OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Trofeu de Velocitat "Fira d'Agost"

El Trofeu de Velocitat Fira d'Agost és una cursa de motociclisme de velocitat disputada en el circuit urbà de Xàtiva (País Valencià), organitzada pel Moto Ruta Xàtiva. És la cursa de motos vigent més antiga d'Espanya. Les primeres carreres van ser disputades l'any 1951 i des de llavors es continuen celebrant, sent el trofeu de velocitat de motociclisme més antic dels que se celebren actualment a Espanya.
La cursa se celebra, per norma general, el 15 d'agost, coincidint amb el primer dia de la Fira d'Agost, les festes majors de la ciutat, i amb el dia de la Mare de Déu de l'Asumpció. El 2022 va celebrar la setantena edició.

## Referències

* ↑ «70a Edició del Trofeu de Velocitat Fira d'Agost». [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Este viernes se celebra la 63 edición del Trofeo de Velocidad de Xàtiva». www.rfme.com. Arxivat de l'original el 31 de maig de 2016. [Consulta: 15 maig 2016].
* ↑ R.Tomàs. «Pilotos de ayer y hoy presentan el 70 Trofeu de Velocitat Fira d’Agost de Xàtiva» (en castellà), 31-07-2023. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ diaridigital. «Xàtiva recolza l'organització del Trofeu de Velocitat Fira d'Agost» (en castellà), 21-07-2023. [Consulta: 17 desembre 2023].
# Guillem Anglada Escudé

Guillem Anglada Escudé (Terrassa, 1979) és un investigador i professor d'astrofísica català.
Estudià a la Universitat de Barcelona, on es doctorà el 2007. El seu àmbit d'estudi són les tècniques precises de detecció de planetes i ha participat en diversos projectes de recerca. Liderà el grup que va descobrir Pròxima b, el planeta potencialment habitable més proper a la Terra. També va liderar juntament amb R. Paul Butler el projecte que va localitzar la súper-Terra GJ 667Cc, un planeta a 22 anys llum de la Terra i amb una massa quatre vegades superior. A finals del 2016 la revista Nature l'elegí com un dels 10 científics més destacats del 2016 d'arreu del món.

## Referències

* ↑ «Anglada-Escudé: “Un asentamiento en Marte nos daría soluciones a muchos problemas de la Tierra”». csic.es, 28-04-2021 [Consulta: 2 març 2022]. Arxivat 2 de març 2022 a Wayback Machine.
* ↑ «“En dos anys podríem saber si aquest nou planeta és habitable”». [Consulta: 25 agost 2016].
* ↑ «L'exoplaneta descobert més a prop de la Terra podria acollir vida… i l'ha trobat un català». ARA.cat, 24-08-2016 [Consulta: 25 agost 2016].
* ↑ Guillem Anglada-Escudé et al «A terrestrial planet candidate in a temperate orbit around Proxima Centauri». Nature, 536, 24-08-2016, pàg. 437–440. DOI: doi:10.1038/nature19106 [Consulta: 25 agost 2016].
* ↑ Anglada-Escudé, Guillem et al «A dynamically-packed planetary system around GJ 667C with three super-Earths in its habitable zone». Astronomy & Astrophysics, 556, Agost 2013, 07-08-2013, pàg. 24. DOI: 10.1051/0004-6361/201321331 [Consulta: 25 agost 2016].
* ↑ «Nature’s 10. Ten people who mattered this year.» (en anglès). Nature, 19-12-2016. [Consulta: 19 desembre 2016].

## Enllaços externs

* Guillem Anglada-Escudé a la web del departament on treballa
* Vídeo on el periodista de TV3 Xavier Duran entrevista l'astrònom català Guillem Anglada, que encapçala l'equip d'investigadors que ha descobert el nou planeta
# Wally Dressel

Wally Dressel (Magdeburg, Saxònia-Anhalt, 3 de juny de 1893 – Magdeburg, 10 de juny de 1940) va ser una nedadora alemanya que va competir a començaments del segle xx.
El 1912 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estocolm, on disputà dues proves del programa de natació. En la prova dels 100 metres lliures quedà eliminada en semifinals, mentre en la prova dels relleus 4x100 metres lliures guanyà la medalla de plata conjuntament amb les seves companyes d'equip Louise Otto, Hermine Stindt i Grete Rosenberg.
Abans, el 1910 i 1911, havia guanyat el campionat nacional dels 100 metres lliures.

## Bibliografia

* Volker Kluge: Olympische Sommerspiele. Die Chronik I. Athen 1896 – Berlin 1936. Berlin 1997 ISBN 3-328-00715-6

## Referències

* 1 2 «Wally Dressel Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d'abril 2020. [Consulta: 10 juliol 2016].
* ↑ Deutsche Meisterschaften: Freistilschwimmen der Damen
# Antoni Martra i Solé

Antoni Martra i Solé (Reus, Baix Camp, 2 de març de 1941 - 6 d'abril de 2021) fou un empresari i dirigent esportiu català.
Martra va ser president de la secció d'hoquei del Reus Deportiu durant tres anys, del 1967 al 1970, en un moment destacat en l'àmbit internacional. També va assumir el càrrec de president de la Federació Espanyola de Patinatge (FEP) durant 10 anys, des del 1994 al 2004, i va actuar com a vicepresident del Comitè Internacional d'Hoquei patins de 1988 a 1992. Precisament, mentre presidia la FEP, aquesta va viure un dels casos més mediàtics de l'hoquei català i estatal dels darrers anys. El 2004 la Federació Catalana de Patinatge (FCP) va aconseguir que la Federació Internacional de Patinatge (FIRS) reconegués l'oficialitat de la FCP per poder competir en campionats mundials i europeus. Aquest cas, conegut com “la crisi de l'hoquei” a Madrid va comportar un daltabaix important al Consell Superior d'Esports, que va obligar a dimitir Martra de la presidència de la FEP. També fou president de la comissió del Centenari del Reus Deportiu a 2009.
Martra també va ser conegut com un empresari important en el sector del transport, on va heretar una empresa familiar. Els seus pares van arribar a ser pioners en el món de les sales de cinema a Reus, ja que comptaven amb una de les primeres que hi va haver a la ciutat. Martra també ha ocupat en l'àmbit religiós de Reus a través de la 'confraria de Nostre Pare Jesús del Calvari, els Natzarens', de la qual va formar part, i fou membre de la junta de govern de l'entitat també per herència familiar. El seu pare havia participat en la fundació de la confraria. Antoni Martra havia deixat el testimoni de la junta de govern anys enrere, però seguia activament implicat a la confraria, de la qual era membre del seu consell permanent.

## Referències

* ↑ «Antoni Martra Solé». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 6 abril 2021].
* 1 2 «El patinatge català, de dol per la mort d'Antoni Martra». Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 06-04-2021 [Consulta: 6 abril 2021].
* 1 2 3 «Muere Antoni Martra, expresidente del Reus de hockey y de la Española de patinaje». Diari de Tarragona, 06-04-2021 [Consulta: 6 abril 2021].
* ↑ «Mor Antoni Martra, referent del patinatge i reprimit per defensar la selecció catalana». Món Esport, 06-04-2021 [Consulta: 6 abril 2021].
* ↑ «Mor Antoni Martra, que deixa empremta als mons esportiu, empresarial i religiós de Reus Havia presidit la secció d'hoquei del Reus Deportiu, seguia implicat a la confraria dels Natzarens i havia deixat empremta al grup empresarial Creba». Tarragona Digital, 06-04-2021. Arxivat de l'original el 6 d’abril 2021 [Consulta: 6 abril 2021].
# Província de Muş

Muş (kurd Mûs) és una província de la part oriental de Turquia. La capital provincial és la ciutat de Muş. Una altra ciutat de la província, Malazgird (abans Mantziciert), és coneguda per la batalla de Mantziciert de 1071. Entre els llocs d'interès històric de la província de Muş, hi dos dels llocs més sagrats per als armenis:
* el Monestir dels Sants Apòstols, un monestir medieval on es troben les relíquies de dos dels Apòstols prop de la ciutat de Muş (també destruït després de 1915).
* el Monestir de Sant Karapet, que va ser fundat al segle iv per Gregori l'Il·luminador, i segons la tradició guardava les relíquies de Joan Baptista.

## Districtes

La província de Muş es divideix en 6 districtes
* Bulanık
* Hasköy
* Korkut
* Malazgird
* Muş (districte de la capital)
* Varto

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del governador.
* Muş Fotoğrafları - Àlbum fotogràfic de Muş Arxivat 2009-05-24 a Wayback Machine.
* Informació sobre el pronòstic del temps a Muş Arxivat 2005-12-26 a Wayback Machine.
* Portal web sobre Muş Arxivat 2005-12-01 a Wayback Machine.
# Okean Elzy

Okean Elzy (en ucraïnès: Океан Ельзи, que es pot traduir com a l'Oceà d'Elsa) és un dels grups més populars i famosos de música pop-rock d'Ucraïna, format el 1994 a Lviv, Ucraïna. El vocalista del grup i alhora membre més famós n'és Svyatoslav Vakarchuk. Contràriament a molts grups i cantants ucraïnesos, la formació només empra l'ucraïnès a les seves cançons, fet que ha dignificat i reviscolat la llengua del país respecte al rus que encara domina a gran part del territori. A desgrat de l'ús de l'idioma autòcton el grup té molts seguidors a Rússia i a Belarús.

## Membres actuals

* Svyatoslav Vakarchuk - vocalista (1994-fins ara)
* Petro Cherniavsky - guitarra (2004-fins ara)
* Denys Dudko - baix (2004-fins ara)
* Milosh - piano, teclats (2004-fins ara)
* Denys Hlinin - bateria (1994-fins ara)

## Altres membres anteriors

* Pavlo Hudimov - guitarra (1994-2004)
* Yuriy Khustochka - baix (1994-2004)
* Dmytro Shurov - piano, teclats (2000-2004)

## Àlbums

* 1998 - "Там, де нас нема" (Allà, on no som)
* 2000 - "Янанебібув" (Estava en el cel)
* 2001 - "Модель" (Model)
* 2003 - "Суперсиметрія" (Supersimetria)
* 2003 - "Тvїй формат" (El teu format)
* 2005 - "GLORIA" (GLORIA)
* 2007 - "Міра" (Mesura)
* 2010 - "Dolce Vita"
* 2013 - "Земля" (La Terra)
* 2014 - "НАЙКРАЩЕ" (El millor)
* 2016 - "Без меж" (Sense límits)
* 2024 - Той день (Aquell dia)
* 2024 - Lighthouse

## Enllaços externs

* La web oficial d'Okean Elzy Arxivat 2017-09-17 a Wayback Machine.
* Web de fans amb lletres i música
* Medalmusic.com.ua
# GW170104

GW170104 va ser un senyal d'ones gravitacionals detectat per l'observatori de LIGO el 4 de gener de 2017. L'1 de juny de 2017, les col·laboracions LIGO i VIRGO van anunciar que havien verificat el senyal, fent-lo el tercer senyal d'aquesta mena després que GW150914 i GW151226.

## Detecció de l'esdeveniment

El senyal va ser detectat per LIGO a les 10∶11:58.6 UTC, el detector Hanford va rebre el senyal 3 mil·lisegons abans que el detector Livingston

## Origen astrofísic

L'anàlisi va indicar el senyal resultat de la fusió d'un parell de forats negres amb 31.2+8.4−6.0 i 19.4+5.3−5.9 vegades la massa del Sol, a una distància de 880+450−390 megaparsecs (2.9+1.5−1.3 mil milions d'anys llum) de Terra. El forat negre resultant va tenir una massa de 48.7+5.7−4.6 masses solars, i es van irradiar dues masses solars com energia gravitacional. El pic de lluminositat de GW170104 va ser de 3.1+0.7−1.3×10$^{49}$ W.

## Implicació per la formació de forat negres binaris

Els eixos de rotació dels forats negres estaven lleugerament desalineats amb l'eix de l'orbita de rotació. La probabilitat que ambdós eixos estiguin alineat amb l'òrbita és menys del 5%. Aquesta configuració suggereix que el sistema binari de forats negres va ser format dinàmicament en un grup d'estrella dens com un grup globular, arran e la interacció gravitacional entre estrelles i estrelles binàries. L'altre escenari, que el sistema va ser format fora d'un sistema d'estrelles binari que consisteix en dues estrelles normals (seqüència principal), no pot ser descartat, però és poc probable, ja que els forats negres formats en sistemes binaris és més probable que tinguin els eixos alineats.

## Límit superior a la massa del gravitó

L'anàlisi de GW170104 va donar un nou límit superior a la massa dels gravitons, en cas que tinguin massa. La longitud d'ona de Compton del gravitó és com a mínim 1.5×10¹⁶ m, o aproximadament 1.6 anys-llum, corresponent a una massa de gravitó de no més de 7.7×10$^{−23}$ eV/c². Aquesta longitud d'ona de Compton és 9×10⁹ cops més grans que la longitud d'ona gravitacional de l'esdeveniment GW170104.

## Referències

* 1 2 3 4 Abbott, B. P.; Abbott, R.; Abbott, T. D.; Acernese, F.; Ackley, K. «GW170104: Observation of a 50-Solar-Mass Binary Black Hole Coalescence at Redshift 0.2». Physical Review Letters, 118, 22. DOI: 10.1103/physrevlett.118.221101.
* ↑ Overbye, Dennis «Third Gravitational Wave Detection, From Black-Hole Merger 3 Billion Light Years Away» (en anglès). The New York Times, 01-06-2017. ISSN: 0362-4331.
# Natació als Jocs Olímpics d'estiu de 1912 - relleus 4x100 metres lliures femenins

Natació als Jocs Olímpics d'estiu de 1912 :
| Lliures |||||
| 100 metres | homes | dones |
| 400 metres | homes | |
| 1.500 metres | homes | |
| Esquena |||||
| 100 metres | homes | |
| Braça |||||
| 200 metres | homes | |
| 400 metres | homes | |
| Relleus lliures |||||
| 4×100 metres | | dones |
| 4×200 metres | homes |
| < 1908 1920 > |||||
Els relleus 4x100 metres lliures femenins va ser una de les nou proves de natació que es disputaren als Jocs Olímpics d'Estocolm de 1912. Aquesta era la primera vegada que es disputava aquesta prova en uns Jocs, igual com els 100 metres lliures. La competició es disputà del dilluns 15 de juliol de 1912.
Sols hi van prendre part 16 nedadores procedents de 4 països. Australàsia, tot i tenir les dues millors nedadores de la prova individual, no va poder disputar la cursa perquè no tenien cap altra dona que pogués completar el relleu. El Regne Unit, amb dues finalistes de la prova individual, guanyà l'or, mentre Alemana guanya la plata i Àustria el bronze.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Regne UnitBelle Moore Jennie Fletcher Annie Speirs Irene Steer | Imperi AlemanyWally Dressel Louise Otto Hermine Stindt Grete Rosenberg | ÀustriaMargarete Adler Klara Milch Josephine Sticker Berta Zahourek |

## Rècords

No hi havia cap rècord olímpic ni mundial abans de la celebració dels Jocs Olímpics de 1912.
| Rècord del Món | - | cap | - | - |
| Rècord Olímpic | - | cap | - | - |

## Resultats
### Final

| Posició | Nedadores | Temps |
| 1 | Belle Moore, Jennie Fletcher, Annie Speirs, Irene Steer (GBR) | 5:52.8 WR |
| 2 | Wally Dressel, Louise Otto, Hermine Stindt, Grete Rosenberg (GER) | 6:04.6 |
| 3 | Margarete Adler, Klara Milch, Josephine Sticker, Berta Zahourek (AUT) | 6:17.0 |
| 4 | Greta Carlsson, Greta Johansson, Sonja Johnsson, Vera Thulin (SWE) | |

## Referències

* Bergvall, Erik (ed.). Adams-Ray, Edward (trans.).. The Official Report of the Olympic Games of Stockholm 1912. Stockholm: Wahlström & Widstrand, 1913.
* Wudarski, Pawel. «Wyniki Igrzysk Olimpijskich» (en polonès), 1999. Arxivat de l'original el 16 de febrer 2009. [Consulta: 29 gener 2007].
# In Camera

In Camera és una pel·lícula dramàtica britànica del 2023, escrita i dirigida per Naqqash Khalid, en el seu debut com a director. És protagonitzada per Nabhaan Rizwan, Amir El-Masry i Rory Fleck Byrne. S'ha subtitulat al català.
Es va exhibir per primer cop al Festival Internacional de Cinema de Karlovy Vary l'1 de juliol de 2023 i es va estrenar als cinemes el 13 de setembre de 2024 amb la distribució de Conic.
El setembre de 2022, es va anunciar que Nabhaan Rizwan, Amir El-Masry i Rory Fleck Byrne s'havien unit al repartiment de la pel·lícula, amb Naqqash Khalid com a director a partir d'un guió que va escriure.

## Referències

* ↑ «In Camera». Goita què fan, ara!. [Consulta: 10 novembre 2024].
* ↑ «In Camera». Karlovy Vary International Film Festival. [Consulta: 30 octubre 2023].
* ↑ Holdsworth, Nick. «Karlovy Vary Standout 'In Camera' Is Made for a Generation Who 'Can Only Focus for a Minute at a Time'». Variety, 03-07-2023. [Consulta: 30 octubre 2023].
* ↑ «In Camera Official Trailer Released». Together Films. [Consulta: 13 setembre 2024].
* ↑ Dalton, Ben. «Naqqash Khalid's 'In Camera' starring Nabhaan Rizwan, Amir El-Masry, Rory Fleck Byrne wraps UK shoot (exclusive)». Screen International, 28-09-2022. [Consulta: 30 octubre 2023].
# Chusé María Satué Sanromán

Chusé María Satué Sanromán (Escartín, Broto, Osca, 1941), va néixer a casa Ferrer, en ple Sobrepuerto, on va fer els seus primers estudis en aquesta escola sobrarbenca. Llicenciat en Filosofia i Lletres per la Universitat de Saragossa i mestre tota la seva vida.

## Obra

* Vocabulario de Sobrepuerto. Inst. de Estudios Altoaragoneses, Col. Cosas Nuestras, 12. Huesca, 1991
* Semblanzas de Escartín. Inst. de estudios Altoaragoneses, Col. Cosas Nuestras, 18. Huesca, 1997
* BBAA: Senderos de Gran Recorrido. GR 16. Senderos del Serrablo. Ed. Prames. Zaragoza, 1991
* Sobrepuerto, naturaleza en silencio. Ed. del autor. Zaragoza, 1999
* Qué feban dinantes en un lugar d'o cobalto d'Aragón? Ed. de l'autor 1996, dimpués Xordica, 2003
* Alredor d'a chaminera, Xordica, 2001
En assaig ha publicat alguns articles d'etnologia i de l'aragonès de Sobrepuerto a la revista Serrablo i en el diari Heraldo de Aragón. És membre de l'Acadèmia de l'Aragonès.

## Enllaços externs

* Zien semanas de "Carasol Aragonés" en HeraldoDomingo
# RX J1131-1231

RX J1131-1231 és un forat negre supermassiu que conté un quàsar que es troba a 6.050 milions d'anys llum de la Terra a la constel·lació de la Copa.
El 2014 astrònoms van trobar que els raigs X emesos provenen d'una regió dins el disc d'acreció a tres vegades el radi de l'horitzó de successos. Això implica que el forat negre ha d'estar girant increïblement ràpid per permetre al disc sobreviure en aquest radi tant petit.
Aquestes observacions les van fer l'equip de Rubens Reis a la Universitat de Michigan fent servir l'observatori de raigs X Chandra de la NASA i el telescopi XMM-Newton de la ESA. L'equip va observar els raigs X generats en la regió interna del disc envoltant i alimentant el forat negre que potencia el quàsar. Mesurant el radi del disc, els astrònoms van poder calcular la velocitat de rotació del forat negre, que es quasi la meitat de la velocitat de la llum. Aquesta velocitat de gir tant alta del quàsar indica que el forat negre està sent alimentat per una gran quantitat de gas i pols.
Les mesures no s'haguessin pogut dur a terme sense la rara alineació del quàsar i una galàxia el·líptica situada a la línia de visió des de la Terra. Aquesta alineació proporciona una quàdruple lent gravitacional que augmenta la llum que prové del quàsar.

## Referències

* 1 2 3 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 2-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.
* ↑ «A quadruply imaged quasar with an optical Einstein ring candidate: 1RXS J113155.4-123155» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2003, pàg. 43–46. DOI: 10.1051/0004-6361:20030904.
* ↑ «Chandra :: Photo Album :: RX J1131-1231 :: March 5, 2014». chandra.harvard.edu. [Consulta: 2 febrer 2018].
* ↑ Boen, Brooke «Distant Quasar RX J1131» (en anglès). NASA, 30-04-2015.
* 1 2 3 «Monster Black Hole Spins at Half the Speed of Light». Space.com.

## Vegeu també

* Creu d'Einstein
# Teatro Faenza

El Teatro Faenza és considerat la sala d'espectacles de projecció de pel·lícules més antiga de Bogotà, (Colòmbia). Va ser inaugurat el 3 d'abril de 1924 amb la projecció d'una pel·lícula francesa. El seu nom es deu que va ser construït dins de les instal·lacions d'una fàbrica de llosa dita Faenza. L'edifici és un exemple d'arquitectura modernista. Després de caure en mal estat, el teatre va ser restaurat des del 2004 fins al 2007.

## Referències

* ↑ «El Teatro» (en spanish). Teatro Faenza. [Consulta: 30 octubre 2014].
* ↑ «Cronologia del Teatro» (en spanish). Teatro Faenza. [Consulta: 30 octubre 2014].
* ↑ «Emblemático teatro Faenza regresa de un oscuro pasado a los 90 años» (en spanish). Caracol Radio, 03-04-2014 [Consulta: 30 octubre 2014].
* ↑ «Teatro Faenza» (en spanish). vive.in. [Consulta: 30 octubre 2014].
# Daisy Curwen

Daisy Curwen (Liverpool, Merseyside, 6 de desembre de 1889 – ?) va ser una nadadora anglesa que va competir als Jocs Olímpics d'Estiu de 1912, on disputà els 100 metres lliures del programa de natació. Curwen guanyà el dret a disputar la final, després de vèncer en la primera sèrie i quedar segona en la semifinal, però un atac d'apendicitis ho impedí.
Entre el 29 de setembre de 1911 i el 9 de juliol 1912 va posseir el rècord del món dels 100 metres lliures.

## Referències

* ↑ «Daisy Curwen Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 29 d'agost 2011. [Consulta: 21 juliol 2016].
* ↑ «Swimming at the 1912 Stockholm Summer Games: Women's 100 metres Freestyle Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 8 d'agost 2009. [Consulta: 21 juliol 2016].
# Adeu a les armes (pel·lícula de 1957)

Adeu a les armes (original: A Farewell to Arms) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Charles Vidor, estrenada el 1957 i doblada al català.

## Argument

El 1917 la Primera Guerra Mundial viu un any decisiu. En el front, la infermera britànica Catherine Bakley s'enamora del tinent estatunidenc Frederic Henry. Derrotat a Caporetto, l'exèrcit italià retrocedeix.

## Repartiment

* Rock Hudson: Tinent Frederic Henry
* Jennifer Jones: Catherine Barkley
* Vittorio De Sica: Major Rinaldi
* Luigi Barzini: El coronel del tribunal marcial
* Georges Brehat: Capità Bassi
* Oskar Homolka: Dr. Emerich
* Mercedes McCambridge: Sra. Van Campen
* Elaine Stritch: Helen Ferguson
* Kurt Kasznar: Bonello
* Victor Francen: Coronel Valentini
* Alberto Sordi: Pare Galli
* Leopoldo Trieste: Passini
* Franco Interlenghi: Ayrno
* Bud Spencer: El Carabinier
* Sam Levene (no surt als crèdits): Un sergent suís

## Nominacions

* 1957. Oscar al millor actor secundari: Vittorio de Sica

## Al voltant de la pel·lícula

És l'última gran producció de David O. Selznick, adaptació de la novel·la de Hemingway i que ja havia conegut dues versions anteriorment, el 1932: Adeu a les armes dirigida per Frank Borzage, amb Gary Cooper i Helen Hayes; i el 1951 (Michael Curtis). Aquest remake havia de ser dirigit per John Huston, que es va enfrontar amb Selznick, i va ser substituït per Charles Vidor, més sumís amb el productor. El resultat va ser fluix i un gran fracàs comercial, que va acabar amb la carrera del productor d'Allò que el vent s'endugué

## Referències

* ↑ Adeu a les armes
* ↑ Calderon, pàg. 7

## Bibliografia

* Calderón, Teo. Calderón & Villamandos. Movie Movie (en castellà). ISBN 84-605-6130-5.
# Aslı Çakır Alptekin

Aslıhan Çakır Alptekin, més coneguda com a Aslı Çakır Alptekin (Antalya, 20 d'agost de 1985) és una atleta turca. Va guanyar la medalla d'or en 1500 m. als Jocs Olímpics d'Estiu de 2012 a Londres, però la medalla li fou retirada per dopatge.
El setembre de 2017 fou suspesa de per vida, en donar positiu per tercera vegada en una prova de dopatge.

## Referències

* ↑ «Turkey’s Asli Cakir Alptekin stripped of Olympic 1500m title for doping» (en anglès). The Guardian, 17-08-2015. [Consulta: 12 gener 2022].
* ↑ «2012 Olympic 1,500m Gold Medalist Busted For Doping | Competitor.com», 01-03-2017. Arxivat de l'original el 2017-03-01. [Consulta: 12 gener 2022].
* ↑ «L'atleta turca Asli Çakir Alptekin, suspesa de per vida per donar positiu per tercera vegada». 324.cat. [Consulta: 22 setembre 2017].

## Enllaços externs

* Fitxa de Aslı Çakır Alptekin a IAAF
# Teatro Juárez (Guanajuato)

El Teatro Juárez de Guanajuato és un teatre situat en el Jardín de la Unión, s/n, de la ciutat de Guanajuato, a l'estat del mateix nom, (Mèxic). Va ser edificat en el solar d'un antic convent de frares franciscans descalços i inaugurat el 1903.

## Enllaços externs

* Informació històrica sobre el teatre Arxivat 2009-07-06 a Wayback Machine.