OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa Elisa Conty

La Casa Elisa Conty és un edifici situat al carrer del Consell de Cent, 486-488 de Barcelona, inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

El 1924, Elisa Conty (també escrit Conti), vídua de Salvat, va adquirir a l'Ajuntament de Barcelona una parcel·la procedent de l'antic camí de l'Àngel Baix o dels Enamorats, contigua a la seva, on va demanar permís per a construir un nou edifici, segons el projecte de l'arquitecte Lluís Bonet i Garí.

## Descripció

Consta de planta baixa, entresòl, principal i tres pisos, amb terrat transitable. El vestíbul consisteix en un passadís dividit per pilastres rematades per arcs de mig punt, ornat amb un senzill esgrafiat als arrimadors i al cassetonat del sostre. Dona accés al celobert central, que acull l'escala de veïns al costat esquerre, i al fons l'ascensor.
La façana principal estructura les seves obertures en cinc eixos verticals i està dividida en quatre trams horitzontals separats per impostes motllurades. El parament de la planta baixa està realitzat amb material petri, mentre que la resta de les plantes estan revestides per estuc groguenc.
El tram inferior és la planta baixa que s'obre al carrer per mitjà de cinc grans portals definits per arcs de mig punt. El portal central dona accés a l'escala de veïns mentre els portals laterals corresponen a les botigues de la planta baixa. Al damunt de la clau del portal central un escut data la construcció al 1923. L'entresòl es caracteritza per tenir petites obertures rectangulars, amb finestres i balcons ampitats emmarcats per pedra.
El tram principal compren galeries al eix central i finestres amb arc de mig punt als eixos laterals. La importància de les galeries és decreixent, amb la del principal, oberta i amb balcó avançat corregut, formada per arcs de mig punt sostinguts per columnes. La del primer pis també és oberta, similar a l'anterior però sense balcó corregut. La del segon pis és tancada, sense columnes. Totes les obertures d'aquest tram central i del superior estan emmarcades per uns esgrafiats amb temàtica vegetal, florons, petxines i pinyes.
L'últim tram presenta un pis amb obertures més petites sota els òculs que serveixen de respiradors, tot coronat per un potent ràfec que sobresurt de la línia de façana.
La façana posterior dona al pati de l'illa, on estan ubicats els Jardins de Clotilde Cerdà.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Elisa Conty». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ Gaceta municipal de Barcelona, 26-05-1924, p. 366.
* ↑ «DESLLINDAMENT AMB L'ILLA FORMADA PELS CARRERS SARDENYA, CONSELL DE CENT, MARINA I DIPUTACIÓ PROPIETAT D'ELISA CONTI». Q137 Eixample N-215. AMCB.
* ↑ Gaceta municipal de Barcelona, 01-09-1924, p. 638.

## Enllaços externs

* «Casa Elisa Conty». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Jelena Jensen

Jelena Jensen (Los Angeles, Califòrnia; 7 d'octubre de 1981) és una model de glamur i actriu pornogràfica estatunidenca.

## Biografia

Jensen va iniciar la seva carrera treballant a Jaded Video quan encara es trobava a la Universitat, tenint presentacions en convencions d'adults, així com en la revista AVN, la Expo de Las Vegas i Erotica LA de Los Angeles. Inicialment no estava interesada en rodar escenes de porno dur.
Jensen va tenir la seva primera sessió fotogràfica amb Scott St. James, la qual va ser publicada en la sessió d'agost de 2003 de la revista Club International. Des d'aquí ha treballat amb molts fotògrafs, incloent a Suze Randall, Holly Randall, J. Stephen Hicks, Matti Klatt i Richard Avery, i amb directors com ara Andrew Blake, Robby D i Celeste.
Va estudiar a la Universitat Chapman en el comtat d'Orange, Califòrnia, graduant-se com a magna cum laude en el maig de 2003, amb un Batxillerat en Belles arts en producció de pel·lícules i televisió, amb èmfasi en la producció audiovisual.
Des d'aquí ha posat per a diverses pàgines web, havent aparegut en moltes revistes per adults masculines, entre elles cal destacar la revista Penthouse i la revista Playboy. Va aparèixer en dues produccions d'Andrew Blake. Les seves escenes pornogràfiques són generalment lèsbiques. Recentment va tenir un rol principal a Playboy TV en la sèrie Totally Busted.
L'any 2010, va ser triada Penthouse Pet del mes de març. Malgrat haver-se declarat heterosexual en passades entrevistes, es va declarar recentment bisexual.

## Publicacions

* Revista Club international (agost de 2003)
* Revista High Society (gener de 2004)
* Revista Playboy (febrer i març de 2004)
* Revista Hustler (abril de 2004)
* Revista Penthouse (març de 2010)

## Referències

* ↑ «abibids.com - model run auction network». Arxivat de l'original el 2019-11-10. [Consulta: 18 abril 2016].
* ↑ Jelena Jensen - lloc web oficial
* ↑ "Totally Busted on Playboy TV", official site.
* ↑ Penthouse Magazine. «Jelena Jensen Penthouse Pet March 2010» (en anglès). Arxivat de l'original el 2010-11-20. [Consulta: 19 novembre].

## Enllaços externs

* Jelena Jensen - Lloc web oficial
# László Kovács

László Kovács (Budapest, Hongria 1939) és un polític i diplomàtic hongarès, que fou Comissari Europeu de Fiscalitat i Unió Duanera en la Comissió Barroso I i Ministre d'Afers Exteriors del seu país.

## Biografia

Va néixer el 3 de juliol de 1939 a la ciutat de Budapest. Va estudiar enginyeria química a la Universitat Tecnològica Petrik Lajos de Budapest, i posteriorment a la Universitat de ciències econòmiques d'aquesta mateixa ciutat, en la qual es va graduar el 1968.

## Activitat política

Membre del Partit Socialista, el 1986 fou nomenat membre del gabinet del Ministre d'Exteriors hongarès i entre 1989 i 1990 Secretari d'Estat d'aquest ministeri. L'any 1994 fou nomenat Ministre d'Afers Exteriors per part del primer ministre d'Hongria Gyula Horn, càrrec que ocupà fins al 1998. Novament el maig de 2002 fou nomenat Ministre d'Afers Exteriors pel primer ministre Péter Medgyessy, càrrec que va ocupar fins al 2004. Així mateix, entre 1998 i 2004 fou líder del seu propi partit.
El novembre de 2004 fou escollit membre de la Comissió Barroso, en la qual fou nomenat Comissari Europeu de Fiscalitat i Unió Duanera. El seu nomenament com a comissari no fou exempt de polèmica, ja que el Parlament Europeu el vetà com a Comissari d'Energia, la negativa però del govern hongarès de proposar un altre comissari provocà que José Manuel Durão Barroso el mantingués a la Comissió amb un altre càrrec.

## Enllaços externs

* (anglès) Informació de László Kovács a la Comissió Barroso
# Myersglanis blythii

Myersglanis blythii és una espècie de peix de la família dels sisòrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 7,3 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: és una espècie de peix endèmica del Nepal.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Hora S. L. & Silas E. G., 1952. Notes on fishes in the Indian Museum. XLVII.--Revision of the glyptosternoid fishes of the family Sisoridae, with descriptions of new genera and species. Rec. Indian Mus. (Calcutta) v. 49 (pt 1, març de 1951). 5-29.
* ↑ «Myersglanis blythii». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Menon, A.G.K., 1999 Check list - fresh water fishes of India. Rec. Zool. Surv. India, Misc. Publ., Occas. Pap. Núm. 175, 366 p.
* ↑ Shrestha, J., 1999. Coldwater fish and fisheries in Nepal. FAO Fish. Tech. Pap. 385:13-40.
* ↑ Shrestha, T.K., 1990. Rare fishes of Himalayan waters of Nepal. J. Fish Biol. 37 (Suppl. A):213-216.
* ↑ Shrestha, T.K., 1990. Resource ecology of the Himalayan waters. Curriculum Development Centre, Tribhuvan University, Kathmandu, Nepal. 645 p.
* ↑ Shrestha, T.K., 2002. Cold water fisheries development in Nepal. A: T. Petr i D.B. Swar (eds.) Cold Water Fisheries in the Trans-Himalayan Countries. FAO Fish. Tech. Pap. 431.
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. Volum 2. A.A. Balkema, Rotterdam.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Aethalopteryx masai

Aethalopteryx masai és una espècie de lepidòpter ditrisi de la família dels còssids (Cossidae) que habita a Kenya.

## Referències

* ↑ «Cossidae of the Socotra Archipelago (Yemen)». Pensoft.net, 11-08-2011.
# Nadie lo sabrá

Nadie lo sabrá és una pel·lícula espanyola dirigida per Ramón Torrado Estrada del 1953.

## Argument

Pedro Gutiérrez és un modest empleat de banca que passa dificultats econòmiques i somia amb casar-se amb María, però ella viu en una família acomodada i ell creu que no voldrà passar estretors.
Una nit que es troba treballant només en el banc sent uns sorolls sospitosos en la secció de caixes de seguretat i arriba a temps de descobrir a uns lladres que li disparen en una cama i fugen, deixant un feix de 30.000 dòlars oblidat. Pedro veu l'oportunitat de canviar de vida i ho guarda en un vell arxivador del seu departament.
La direcció del banc el felicita per la seva intervenció, se li augmenta el sou i la categoria laboral, quan surt de l'hospital comprova que María no és rica ni vol luxes, amb la qual cosa poden viure feliços.

## Repartiment

* Fernando Fernán Gómez és Pedro.
* Julita Martínez és María.
* Julia Caba Alba és Dolores.
* Julia Lajos és Sra. Ramírez.
* José Nieto és un gàngster.
* Xan Das Bolas és el carter.
* Raúl Cancio és el sastre.

## Premis

La pel·lícula va aconseguir un premi econòmic de 100.000 ptes, als premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1953.

## Referències

* ↑ Aguilar, Carlos. Guía del cine español. Cátedra, 2007, p. 290. ISBN 978-84-376-2419-8.
* ↑ Pedro López García. Alicantinos en el cine. Cineastas en Alicante. Editorial Club Universitario, 2013. p. 105
* ↑ Féliz Martialay El cine español durante el franquismo, p. 112-114

## Enllaços externs

* Fragment de la pel·lícula a YouTube
# Torre Muñoz (Puigcerdà)

La Torre Muñoz és una obra eclèctica de Puigcerdà (Baixa Cerdanya) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici amb soterrani, planta, primer pis i golfes. La coberta és inclinada de pissarra. A la planta baixa i al soterrani hi ha set espais compartimentats, al primer pis hi ha cinc espais i una terrassa al costat sud i a les golfes hi ha tres espais amb sis finestres de mansarda. Les parets exteriors presenten ornamentació geomètrica feta amb fusta.

## Història

Aquesta torre i terrenys han estat adquirits per l'Ajuntament de Puigcerdà. La planta baixa serà utilitzada per esplai per gent gran i la primera planta per equipaments públics i oficina de turisme.

## Referències

* 1 2 «Torre Muñoz». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 febrer 2019].
# Susan Jane Cunningham

Susan Jane Cunningham (Virgínia, 23 de març de 1842 - 24 de gener de 1921) va ser una matemàtica estatunidenca, l'activitat de la qual va ser fonamental en la fundació i desenvolupament del Swarthmore College. Va estudiar matemàtiques i astronomia amb Maria Mitchell al Vassar College com a estudiant especial durant el 1866–67. També va estudiar aquestes assignatures durant diversos estius a la Universitat Harvard, la Universitat de Princeton, el Newnham College, Cambridge, l'Observatori de Greenwich i el Williams College.

## Referències

* ↑ «Biographies of Women Mathematicians. Agnes Scott College». [Consulta: 5 setembre 2021].
# Ethelda Bleibtrey

Ethelda Bleibtrey (Waterford, 27 de febrer de 1902 - West Palm Beach, 6 de maig de 1978) fou una nedadora estatunidenca, guanyadora de tres medalles olímpiques d'or.
Va participar, als 18 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1920 realitzats a Anvers (Bèlgica), on va aconseguir guanyar la medalla d'or en la prova dels 100 metres lliures, establint un nou rècord del món 1:13.6 minuts; en els 300 metres lliures, establint el rècord del món amb un temps de 4:34.0 minuts; així com en la prova dels relleus 4x100 metres lliures, establint un nou rècord del món amb un temps de 5:11.6 minuts al costat de Margaret Woodbridge, Frances Schroth i Irene Guest. Bleibtrey es convertí en la primera nedadora nord-americana en aconseguir una victòria olímpica, així com la primera dona de qualsevol nacionalitat en aconseguir tres medalles olímpiques.
El 1967 fou inclosa a l'International Swimming Hall of Fame com a "Honor Swimmer".

## Referències

* ↑ «Olympedia – Ethelda Bleibtrey». [Consulta: 5 agost 2023].
* ↑ «Ethelda Bleibtrey | Olympic swimmer, record-breaker | Britannica» (en anglès). [Consulta: 5 agost 2023].
* ↑ «Ethelda Bleibtrey (USA)». International Swimming Hall of Fame. Arxivat de l'original el 2 abril 2015. [Consulta: 30 novembre 2012].
# Yudit Kiss

Yudit Kiss (Budapest, 1956), és una economista hongaresa experta en temes de desenvolupament. Des del 1992 ha dut a terme el seu treball des de Ginebra, com a investigadora independent. Ha dut a terme investigacions per a la Universitat de les Nacions Unides, l'Institut Mundial d'Investigació per al Desenvolupament Econòmic (Hèlsinki), l'Organització Internacional del Treball, l'Institut d'Investigació de les Nacions Unides per al Desenvolupament Social i l'Stockholm International Peace Research Institute. És autora de més de setanta articles acadèmics, capítols de llibres i treballs d'investigació, així com de dues monografies sobre temes relacionats amb la transformació post-Guerra Freda dels països de l'Europa de l'Est, amb un èmfasi especial en l'aspecte de la indústria de defensa.

## Referències

* ↑ «Yudit Kiss». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 15 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Yudit Kiss - Lloc web oficial
# Cecil Browning

Cecil Le Cronier Browning (Hampstead, Londres, 29 de gener de 1883 – Westminster, Londres, 23 de març de 1953) va ser un jugador de rackets anglès que va competir a començaments del segle xx.
El 1908 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on guanyà la medalla de plata en la prova de dobles de rackets, formant equip amb Edmund Bury.

## Referències

* ↑ «Cecil Browning Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 2012-11-16. [Consulta: 11 març 2016].
# Henry Leaf

Henry Meredith Leaf (Scarborough, North Yorkshire, 18 d'octubre de 1862 – Charing Cross, Londres, 23 d'abril de 1931) va ser un jugador de rackets anglès, que va competir a començaments del segle xx.
El 1908 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on guanyà la medalla de plata en la prova individual de rackets i la de bronze en la prova de dobles, formant equip amb Evan Noel.
Abans de prendre part en aquests jocs Leaf havia disputat alguns partits de criquet amb el Marylebone Cricket Club i el GJV Weigall's XI.

## Referències

* 1 2 «Henry Leaf Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 16 de novembre 2012. [Consulta: 13 gener 2016].
* ↑ «Player profile: Henry Leaf». CricketArchive. [Consulta: 15 juny 2014].
# Henry Brougham

Henry Brougham (Crowthorne, Bracknell Forest, Berkshire, 8 de juliol de 1888 – La Croix-Valmer, Var, 18 de febrer de 1923) va ser un multidisciplinari esportista anglès que va competir a començaments del segle XX en rackets, cricket i rugbi.
El 1908 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on guanyà la medalla de bronze en la prova individual de rackets.
La seva vida esportiva quedà truncada per culpa de les ferides patides durant la Primera Guerra Mundial, on patí els efectes del gas verinós i acabà morint el 1923, amb tan sols 34 anys.

## Referències

* 1 2 «Henry Brougham Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 23 d’agost 2011. [Consulta: 23 abril 2016].
# Tord ala-roig

El tord ala-roig, tord d'ala roja, tord cerdà, tord gavatx (Turdus iliacus) (tord cellard a Mallorca i tord sardo o tord calandrol a Menorca), és un ocell de la família Turdidae, originari d'Europa i Àsia.
Té dues subespècies:
* T. i. iliacus, que cria a Euràsia.
* T. i. coburni cria a Islàndia i les illes Faroe i hiberna a l'oest d'Escòcia i Irlanda fins al nord d'Espanya.

## Descripció

Fa 20–24 cm de llarg amb una envergadura alar de 33–34.5 cm i un pes de 50–75 g.

## Referències

* ↑ «Guia de la caça a les Illes Balears». [Consulta: 12 novembre 2024].
* ↑ DCVB
* ↑ «ANUARI ORNITOLÒGIC DE LES BALEARS». [Consulta: 12 novembre 2024].
* ↑ Snow, D. W. & Perrins, C. M. (1998). The Birds of the Western Palearctic Concise Edition. OUP ISBN 0-19-854099-X
* ↑ del Hoyo, J., Elliott, A., & Christie, D., eds. (2005). Handbook of the Birds of the World Vol. 10. Lynx Edicions, Barcelona ISBN 84-87334-72-5
* ↑ Clement, P., & Hathway, R. (2000). Thrushes Helm Identification Guides, London ISBN 0-7136-3940-7
# Estació de Collblanc

Mapa Metro Línia 5 :
Mapa Metro Línies 9 i 10 :
Collblanc, antigament anomenada Sant Ramon, és una estació de les línies L5, L9 i L10 situada al barri de Collblanc de l'Hospitalet de Llobregat. L'estació és a sota la carretera de Collblanc, entre la Travessera de les Corts i el carrer Francesc Layret a l'Hospitalet. És l'estació més propera a l'estadi del FC Barcelona, el Camp Nou.
L'estació es va inaugurar el 1969 com capçalera del primer tram de la Línia V —i amb el nom de San Ramón— fins que el 1982, amb la reorganització dels números de línies i canvis de nom d'estacions, va adoptar el nom actual.
A l'estació de la L9/L10 del metro de Barcelona hi fan parada trens de la L9 Sud i la L10 Sud. La previsió inicial era obrir-la l'any 2007 —posteriorment es donava com a data l'any 2011—; però, atesos els contratemps, es va posar en funcionament el 12 de febrer de 2016. L'arribada de la línia 10 es va acabar produint el 8 de setembre del 2018, i aquesta mateixa estació va esdevenir-ne la capçalera de la línia.

## Accessos

Actualment hi ha tres accesos:
* Travessera de les Corts/Carrer Llobregat
* Doctor Martí i Julià
* Francesc Layret

## Serveis ferroviaris

Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Cornellà Centre | Ernest Lluch | Badal | Vall d'Hebron |
| Aeroport T1 | Torrassa | Zona Universitària | Zona Universitària |
| Zal | Riu Vell | Torrassa | terminal | terminal |
| Projectat |||||
| Aeroport T1 | Torrassa | Camp Nou | Can Zam |
| Pratenc | Torrassa | Camp Nou | Gorg |
| Font recorregut: PDI 2009-2018. |||||

## Referències

* ↑ Borrell, Anna «Metro Línia 9». Anuari territorial de Catalunya 2005. Institut d'Estudis Catalans, pàg.230 [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ PDI 2009-2018, pàg.158
* ↑ «Territori i Sostenibilitat presenta els pressupostos de 2011 amb l'objectiu de reactivar l'economia». Gencat.cat. Generalitat de Catalunya, 03-06-2011. Arxivat de l'original el 2012-01-20. [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ «Compte enrere per a la inauguració del metro a l'aeroport del Prat». [Consulta: 14 gener 2016].
* ↑ «PDI de la regió metropolitana de Barcelona 2009-2018: Programa AX (ampliació de xarxa)» (PDF). Autoritat del Transport Metropolità, 2009. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2010. [Consulta: 21 setembre 2010].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Monestir de Mar Mattai

El monestir de Mar Matti o Sant Mateu (siríac: ܕܝܪܐ ܕܡܪܝ ܡܬ; àrab: دير مار متى, dayr Mār Mattà) està situat al cim del mont Maqloub, a uns 20 km de Mossul, al nord de l'Iraq. Va ser fundat l'any 363 per un sirià cristià anomenat Matti (forma siríaca de Mateu), que fugia de la persecució a Diyarbekir, prop de Nínive, a l'Asuristan. És reconegut com un dels monestirs cristians més antics que existeixen, i conserva una considerable col·lecció de manuscrits en siríac. El monestir està regit per l'Església ortodoxa siríaca, tot i que cada 14 de setembre diverses esglésies cristianes també s'hi apleguen per commemorar la mort de sant Mateu.

## Referències

* ↑ Schiffman, Lawrence H. Texts and Traditions: A Source Reader for the Study of Second Temple (anglès)
* ↑ Goldfarb, Michael Ahmad's War, Ahmad's Peace, Carroll & Graf, Nova York, 2005 (anglès)
# Txams

Els txams són un poble d'origen malaiopolinesi establert al sud de la península d'Indoxina. Es creu que avui dia són mig milió dels quals un 300.000 a Cambodja i 125.000 a Vietnam; la resta viuen a Laos (15000), Malàisia (10000), i uns milers a Tailàndia, Estats Units i França. Un grup que es va refugiar a l'illa xinesa de Hainan, coneguts amb el nom d'utsuls, es consideren pràcticament assimilats als xinesos hui. Parlen la llengua txam.
El seu període d'esplendor va fer eclosió l'any 192 quan Khu Liên el governador regional es declarés independent de la Dinastia Han i fundés a Lâm Ấp les bases de l'estat Txampa, prenent el nom dels txams adoptant la religió hinduista. Després del segle x es va enfrontar als vietnamites i als khmers, i (segle xiii) a la invasió dels mongols, i això unit a revoltes internes, va fer entrar l'estat en una fase de fraccionament i decadència. Una lleu recuperació sota Ché Bong Nga (1360-1390) i l'ajut de la Xina, van retardar el final del regne que va acabar el 1471 quan fou ocupat per l'emperador d'Anam Lê Thanh Tôn i esdevingué un vassall. Després del segle xv l'hinduisme va desaparèixer en gran part.
Colònies mercantils musulmanes es van establir al regne després del segle x però la religió islàmica no va prendre peu fins després del segle xv quan el regne va deixar d'existir. Un terç dels txams del Vietnam i la major part dels de Cambodja són musulmans; dos terços dels del Vietnam conserven la religió hindú amb una minoria budista. El seu nombre abans de la guerra del Vietnam s'estimava en uns quinze mil al Vietnam i uns 20000 a Cambodja, probablement molts menys dels que eren en realitat.
La seva organització és per clans i matriarcal, i la religió hindú li va aportar el sistema de castes i altres costums. Foren considerats bons camperols i bons guerrers, però avui dia estant en procés d'assimilació. La seva arquitectura és notable i la formen torres amb diversos nivells decreixents, de rajoles principalment de terra cuita; aquests edificis es dedicaven al culte a Xiva i quasi tots estant avui dia en mal estat; els baixos relleus són remarcables; la musica txam influí a la música vietnamita.
Els khmers rojos van considerar als txams com a khmers i van declarar la part més al sud del Vietnam com terres ocupades fent nombroses incursions principalment a les províncies de Phan-rang i Phan-thiét (1976-1978) fins que els vietnamites van contraatacar, ocupant Phnom Penh i posant de fet fi al règim de Pol Pot.

## Referències

* ↑ Higham, Charles. Early Mainland Southeast Asia: From First Humans to Angkor (en anglès). River Books, 2014, p. 323. ISBN 6-1673-3944-9.