OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# HD 184499

HD 184499 (HIP 96185 / SAO 68491 / LHS 3469) és un estel a la constel·lació del Cigne situat visualment 78 minuts d'arc al sud de 8 Cygni. De magnitud aparent +6,61, no té denominació de Bayer ni nombre de Flamsteed, i és coneguda pels seus diversos nombres de catàleg.
HD 184499 s'hi troba a 104 anys llum del sistema solar. Encara que figura catalogada en la base de dades SIMBAD com de tipus espectral G0V, el seu radi de 1,416 ± 0,04 radis solars indica que és un estel més evolucionat que el Sol. Efectivament és un estel molt antic l'edat del qual està en el rang de 10.100-12.300 milions d'anys.
HD 184499 té una temperatura efectiva de 5.798 K i una massa de 0,87 masses solars. Presenta un contingut relatiu de ferro molt baix, entorn d'una quarta part del valor solar. Les abundàncies relatives de níquel, sodi i calci són una mica superiors a la de ferro, però en qualsevol cas clarament inferiors a les solars. A diferència del Sol, és un estel del disc gruixut i fins i tot un altre estudi la considera un estel de l'halo travessant el nostre entorn galàctic.

## Referències

* ↑ «Photometric criteria for the separation of different population types» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 1959, pàg. 362–368. DOI: 10.1086/146628.
* 1 2 3 4 5 6 7 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ «Lithium abundance patterns of late-F stars: an in-depth analysis of the lithium desert» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 12-06-2018, pàg. 55–55. DOI: 10.1051/0004-6361/201732209.
* ↑ «Abundances in the Local Region II: F, G, and K Dwarfs and Subgiants». Astronomical Journal, 1, 21-12-2016. DOI: 10.3847/1538-3881/153/1/21.
* ↑ «Abundances and kinematics of field halo and disk stars. I. Observational data and abundance analysis». Astronomical Journal, 2000. DOI: 10.1086/301548.
* ↑ «Nearby stars of the Galactic disk and halo» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1998, pàg. 161–183.
* 1 2 LHS 3469 -- High proper-motion Star (SIMBAD)
* 1 2 Masana, E.; Jordi, C.; Ribas, I. «Effective temperature scale and bolometric corrections from 2MASS photometry». Astronomy and Astrophysics. pp. 735-746 (Taula consultada en CDS).
* 1 2 Ramírez, I.; Allende Prieto, C.; Lambert, D. L. «Oxygen abundances in nearby stars. Clues to the formation and evolution of the Galactic disk». Astronomy and Astrophysics. pp. 271-289 (Taula consultada en CDS).
* ↑ Holmberg, J.; Nordström, B.; Andersen, J. «The Geneva-Copenhagen survey of the solar neighbourhood. III. Improved distances, ages, and kinematics». Astronomy and Astrophysics. pp. 941-947 (Taula consultada en CDS).
* 1 2 Soubiran, C.; Girard, P. «Abundance trends in kinematical groups of the Milky Way's disk». Astronomy and Astrophysics. pp. 139-151 (Taula consultada en CDS).
# Rastoke

Rastoke és un poble de Croàcia situat al comtat de Karlovac, i que pertany al municipi de Slunj. El 2021 tenia 46 habitants.
# HD 231701 b

HD 231701 b és un planeta extrasolar situat a aproximadament 354 anys llum en la constel·lació de la Sageta. Aquest planeta orbita a 0,55 ua de l'estrella HD 231701 amb una excentricitat de 0,19. Basant-se en la seva elevada massa d'1,08 M$_J$, el planeta és probablement un gegant gasós, el que significa que el planeta no deu tenir una superfície sòlida, de manera semblant a com passa amb els planetes externs.

## Referències

* 1 2 Gregory W. Henry «Five Intermediate‐Period Planets from the N2K Sample» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 10-11-2007, pàg. 1336–1344. DOI: 10.1086/521869.
* 1 2 3 Gáspár Bakos «Radial Velocities from the N2K Project: Six New Cold Gas Giant Planets Orbiting HD 55696, HD 98736, HD 148164, HD 203473, and HD 211810» (en anglès). Astronomical Journal, 5, 18-10-2018, pàg. 213. DOI: 10.3847/1538-3881/AAE1F5.
* ↑ Afirmat a: Enciclopèdia Extrasolar Planets. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.

## Enllaços externs

* «HD 231701 b». The Extrasolar Planets Encyclopaedia.
* Fischer et al. «Five Intermediate-Period Planets from the N2K Sample» (abstract). The Astrophysical Journal, 669, 2, 2007, pàg. 1336–1344. Arxivat de l'original el 2011-06-03. DOI: 10.1086/521869 [Consulta: 21 novembre 2009].web preprint
Coordenades: 19$^h$ 32$^m$ 04,1611$^s$; +16° 28′ 27,444″
# Nicea (desambiguació)

Nicea (grec: Νίκαια) té diversos significats.
Ciutats:
* Nicea, ciutat l'antiga Grècia situada a Bitínia i corresponent amb l'actual Iznik. Rebé el nom per Nicea, filla d'Antípatre, i la nàiade Nicea n'era el seu heroi epònim.
** Imperi de Nicea, estat fundat pels refugiats de Constantinoble després de la Quarta Croada el 1204 i amb capital a Nicea
** Concili de Nicea, nom de dos concilis ecumènics de l'Antiguitat:
*** Primer Concili de Nicea, convocat per Constantí l'any 325 per unificar el cristianisme després de la seva legalització
*** Segon Concili de Nicea, celebrat l'any 787, el darrer dels concilis ecumènics abans del Gran Cisma
* Nicea o Nice, ciutat de Tràcia on morí l'emperador Valent l'any 378 davant els visigots
* Nicea de l'Hidaspes, ciutat fundada per Alexandre el Gran a la vora del riu Hidaspes, a l'Índia
* Nicea de Lòcrida, fortalesa situada a la Lòcrida Epicnèmida, a prop del Pas de les Termòpiles
Persones:
* Nicea, filla d'Antípatre i esposa de Lisímac, rei de Tràcia
* Nicea de Corint, esposa del tirà Alexandre de Corint (segle iv aC)
* Nicea, nàiade filla de Cíbele i amant del déu Dionís
# 67 del Serpentari

67 del Serpentari (67 Ophiuchi) és un estel de magnitud aparent +3,97 situada a la constel·lació del Serpentari. Formava part de la constel·lació de Taurus Poniatovii, avui desapareguda, on era l'estel més brillant. S'hi troba a una distància aproximada de 1.420 anys llum del sistema solar.
67 del Serpentari és un supergegant blau de tipus espectral B5Ib amb una temperatura superficial de 13.180 K. Considerant l'absorció deguda a la pols interestel·lar i la radiació emesa com a llum ultraviolada, 67 Ophiuchi brilla amb una lluminositat 12,100 vegades major que la lluminositat solar. Amb un diàmetre 21 vegades més gran que el del Sol, té una massa unes 9 vegades major que la massa solar. Aquest últim valor la situa en el límit entre els estels que finalitzen la seva vida com un nan blanc massiu i els que esclaten en forma de supernova. Amb una edat de 26 milions d'anys, actualment es troba en un estat de transició evolucionant cap a un supergegant vermell de grandària molt major. És un estel lleugerament variable —la seva lluentor varia un 0,5 %— amb un curt període de 2,3 dies.
Fins a quatre estels diferents —denominats B, C, D i E— apareixen en la bibliografia com a possibles acompanyants de 67 del Serpentari. No obstant això, sembla que cap d'ells és una company real. D'altra banda, 67 Ophiuchi forma part del cúmul obert Collinder 359, de qui l'edat estimada —60 milions d'anys— no és consistent amb l'edat de l'estel; és possible que Collinder 359 siga, més que un cúmul, una associació estel·lar, caracteritzada per una unió gravitacional entre estels més feble.

## Referències

* ↑ Gerard T. van Belle «Directly determined linear radii and effective temperatures of exoplanet host stars» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 23-03-2009, pàg. 1085–1098. DOI: 10.1088/0004-637X/694/2/1085.
* ↑ Afirmat a: SIMBAD.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 «Stellar population models in the UV. I. Characterisation of the New Generation Stellar Library» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2-2012, pàg. A143. DOI: 10.1051/0004-6361/201118065.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Norberto Castro «The IACOB project. III. New observational clues to understand macroturbulent broadening in massive O- and B-type stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 19-12-2016. DOI: 10.1051/0004-6361/201628541.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
* ↑ «67 Ophiuchi» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 23 maig 2021].
* 1 2 «67oph» (en anglès). Stars. Jim Kaler. [Consulta: 67 Ophiuchi].
# Masclet (pèl)

Un masclet, pera, perilla (per castellanisme) o barbeta (en determinats contextos) és una mota de pèl deixada créixer al mig del mentó.

## Referències

* ↑ «masclet». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «pera». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «perilla». ésAdir. CCMA. [Consulta: 22 abril 2023].
# Santa Cruz (Angola)

Santa Cruz és un municipi de la província de Uíge. Té una població de 48.158 habitants. Comprèn les comunes de Macocola, Macolo, Massau i Santa Cruz (Milunga).
Quan el 15 de març de 1961 hi començaren les incursions de l'UPA (União das Populações de Angola, des de 1962 FNLA) que donaren lloc a la guerra colonial portuguesa, Santa Cruz fou un objectiu dels guerrillers des d'on van fer incursions a territoris dominats per l'exèrcit portuguès fins a la independència d'Angola el 1975.

## Referències

* ↑ Santa Cruz al web del cens d'Angola
* ↑ Carlos de Matos Gomes, Fernando Farinha: Guerra Colonial. Um repórter em Angola. 2.Auflage, Editorial Notícias, Lissabon 2001, S. 50, ISBN 972-46-1299-6
# Sancuniató

Sancuniató (llatí: Sanchuniathon, ōnis; grec antic: Σαγχουνιάθων, ωνος) va ser un escriptor fenici nadiu de Beirut o de Tir, els llibres del qual foren traduïts al grec per Filó Herenni Bibli a la segona meitat del segle i. Suposadament hauria viscut al temps de la mítica reina Semíramis.
Bona part de la traducció de Filó es conserva en la Praeparatio Evangelica. Va ser mencionat per diversos autors començant per Ateneu de Naucratis, i va provocar força polèmica al segle xviii, ja que es poden conciliar les seves referències amb les de l'Antic Testament. La seva mateixa existència s'ha posat en dubte, ja que no l'esmenta mai ningú abans de la traducció de Filó, que podria haver utilitzat el nom d'un autor imaginari al qual hauria donat una gran antiguitat, per fer en realitat una obra pròpia. També s'ha suggerit que el nom és una deformació de les paraules fenícies que es tradueixen per 'llibre de lleis de Chon' (Chon era un nom alternatiu de la deïtat fenícia Bel).
Obra seva fou una Theologia. Suides el situa a l'època arcaica i diu que va escriure Περὶ τοῦ Ἐρμοῦ φυσιολογίας, ἥτις μεταφράσθη, Πάτρια Τυρίων τῇ Φοινίκων διαλέκτῳ, i Αὶγυπτιακὴν Θεολογίαν καὶ ἄλλα τινά, però en aquest cas la informació no es té per gaire segura i podrien ser diferents títols d'una sola obra.

## Vegeu també

* Literatura feniciopúnica.

## Referències

* ↑ Otto Eissfeldt, Sanchunjaton von Berut und Ilumilku von Ugarit (Halle: Niemeyer) 1952, and Taautos und Sanchuniathon (Berlin) 1952.
* ↑ J. Barr, "Philo of Bylos and his 'Phoenician History'", Bulletin of the John Rylands University Library 57 (1974), p. 17–68.
* ↑ M.J. Edwards. Philo or Sanchuniathon? A Phoenicean Cosmogony. New Series, 41 (1). The Classical Quarterly, 1991, p. 213-220.

## Enllaços externs

* Tertullian.org: Eusebio, Praeparatio, Libro 1, capítulos ix-x (anglès)
* Sacred Texts: Ancient Fragments, ed. and trans. I. P. Cory, 1832: "The Theology of the Phœnicians from Sanchoniatho" (anglès)
# HD 27894

HD 27894 és una estrella de novena magnitud situada a aproximadament 138 anys llum en la constel·lació del Reticle. És una nana taronja (tipus espectral K2V), un tipus d'estrelles més tènue i freda que el Sol.
El 2005, l'Equip Genovès de Recerca de Planetes Extrasolars va anunciar el descobriment d'un planeta extrasolar orbitant l'estrella.
Sistema HD 27894 :
| Companya (per ordre des de l'estrella) | Massa | Semieix major (ua) | Període orbital (dies) | Excentricitat | Inclinació | Radi |
| b | >0.62 M$_J$ | 0.122 | 17.991 ± 0.007 | 0.049 ± 0.008 | — | — |

## Vegeu també

* Llista de planetes extrasolars

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two dimentional spectral types for the HD stars, Vol. 1. Indicat a la font segons: SIMBAD. Autor: Nancy Houk. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1975.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Age consistency between exoplanet hosts and field stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 08-12-2015. DOI: 10.1051/0004-6361/201527297.
* 1 2 URL de la referència: http://adsabs.harvard.edu/abs/2005A&A...439..367M.
* ↑ «Taxonomy of the extrasolar planet» (en anglès). Astrobiology, 4, 16-04-2012, pàg. 361-369. DOI: 10.1089/AST.2011.0708.
* 1 2 3 4 «Spectroscopic Parameters and atmosphEric ChemIstriEs of Stars (SPECIES) I. Code description and dwarf stars catalogue» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 7-2018, pàg. 76–76. DOI: 10.1051/0004-6361/201731533.
* ↑ Caroline Soubiran «Gaia Data Release 2. The catalogue of radial velocity standard stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 8-2018. DOI: 10.1051/0004-6361/201832795.
* ↑ Michel Mayor «The HARPS search for southern extra-solar planets. IV. Three close-in planets around HD 2638, HD 27894 and HD 63454» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1, 22-07-2005, pàg. 367–373. DOI: 10.1051/0004-6361:20052826.
* ↑ Michel Mayor «The HARPS search for southern extra-solar planets. IV. Three close-in planets around HD 2638, HD 27894 and HD 63454» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1, 22-07-2005, pàg. 367–373. DOI: 10.1051/0004-6361:20052826.
* 1 2 Moutou et al. «The HARPS search for southern extra-solar planets IV. Three close-in planets around HD 2638, HD 27894 and HD 63454». Astronomy and Astrophysics, 439, 1, 2005, pàg. 367–373. DOI: 10.1051/0004-6361:20052826.

## Enllaços externs

* «HD 27894». Extrasolar Visions. Arxivat de l'original el 2011-06-05. [Consulta: 12 desembre 2009].
Coordenades: 04$^h$ 20$^m$ 47,0473$^s$; −59° 24′ 39,014″
# 6 de la Balena

6 de la Balena (6 Ceti) és un estel a la constel·lació de la Balena, Cetus, el monstre marí, de magnitud aparent +4,89. S'hi troba a 62 anys llum de distància del sistema solar.
6 de la Balena és un estel blanc-groc de la seqüència principal de tipus espectral F5V. Té una temperatura efectiva de 6.220 K i una lluminositat 3,5 vegades major que la lluminositat solar. La seva composició química difereix de la del Sol; així, l'abundància relativa de ferro —utilitzada habitualment com a mesura de la metal·licitat d'un estel— és un 46% de la solar. Aquesta tendència és més acusada en estudiar el contingut d'altres elements com a manganès, crom i coure, les abundàncies relatives del qual suposen respectivament el 37%, 36% i 33% dels valors trobats al Sol. En l'altre extrem, els continguts de titani i vanadi, àdhuc sent inferiors als solars, aconsegueixen aproximadament el 66% dels mateixos.

## Referències

* ↑ Davide Gandolfi «REM near-IR and optical photometric monitoring of pre-main sequence stars in Orion. Rotation periods and starspot parameters» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 04-11-2009, pàg. 1313-1330. DOI: 10.1051/0004-6361/200913327.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 «Lithium abundance patterns of late-F stars: an in-depth analysis of the lithium desert» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 12-06-2018, pàg. 55–55. DOI: 10.1051/0004-6361/201732209.
* ↑ «Abundances in the Local Region II: F, G, and K Dwarfs and Subgiants». Astronomical Journal, 1, 21-12-2016. DOI: 10.3847/1538-3881/153/1/21.
* ↑ Caroline Soubiran «Gaia Data Release 2. The catalogue of radial velocity standard stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 8-2018. DOI: 10.1051/0004-6361/201832795.
* ↑ «6 Ceti» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 15 gener 2021].
* ↑ D. E. Trilling, G. Bryden, C. A. Beichman, G. H. Rieke, K. Y. L. Su, J. A. Stansberry, M. Blaylock, K. R. Stapelfeldt, J. W. Beeman & E. E. Haller «Debris Disks around Sun-like Stars». The Astrophysical Journal, 674, 2, 2008. pp. 1086-1105.
* 1 2 Feltzing, S.; Fohlman, M.; Bensby, T. «Manganese trends in a sample of thin and thick disk stars. The origin of Mn». Astronomy and Astrophysics, 467, 2, 2007. pp. 665-677.
* ↑ Takeda, Yoichi «Fundamental Parameters and Elemental Abundances of 160 F-G-K Stars Based on OAO Spectrum Database». Publications of the Astronomical Society of Japan, 59, 2, 2007. pp. 335-356.
# Albina Akhàtova

Albina Khamítovna Akhàtova (en rus: Альбина Хамитовна Ахатова; en tàtar: Albina Axatova) (Nikolsk, Unió Soviètica 1976) és una biatleta russa, ja retirada, que destacà a finals de la dècada del 1990 i a principis de la dècada del 2000.

## Biografia

Va néixer el 13 de novembre de 1976 a la ciutat de Nikolsk, població situada en l'óblast de Vólogda, que en aquells moments formava part de la Unió Soviètica i que avui en dia forma part de la Federació Russa.

## Carrera esportiva

Als 21 anys participà en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1998 realitzats a Nagano (Japó), on aconseguí guanyar la medalla de plata en la prova de relleus 4x7,5 km, a més de finalitzar setena en els 15 km. individuals i tretzena en els 7,5 quilòmetres esprint. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 2002 realitzats a Salt Lake City (Estats Units) aconseguí guanyar la medalla de bronze en la prova de relleus 4x7,5 km, a més de finalitzar desena en els 15 quilòmetres individuals. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 2006 realitzats a Torí (Itàlia) aconseguí guanyar tres medalla olímpiques: la medalla d'or la prova de relleus 4x6 km, i dues medalles de bronze en les proves de 10 km. persecució i 15 km. individuals, a més de finalitzar quarta en els 7,5 km. esprint i novena en els 12.5 km. amb sortida massiva.
Al llarg de la seva carrera aconseguí guanyar nou medalles en el Campionat del Món de biatló, destacant les seves medalles d'or els anys 2000 (prova de relleus 4x7,5 km.) i 2003 (12,5 km. amb sortida massiva i relleus 4x6 km.). El 13 de febrer de 2009 la Unió Internacional de Biatló sancionà Akhatoba amb dos anys per consum d'EPO durant una prova de la Copa del Món.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Albina Akhatova». [Consulta: 13 març 2022].
* ↑ «Biathlon champion is banned». The New York Times, 03-11-2009 [Consulta: 23 gener 2020].
* ↑ «CAS upholds doping bans of Russian biathletes» (en anglès), 13-11-2009. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ «Russian drug cheats will miss Vancouver and Sochi after CAS uphold bans». Arxivat de l'original el 2022-01-03. [Consulta: 3 gener 2022].

## Enllaços externs

* (anglès) Unió Internacional de Biatló Arxivat 2008-02-22 a Wayback Machine.
* (rus) Pàgina personal
# Santísima Trinidad (Costa Rica)

Santísima Trinidad va ser una població fundada pels invasors espanyols al vessant Costa Rica del mar Carib, al costat del port de Suerre, en la desembocadura de l'actual riu Parisimina.
No se sap quan es va fundar ni en quines circumstàncies, encara que és possible que es tracti de la mateixa població fundada en aquest lloc cap a l'any 1577 pel governador interí Alonso Anguiciana de Gamboa amb el nom de vila de Castell d'Àustria. El 1604, el llogaret de la Santísima Trinidad s'esmenta en documents costa-riquenys en ser cremat pels anglesos. Allà descriu que aquest poblat es trobava a prop de la desembocadura del riu Suerre (avui riu Pacuare). Aparentment va tenir una població molt escassa i una vida efímera, ja que el nom no s'esmenta més.
A final de 1543 senyor Diego Gutiérrez amb altres pobladors va fundar la Vila de Santiago, situada a uns deu quilòmetres aigües amunt de la desembocadura del Suerre, però mesos després la van abandonar. El 4 d'octubre de 1544 el mateix Diego Gutiérrez va fundar la vila de San Francisco, situada a la costa al Mar del Nord (avui Mar Carib) a uns 29 quilòmetres de la boca del Suerre i mesos després la van abandonar també. El 1560, el pare Joan Estrada Ràvago –que va navegar des de Nicaragua per la costa amb un grup d'espanyols– va fundar el poblat Castell d'Àustria, a la desembocadura del Suerre, i aviat la van abandonar per tornar a Nicaragua.
El 1576 senyor Alonso de Anguciana de Gamboa, que va arribar caminant per la selva des Cartago fins al litoral carib, va fundar un port a la desembocadura del Suerre. Va denominar el port Castell d'Àustria, en record al lloc que va establir el pare Estrada Ràvago setze anys enrere. El 1637 el calat del riu va canviar, de manera que van abandonar la vila. El 1651, Juan Fernández de Salinas i de la Cerda, governador de la província, va tornar a poblar el port de Suerre amb espanyols i indis, construir vuit ranxos i la casa de duana, va sondejar el port i va reobrir uns 145 quilòmetres de camí per la muntanya.

## Referències

* ↑ Costa Rica-Panama Arbitration. Press of Gibson Brothers, Incorporated,, 1914, p. 90.
* ↑ Segons GuiasCostaRica. com
# HD 50064

HD 50064 és un estel supergegant blava i una estrella Be situada a la constel·lació de l'Unicorn fàcil de veure amb telescopis petits.

## Característiques físiques

Encara que aparega molt prop del cúmul obert NGC 2301, no pertany a aquest apareixent a prop solament a causa d'efectes de perspectiva i estant en realitat molt més lluny.
Ha estat relativament poc estudiada i ha rebut tipus espectral B6, B9, o B1; els estudis més recents donen una distància per a aquest estel d'almenys 2.900 parsecs (9.500 anys llum), una lluminositat d'aproximadament 1.260.000 vegades la del Sol -convertint-la en una dels estels més lluminosos de la Via Làctia-, un radi 200 major que el solar, i una massa 45 vegades superior a la del nostre estel.
HD 50064 mostra pulsacions amb un període de 37 dies i el seu espectre és molt similar al de variables lluminoses blaves amb pèrdua de massa moderada com per exemple HD 160529, cosa que suggereix que és una variable blava lluminosa observada prement i embolicant-se en un embolcall circumestel·lar.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Luminous Stars in the Northern Milky Way. Pàgina: 0. Data de publicació: 1965.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue». Astronomy and Astrophysics, 12-1995, pàg. 269–280.
* 1 2 3 Halbedel, Elaine M. «Photometry of HD 50064 - A Be supergiant star with a P Cygni profile at H-alpha». Astronomical Society of the Pacific, 102, January, pàg. 99–101.
* 1 2 Aerts, C.; Lefever, K.; Baglin, A.; Degroote, P.; Oreiro, R.; Vučković, M.; Smolders, K.; Acke, B.; Verhoelst, T.; Desmet, M.; Godart, M.; Noels, A.; Dupret, M.-A.; Auvergne, M.; Baudin, F.; Catala, C.; Michel, E.; Samadi, R. «Periodic mass-loss episodes due to an oscillation mode with variable amplitude in the hot supergiant HD 50064». Astronomy and Astrophysics, 513, April, pàg. L11. DOI: 10.1051/0004-6361/201014124.