# 209 aC

El 209 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Berrugós i Flac (o també any 545 Ab urbe condita). L'ús del nom «209 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi selèucida

* Artàban I de Pàrtia sofreix la invasió del selèucida Antíoc el gran, que fa una brillant campanya militar a Pàrtia, ocupa la capital Hecatòmpilos. Artàban és derrotat al mont Labos, i Antíoc entra a Hircània on ocupa Tàmbrax i organitza un setge a Sírinx. Això obliga a Artàban a demanar la pau i respectar l'autoritat del rei selèucida.

### Antiga Grècia

* Filopemen, general i polític grec, acompanya a Filip V de Macedònia a una expedició contra Elis, i en una batalla mata de pròpia mà al comandant d'Elis, Demofant.

### República Romana

* Aquest any són elegits cònsols Quint Fabi Màxim Berrugós i Quint Fulvi Flac.
* Fulvi Flac, cònsol per quarta vegada, rep les províncies de Lucània i Brútium. Se li sotmeten els hirpins, lucans i volcians als que tracta amb benevolència.
* Màxim Berrugós, cònsol per cinquena vegada, rep aquest any el títol hereditari de Fabii Maximi Princeps senatus. Reconquereix Tàrent, que havia ocupat Hanníbal tres anys abans i on els romans encara resistien a la ciutadella. Quan el seu governador Marc Livi Macat va considerar temps després que havia tingut bona part del mèrit en la reconquesta, Fabi li respon: «Cert, com que tu no l'havies perdut mai, jo no vaig haver-la de recuperar». El botí fet a la ciutat el dona als soldats i quan algú pregunta si s'havien d'enviar a Roma les estàtues colossals dels déus i les pintures, diu: «No, deixem als tarentins els seus déus enutjats». No obstant, agafa una estàtua d'Hèrcules, el mític ancestre dels Fabis, i la col·loca al Capitoli.
* Batalla d'Asculum, entre l'exèrcit cartaginès dirigit per Hanníbal i una força romana comandada per Marc Claudi Marcel. La batalla té un resultat indecís, i els dos bàndols perden molts homes, fins a 14.000, segons Titus Livi.

### Hispània

* Des del seu quarter general a Tarraco (Tarragona), Publi Corneli Escipió Africà, el comandant romà a Hispània, llança un assalt combinat] a la ciutat cartaginesa de Cartago Nova on arriba a marxes forçades per terra, mentre el general Gai Leli bloqueja el port. En només sis dies, en la batalla de Cartago Nova, captura la ciutat. Escipió aconsegueix l'accés als magatzems, i obté subministraments abundants, ostatges, les mines de plata locals, un port esplèndid i una base per poder avançar més cap al sud.
* Mandoni i Indíbil, dos destacats caps ilergets fins llavors fidels als cartaginesos es passen als romans.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Yarshater, Ehsan (et al.) (eds.). The Cambridge History of Iran Seleucid Parthian Volume 3. The Seleucid, Parthian and Sasanid Periods, Part 1.. Cambridge: Cambridge University Press, 1983, p. 21. ISBN 9781139054942.
* ↑ Polibi. Història, X, 24
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXIII, 2
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXVII, 6
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Fabi Màxim. VI, 23
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXVII. 12, 14
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXVIII, 25-27
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXVIII, 34