumph | 494 | 1.874,511 |

## Trofeus addicionals

* I Trofeu "El Centauro" de El Mundo Deportivo: Montesa (Joan Soler Bultó - Josep Maria Llobet "Turuta")

## Referències

* «Las 24 Horas Motociclistas de Barcelona» (PDF) (en castellà). Hemeroteca. El Mundo Deportivo.
* «Les 24 Heures de Montjuich (improprement appelées parfois 24 Heures de Barcelone)» (en francès). racingmemo.free.fr. [Consulta: 20 setembre 2015].
* Roig, Miquel. «24 Horas Motociclistas de Montjuïc - Dossier de Prensa» (PDF) (en castellà). dailymotos.com. Museu de la Moto de Barcelona, 19-07-2012. [Consulta: 20 setembre 2015].