OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tomàs Vila Mayol

Tomàs Vila Mayol (Palma, 1893 - 27 de maig de 1963) fou un escultor mallorquí de formació clàssica i estil costumista, reconegut pel seu treball en escultura monumental i religiosa. Es formà a les escoles d'Arts i Oficis de Palma i continuà els estudis a Barcelona, sota la tutela del mestre Enric Clarasó. També fou alumne de l'escultor mallorquí Llorenç Ferrer Martí.
Al llarg de la seva carrera, Vila Mayol va crear nombroses escultures, relleus i làpides que es troben en espais públics i edificis de Palma, com la Plaça de l'Olivar, la Plaça de la Reina i la Plaça de la Verge de la Salut. A més, col·laborà amb Antoni Gaudí en la restauració de la Catedral de Mallorca, on realitzà el púlpit de l'Epístola i el retaule de la capella de Sant Bernat. També participà en la creació de les portes del palau del Consell de Mallorca. Tomàs Vila tenia el seu taller al carrer de Santa Clara, on treballava amb dos ajudants de Santanyí, i residia al carrer dels Apuntadors.
Entre les seves obres més emblemàtiques es troba la Creu del Desembarcament de Jaume I, situada a Sa Caleta de Santa Ponça, inaugurada al setembre de 1929 per commemorar el VII Centenari de la conquesta de Mallorca. Aquest monument destaca per la seva decoració en relleus, que narra la conquesta de l'illa per Jaume I. Una altra obra rellevant és el monument al Crist Rei del Puig de Sant Salvador a Felanitx, inaugurat el 1934.
Fou secretari i membre de l'Acadèmia de Belles Arts de Sant Sebastià. Formava part d'un cercle d'intel·lectuals mallorquins d'ideologia falangista, entre els quals es trobava el seu amic Antoni Torrandell. Després de la Guerra Civil, Vila Mayol es dedicà especialment a la producció d'art religiós, distribuint les seves obres per tota l’illa.

## Referències

* ↑ «Tomas Vila, escultor» (PDF). Santanyí, 22-06-1963, pàg. 1-2 [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ Riera, Joan «Tomás Vila y el ahorro de la Caixa» (en castellà). Diario de Mallorca, 21-10-2016 [Consulta: 10 novembre 2024].
* 1 2 «Tomás Vila» (en castellà). Artifexbalear, 01-09-2003. [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ Terrassa Rigo, Pere. «Intervenció de Gaudí i de Tomàs Vila en els púlpits de Joan de Sales». A: La Catedral de Mallorca és el document: la reforma de Gaudí cent anys després. 3, 2015, p. 261. ISBN 978-84-617-3652-2.
* ↑ Jardón Cabezas, Manuel; Bosch Rubio, Llúcia. «La conservació del monument als sabaters de Llucmajor: indústria, patrimoni i memòria històrica». A: Actes de les VI Jornades d'Estudis Locals de Llucmajor (PDF). Ajuntament de Llucmajor, 2023, p. 68-69. ISBN 978-84-127328-9-4 [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ «Cruz del Desembarco» (en castellà). +Calvià. [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ «The Monument Of Crist Rei» (en anglès), 21-10-2011. [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ «Reial Acadèmia de Belles Arts de les Illes Balears o de Sant Sebastià». Artxipèlag. [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ «Producció cultural del "Movimiento"». Baleares, 43, 26 0ctubre 1986 [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ «Catàleg de Patrimoni del terme municipal d’Inca» (PDF). [Consulta: 10 novembre 2024].
# Gran Premi del Canadà del 2003

Resultats del Gran Premi del Canadà de Fórmula 1 de la temporada 2003, disputat al circuit urbà de Gilles Villeneuve a Mont-real el 15 de juny del 2003.

## Resultats de la cursa

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retir. | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 1 | Michael Schumacher | Ferrari | 70 | 1h 31' 13. 591 | 3 | 10 |
| 2 | 4 | Ralf Schumacher | Williams - BMW | 70 | + 0.784 s | 1 | 8 |
| 3 | 3 | Juan Pablo Montoya | Williams - BMW | 70 | + 1.355 s | 2 | 6 |
| 4 | 8 | Fernando Alonso | Renault | 70 | + 4.481 s | 4 | 5 |
| 5 | 2 | Rubens Barrichello | Ferrari | 70 | + 1' 04.261 min. | 5 | 4 |
| 6 | 6 | Kimi Räikkönen | McLaren - Mercedes | 70 | + 1' 10.502 min. | 20 | 3 |
| 7 | 14 | Mark Webber | Jaguar - Cosworth | 69 | + 1 Volta | 6 | 2 |
| 8 | 20 | Olivier Panis | Toyota | 69 | + 1 Volta | 7 | 1 |
| 9 | 19 | Jos Verstappen | Minardi - Cosworth | 68 | + 2 Voltes | 15 | |
| 10 | 15 | Antônio Pizzonia | Jaguar - Cosworth | 64 | + 4 Voltes | 13 | |
| 11 | 21 | Cristiano da Matta | Toyota | 64 | + 6 Voltes | 9 | |
| Ret | 18 | Justin Wilson | Minardi - Cosworth | 60 | Caixa canvi | 18 | |
| Ret | 17 | Jenson Button | BAR - Honda | 51 | Caixa canvi | 17 | |
| Ret | 5 | David Coulthard | McLaren - Mercedes | 47 | Caixa canvi | 11 | |
| Ret | 9 | Nick Heidfeld | Sauber - Petronas | 47 | Motor | 12 | |
| Ret | 7 | Jarno Trulli | Renault | 22 | Accident | 8 | |
| Ret | 11 | Giancarlo Fisichella | Jordan - Ford | 20 | Caixa canvi | 16 | |
| Ret | 12 | Ralph Firman | Jordan - Ford | 20 | Motor | 19 | |
| Ret | 16 | Jacques Villeneuve | BAR - Honda | 14 | Frens | 14 | |
| Ret | 10 | Heinz-Harald Frentzen | Sauber - Petronas | 6 | Part electrònica | 10 | |

## Altres

* Pole: Ralf Schumacher 1' 15. 529
* Volta ràpida: Fernando Alonso 1' 16. 040 (a la volta 53)
* És el segon cop que dos germans fan primer i segon en una cursa de F1. La primera vegada va ser al GP del Canadà del 2001.

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». [Consulta: 3 juny 2010].
# Montjuïc

«Montjuïc» té aquests significats:
* Club Natació Montjuïc, club esportiu de Barcelona fundat el 1944
* Toponímia:
** Montjuïc (Barcelona), muntanya del terme de Barcelona (Barcelonès)
** Montjuïc (Girona), muntanya del terme de Girona (Gironès)
** Montjuïc (Pinós), cim del municipi de Pinós (Solsonès)
** Montjuïc (Avinyonet del Penedès), llogaret del terme d'Avinyonet del Penedès
** Montjuïc (Font-rubí), llogaret del terme de Font-rubí (Penedès)
** Sants-Montjuïc, districte del municipi de Barcelona.
** Castell de Montjuïc (Girona)
** Castell de Montjuïc, antiga fortalesa militar i museu militar al cim de Montjuïc (Barcelona)
** Cementiri de Montjuïc, necròpolis a la muntanya de Montjuïc, a Barcelona
** Estadi de Montjuïc, a la muntanya de Montjuïc de Barcelona
** Circuit de Montjuïc, circuit urbà de curses motoritzades a la muntanya de Montjuïc de Barcelona
** Fonts de Montjuïc o font màgica de Montjuïc
* Esdeveniments:
** Batalla de Montjuïc (1641), lliurada el 26 de gener a la muntanya de Montjuïc de Barcelona, set mesos després del Corpus de Sang
** Batalla de Montjuïc (1705), episodi de la Guerra de Successió Espanyola
** Escalada ciclista a Montjuïc, prova ciclista anual disputada des de l'any 1965
** Procés de Montjuïc
# Queixal

Els queixals, també coneguts com a dents molars o simplement molars, són dents que serveixen per mastegar, amb un paper més important que el de les premolars. La seva posició és posterior a la de les canines. Són el tipus de dent més complex en la majoria de mamífers. Els humans en tenen entre vuit i dotze, segons l'aparició o no dels queixals del seny.

## Referències

* ↑ Casas i Estivales, Xavier; Mateu i Martínez, Rosa Maria; Noró i Castells, Montserrat; Sánchez i Sáiz, Imma. «Q». A: Vocabulari d'odontologia: Equivalències català, castellà, anglès i francès. Barcelona: Doyma, 1991, p. 199. ISBN 84-7592-421-2 [Consulta: 15 novembre 2024].
* ↑ «queixal | enciclopèdia.cat». [Consulta: 4 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Teeth: Molars (anglès)
# Nivell làser

En topografia i construcció, el nivell làser és una eina de control que consisteix en un projector de raig làser giratori que es pot col·locar a un trípode . L'eina s'anivella segons la precisió del dispositiu i projecta un feix vermell o verd fix en un pla al voltant de l'eix horitzontal i/o vertical.

## Desenvolupament

El disseny d'un nivell làser ha existit almenys des de principis dels anys setanta, el pla làser de disseny de mirall giratori original i el nivell de línia es van patentar a finals de la dècada de 1980, i el nivell de línia làser basat en lents compactes ( produït per molts fabricants d'eines avui en dia) es va patentar a finals dels anys noranta. Va ser inventat per Oscar Soliz a finals de la dècada de 1960, qui més tard en va vendre els drets.

## Nivell làser rotatiu

Un nivell làser rotatiu és un nivell làser més avançat, ja que fa girar el feix de llum prou ràpid per donar l'efecte d'un pla horitzontal o vertical complet de 360 graus, il·luminant així no només una línia fixa, sinó un pla horitzontal. El projector de raig làser utilitza un capçal giratori amb un mirall per escombrar el raig làser al voltant d'un eix vertical. Si el mirall no és autonivellant, es proveeix de vials de nivell llegibles visualment i cargols ajustables manualment per orientar el projector. Un personal portat per l'operador està equipat amb un sensor mòbil, que pot detectar el raig làser i donar un senyal quan el sensor està en línia amb el raig (normalment un bip audible). La posició del sensor al basculant graduat, també coneguda com a vareta de grau, o pal d'història, permet comparar les elevacions entre diferents punts del terreny. La majoria de nivells làser s'utilitzen a la indústria de la construcció.

## Nivell làser muntat en torreta

Un nivell làser muntat en torreta s'utilitza en combinació amb un sensor muntat en un tractor-tragella en el procés d'anivellament de terra amb làser per anivellar un camp (per exemple, un camp agrícola ) perqué quedi gairebé pla amb una lleugera inclinació pel drenatge.

## Referències

* ↑ Blake, L. S.. Civil Engineer's Reference Book. Elsevier, 22 October 2013, p. 6. ISBN 978-1-4831-0233-7.
* ↑ J. Uren. Surveying for Engineers. Palgrave Macmillan, 17 March 2010, p. 543–. ISBN 978-1-137-05279-7.

## Enllaços externs

* Resource conservation through laser leveling
# Violeta (Prudenci Bertrana)

Violeta és una novel·la escrita per Prudenci Bertrana l'any 1899, quan l'autor comptava 32 anys. Es tracta de la primera novel·la de l'autor i va romandre inèdita fins a l'any 2013, quan es publicà per primera vegada. El mateix autor la considerava com:
| « | la primera temptativa de suïcidi d'un trist pintor que està tip d'actuar de judes de si mateix i desitja penjar-se. | » |
| — Prudenci Bertrana, Associació d'Escriptors en Llengua Catalana |||
Tan sols uns pocs amics de l'autor coneixien la seua existència abans que el mateix Bertrana fera referència a l'obra als Jocs Florals de Girona de l'any 1935, quan ja feia uns 36 anys que l'havia escrita.
La primera vegada que tractà de publicar la novel·la fou l'any 1902, però es desconeixen les raons que frustraren l'edició.

## Argument

La novel·la està ambientada a Girona, remarcant l'ambient proletari. El narrador omniscient ens presenta amb acció mínima, unes poques escenes, i personatges, quasi tots anònims, llevat de Mercè, l'amiga de Violeta, a la protagonista del relat: l'òrfena Violeta.
La novel·la ens parla de la vida amorosa de Violeta qui, malgrat ser una òrfena abandonada, sense casa, no perd la seua innocència. Es podria dir que es tracta d'un ser natural, raó per la qual és a la natura on és plenament lliure. Aquesta experiència amorosa és la que farà que Violeta es trobe amb la realitat de la vida i la seua duresa.

## Referències

* 1 2 Dijous, a la Biblioteca Allende, es va presentar «Violeta» de Prudenci Bertrana, a Santa Eugènia de Ter. 18 d'octubre del 2013 Eldimoni.com Periòdic-e de Santa Eugènia de Ter Consulta 21 de gener del 2017
* 1 2 Prudenci Bertrana. Associació d'Escriptors en Llengua Catalana Consulta 21 de gener del 2017
* 1 2 Bertrana, del principi al final Morir de desig. Eva Vàzquez, setembre del 2013 El Punt Avui+ Consulta 21 de gener del 2017
* ↑ Un retorn inèdit. Xavier Dilla. 14 de gener del 2014 El País Consulta 21 de gener del 2017
* ↑ Violeta, Prudenci Bertrana. XAVIER SERRAHIMA. El racó de la paraula Consulta 21 de gener del 2017

## Bibliografia

* Bertrana, Prudenci. Violeta. Ela Geminada, 2013. ISBN 978-84-94046-74-2.
# Carlipa

Carlipa és un municipi francès del departament de l'Aude i la regió d'Occitània. El 2018 tenia 339 habitants.
# Willy Gervin

Willy Viggo Gervin (Copenhaguen, 28 de novembre de 1903 - Roskilde, 8 de juliol de 1951) va ser un ciclista en pista danès que fou professional entre 1933 i 1940.
Anteriorment, com a amateur va prendre part en els Jocs Olímpics de Los Angeles de 1932, en què guanyà una medalla de bronze en la prova de tàndem, fent parella amb Harald Christensen. En la prova de velocitat individual quedà eliminat en quarts de final.

## Palmarès

* 1929
** Campió de Dinamarca de velocitat, amateur
* 1930
** 1r a Nordisk Mesterskab en 1 km
* 1932
** Medalla de bronze als Jocs Olímpics de Los Angeles en tàndem

## Referències

* ↑ «GERVIN Willy Vigo». [Consulta: 15 novembre 2024].
* ↑ «Olympedia – Willy Gervin». [Consulta: 15 novembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa de Willy Gervin a sitiodeciclismo.net
# Violoncel piccolo

El violoncel piccolo és un terme que inclou diferents tipus de violoncels i que ha estat molt debatut. En general es refereix a un violoncel de cinc cordes, intermedi entre la viola da gamba de sis cordes i el mateix violoncel que en té quatre. Fou utilitzat des del segle xvi fins a finals del xviii. Bach l'emprà en algunes de les seves cantates, BWV 6, BWV 41, BWV 49, BWV 68, BWV 85, BWV 115, BWV 175, BWV 180 i BWV 183. La seva sisena suite per a violoncel, BWV 1012, sembla que també fou composta per a aquest tipus de violoncel, si bé no pot descartar-se que ho fos per a l'anomenat “violocello da spalla”, un instrument de cinc cordes que es tocava penjat del coll com es fa amb la viola da braccio.

## Referències

* ↑ Barry Kernfeld, Anthony Barnett. “Violoncello”. Grove Music Online. Oxford University Press
# Lliga polonesa masculina de futbol 1993-94

Aquest és un resum estadístic de la lliga de futbol de Polònia (Ekstraklasa) de la temporada 1993/1994.
18 equips van competir aquella temporada. El títol va ser guanyat pel Legia Varsòvia.
Nota: Legia Varsòvia, ŁKS Łódź i Wisłun Kraków van tenir 3 punts de penalització en iniciar la lliga.

## Classificació final

| Pos | Club | P | Pts | G | P | E | GF | GC |
| 1 | Legia Varsòvia | 34 | 48 | 19 | 13 | 2 | 72 | 24 |
| 2 | GKS Katowice | 34 | 47 | 17 | 13 | 4 | 52 | 28 |
| 3 | Górnik Zabrze | 34 | 46 | 17 | 12 | 5 | 56 | 32 |
| 4 | LKS Łódź | 34 | 42 | 17 | 11 | 6 | 49 | 24 |
| 5 | Pogoń Szczecin | 34 | 41 | 11 | 19 | 4 | 39 | 24 |
| 6 | Widzew Łódź | 34 | 38 | 12 | 15 | 7 | 43 | 34 |
| 7 | Ruch Chorzów | 34 | 37 | 14 | 9 | 11 | 48 | 41 |
| 8 | Hutnik Kraków | 34 | 37 | 12 | 13 | 9 | 34 | 28 |
| 9 | Lech Poznań | 34 | 35 | 12 | 11 | 11 | 39 | 32 |
| 10 | Miliarder Pniewy | 34 | 33 | 11 | 11 | 12 | 41 | 40 |
| 11 | Stal Mielec | 34 | 31 | 11 | 9 | 14 | 32 | 45 |
| 12 | Zagłębie Lubin | 34 | 30 | 9 | 12 | 13 | 25 | 37 |
| 13 | Stal Stalowa Wola | 34 | 30 | 8 | 14 | 12 | 40 | 47 |
| 14 | Warta Poznań | 34 | 30 | 11 | 8 | 15 | 32 | 45 |
| 15 | WisłUn Kraków | 34 | 22 | 6 | 13 | 15 | 30 | 46 |
| 16 | Siarka Tarnobrzeg | 34 | 19 | 5 | 9 | 20 | 28 | 61 |
| 17 | Polonia Varsòvia | 34 | 19 | 4 | 11 | 19 | 25 | 57 |
| 18 | Zawisza Bydgoszcz | 34 | 17 | 4 | 9 | 21 | 30 | 70 |

## Referències

* Polònia - Llista de classificacions de la lliga polonesa 1920-2001 (RSSSF)
# Complex d'Orió

El complex de núvols moleculars d'Orió (també conegut simplement com a complex d'Orió) és una gran nebulosa localitzada a la constel·lació d'Orió. El núvol es troba a uns 1.500 o 1.600 anys llum del sistema solar. Algunes parts de la nebulosa poden ser observades a ull nu com la nebulosa d'Orió, d'altres amb binoculars o petits telescopis.
La importància d'aquesta nebulosa rau en la seva gran mida, que abasta des del cinturó d'Orió fins a la seva espasa. Es tracta, a més, d'una de les regions de formació estel·lar més actives que poden veure's al cel nocturn, i que allotja estrelles molt joves i discs protoplanetaris. La nebulosa també resulta molt brillant en la longitud d'ona infraroja a causa dels intensos processos de calor relacionats amb la formació estel·lar. El complex també conté nebuloses fosques, nebuloses de reflexió i regions HII.

## Nebuloses del Complex

Llista de les nebuloses més remarcables del complex:
* La nebulosa d'Orió, M42
* M43, part de la nebulosa d'Orió
* La nebulosa Cap de Cavall
* Anell de Barnard
* M78, nebulosa de reflexió
* Núvol molecular d'Orió 1 (OMC-1)
* Núvol molecular d'Orió 2 (OMC-2)
* Nebulosa de la Flama (NGC 2024)
* HH 1/2, els primers objectes Herbig-Haro reconeguts.
* Associació estel·lar OB1 d'Orió

## Referències

* ↑ Bally, John; Heathcote, Steve; Reipurth, Bo; Morse, Jon; Hartigan, Patrick; Schwartz, Richard «Hubble Space Telescope Observations of Proper Motions in Herbig-Haro Objects 1 and 2» (en anglès). AJ, 123, 5, 5-2002, pàg. 2627–2657. Bibcode: 2002AJ....123.2627B. DOI: 10.1086/339837. ISSN: 0004-6256.

## Enllaços externs

* Complex del núvol d'Orió (anglès).
* SEDS (anglès).
* Taula dels objectes de Messier Arxivat 2014-10-20 a Wayback Machine. (anglès).
* Imatges d'Orió Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine. (anglès).
# Constel·lació de la Grua

La Grua (Grus) fou esmentada per primera vegada per Johann Bayer el 1603 a l'obra Uranometria, però podria ser que hagués estat descoberta anteriorment. Aquesta constel·lació conté poques estrelles visibles per l'ull nu.

## Estrelles principals
### α Gruis

És l'estel més brillant de la constel·lació, amb una magnitud aparent d'1,73, és l'estel 32è més brillant del cel. α Gruis és quasi un gegant blau, uns tres cops més gran que el Sol. Volta sobre ell mateix unes 120 vegades més ràpidament, a uns 250 km/s a l'equador.
És un estel doble amb un company de la magnitud 12,3.

### δ Gruis

δ Gruis és un estel doble que pot ser resolt per l'ull nu. δ ¹ és un gegant groc de la magnitud 3,97 i δ ² Gru un gegant vermell de magnitud 4,11. Estan nogensmenys allunyades l'una de l'altra 30 anys llum i sense cap interacció entre elles.

## Altres estrelles

β Gruis, el segon estel de la constel·lació és només un poc menys lluminós que alfa (magnitud 2,13).
μ Gruis, de la mateixa manera que δ Gruis, és un estel doble que pot ser vist per l'ull nu. Els seus components són de la magnitud 4,84 i 5,11.
θ Gruis és un estel triple.

## Objectes celestes

La constel·lació Grus és pobra en objectes celestes. Malgrat això s'hi troba NGC 7552, una radiogalàxia espiral. Es tracta de fet de la més brillant d'un cúmul de galàxies en aquest indret i on també hi trobam NGC 7582 i NGC 7599.

## Història

La constel·lació és una de les dotze que van crear Pieter Dirkszoon Keyser i Frederic de Houtman entre 1595 i 1597, i fou referenciada per primera vegada per Johann Bayer el 1603 a la seva obra Uranometria. Estaria molt al sud perquè els astrònoms de la Mediterrània li donassin nom. Era considerada pels astrònoms àrabs com la coa del Piscis Austrinus.
# Constel·lació de la Taula

La Taula (Mensa) és una constel·lació de l'hemisferi sud introduïda per Nicolas-Louis de Lacaille amb el nom de Mons Mensae (Muntanya taula en llatí), fent referència a Table Mountain a Àfrica del Sud, on Lacaille feu importants observacions en l'hemisferi sud. Conté estrelles poc brillants, amb α Mensae, la seva estrella més brillant que amb prou feines és visible amb la magnitud 5,09, la qual cosa fa d'aquesta constel·lació la més feble en tot el cel, encara que conté una part del Gran Núvol de Magalhães, (la resta està a Dorado).
La constel·lació cobreix una falca de cel des d'aproximadament 4 h a 7,5 h d'ascensió recta, i 71 a 85,5 graus de declinació. Llevat de la constel·lació polar sud d'Octans, és la més meridional de les constel·lacions, per la qual cosa és essencialment inobservable des de l'Hemisferi Nord. A més de les ja esmentades, les seves altres constel·lacions veïnes són Chamaeleon, Hydrus i Volans.
Les primeres imatges preses per l'Observatori de raigs X Chandra eren de PKS 0637-752, un quàsar a Mensa amb un gran raig de gas visible en òpticament i en longituds d'ona de raigs X.

## Estrelles principals
### α Mensae

Mensa no conté cap estrella lluminosa: α Mensae, la més brillant, solament és de la magnitud aparent 5,09. És una estrella molt similar al nostre sol, tant pel seu tipus espectral (G5V) com per la seva mida i la seva massa. Distant solament 33 anys llum, és també una estrella pròxima al nostre sistema solar.

## Altres estrelles

γ Mensae, la segona estrella de la constel·lació, no és més que de la magnitud 5,18. Es tracta d'una estrella gegant vermella amb un company de la magnitud 11.
HD 39091 (magnitud aparent 5,67) posseeix un planeta, 10,35 vegades més massiu que Júpiter, amb una òrbita molt excèntrica (excentricitat 0,62) en 2063,818 dies.

## Taula de les estrelles de Mensa

| Estrella | Magnitud aparent | Magnitud absoluta | Distància (anys llum) | Tipus espectral |
| α Men | 5,08 | 5,05 | 33 | G5V |
| γ Men | 5,18 | 2,73 | 101 | K4III |
| β Men | 5,3 | -1,17 | 642 | G8III |
| θ Men | 5,45 | 0,26 | 356 | B9.5V |
| η Men | 5,47 | -1,23 | 712 | K6III |
| κ Men | 5,46 | 0,87 | 270 | B9.5V |
N.B. : Els valors numèrics provenen de les dades mesurades pel satèl·lit Hiparc

## Objectes celestes

La constel·lació de Mensa conté una part del Gran Núvol de Magalhães (la resta està dins Dorado), una galàxia irregular satèl·lit de la nosta Via Làctia:
També s'hi troben els cúmuls oberts NGC 1520 i NGC 1841 i la galàxia NGC 1956.

## Història

Mensa fou ideada per Nicolas-Louis de Lacaille el 1752 per tal d'omplir una part del cel austral sense denominació. Anomenat originalment Mensa Mons, la Muntanya taula, el seu nom prové de la muntanya situada en el Cap, a Àfrica del Sud, on Nicolas-Louis de Lacaille feia les seves observacions.

## Vegeu també

* Alfa de la Taula.

## Referències

* ↑ «Consulta del catàleg de resultats de la missió Hipparcos». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 25 març 2006].
# Constel·lació del Microscopi

El Microscopi (Microscopium) és una petita constel·lació de l'hemisferi Sud creada per Nicolas-Louis de Lacaille. Les seves estrelles són molt febles. La constel·lació del Microscopi fou creada per Nicolas-Louis de Lacaille l'any 1752 per omplir una part del cel austral sense denominació. Com moltes de les altres 14 constel·lacions creades per Lacaille, porta el nom d'un aparell científic, el microscopi.

## Estrelles i objectes

L'estrella més brillant de la constel·lació és γ Microscopii de magnitud aparent 4,67. És un estel gegant 10 vegades més gran que el Sol. Sembla que si es traça el recorregut de γ Microscopii a través de l'espai, fa 3,8 milions d'anys es trobava solament a 6 anys llum del sistema solar, amb una magnitud de -3; era doncs tan brillant com Venus.
Si γ Microscopii és molt poc lluminosa, les altres estrelles de Microscopium són encara menys brillants. AU Microscopii és una nana vermella en erupció de magnitud 8,8, i que dista solament 33 anys llum i està envoltada d'un disc de pols que recorda el de β Pictoris (dins la constel·lació de Pictor).
A Microscopium hi ha moltes galàxies llunyanes: NGC 6923, NGC 6925, NGC 6958, NGC 7012, NGC 7057, NGC 7060 i IC 5011.

### Taula de les estrelles de Microscopium

| Estrella | Magnitud aparent | Magnitud absoluta | Distància (anys llum) | Tipus espectral |
| γ Mic | 4,67 | 0,49 | 224 | G8III |
| ε Mic | 4,71 | 1,19 | 165 | A0V |
| α Mic | 4,89 | -0,45 | 381 | G8III |
| θ¹ Mic | 4,80 | 1,01 | 187 | A2p |
| ι Mic | 5,11 | 2,04 | 134 | F1IV |
| ν Mic | 5,12 | 1,01 | 216 | K0III |
| HR 8076 | 5,20 | 0,02 | 354 | K2III |
| HR 8104 | 5,25 | 2,63 | 109 | F5V |
| ζ Mic | 5,32 | 2,58 | 115 | F3V |
| HR 7987 | 5,34 | -0,17 | 412 | K2III |
| HR 8110 | 5,41 | 0,01 | 392 | K3III |
| HR 7893 | 5,47 | 1,14 | 239 | K1III |
| HR 7933 | 5,48 | 0,52 | 320 | B8/B9V |
| HR 8202 | 5,50 | 1,84 | 176 | Am |

## Referències

* ↑ «Els valors numèrics provenen de les dades mesurades pel satèl·lit Hipparcos». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 27 març 2006].