# Universitat Oberta de Catalunya

La Universitat Oberta de Catalunya (UOC) és una universitat en línia. Té la seva seu central a Barcelona i està parcialment finançada per la Generalitat de Catalunya.
El seu model educatiu es basa en l'aprenentatge en línia, oferint graus, màsters, estudis de postgrau, programes de doctorat, cicles formatius de grau superior FP, especialitzacions, seminaris, cursos, assignatures per a cursar lliurement i cursos d'idiomes. Forma part de la Xarxa Vives d'Universitats; i tot i ser jurídicament privada, també és membre de l'Associació Catalana d'Universitats Públiques (ACUP), i de l'Associació d'Universitats Europees. Disposa de dos centres de recerca propis, l'Internet Interdisciplinary Institute (IN3) i l'eHealth Center, així com d'un centre d'innovació, l'eLearning Innovation Center (eLC). Duu a terme recerca sobre la interacció entre la tecnologia i les ciències humanes i socials. Des d'abril de 2023, la seva rectora és Àngels Fitó.

## Història

La UOC es va crear d'acord amb el mandat incorporat en la Moció 28/IV del Parlament de Catalunya, pel qual s'instava al Govern de la Generalitat de Catalunya a adoptar les mesures pertinents per consolidar un sistema d'ensenyança universitària a distància en aquesta comunitat, adequat a la realitat social contemporània. D'aquesta manera es va constituir mitjançant escriptura pública el 6 d'octubre de 1994, adoptant la forma jurídica d'una fundació, la Fundació per la Universitat Oberta de Catalunya (FUOC). A la vegada, la UOC va ser reconeguda mitjançant la Llei del Parlament de Catalunya 3/1995, de 6 d'abril, de reconeixement de la UOC.
Va néixer amb la missió d'oferir formació al llarg de la vida, d'afavorir que tota persona amb voluntat de millorar les seves capacitats i competències pugui accedir a la universitat, i d'aquesta manera fer créixer el nivell educatiu i les competències de la societat en general.

## Organització

L'administració, la gestió i la representació de la FUOC corresponen als òrgans de govern següents: el Patronat, la Comissió Permanent, que actua com a òrgan permanent en l'administració i la gestió de la Fundació; i el Consell Assessor, que assisteix el Patronat com a òrgan consultiu o assessor de la Fundació.

### Patronat

La Fundació UOC es regeix per un patronat que està constituït en l'actualitat (2023) pels membres següents:
* Tres patrons en representació de les entitats següents: un representant de la Federació Catalana de Caixes d'Estalvis, o l'entitat que la succeeixi, un representant de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona i un representant de l'Institut d'Estudis Catalans.
* Tres patrons designats per una comissió composta per les entitats a què fa referència el primer apartat d'entre persones físiques o jurídiques, de rellevància en els àmbits social, cultural, científic o professional, que no pertanyin al sector públic.
* Cinc patrons designats pel Govern de la Generalitat.
Pere Vallès presideix el Patronat i el secretari general de la UOC, Pere Fabra, exerceix de secretari.

### Òrgans de govern

Com a òrgans de govern unipersonals hi ha el rector, que representa i governa la institució; els vicerectors, que assisteixen el rector i duen a terme funcions que aquest encarrega; el secretari general, que té assignades les funcions que li assigni el rector; i el gerent, que dirigeix la gestió ordinària de la Universitat, així com les funcions de control legal, econòmic i pressupostari de l'activitat d'aquesta.
Els òrgans de govern col·legiats estan formats pel Consell de Govern, que és l'encarregat d'establir les línies generals de funcionament de la UOC; el Consell de Direcció, que és l'òrgan permanent d'administració i gestió de la UOC; i la Comissió Estratègica, que té com a funcions principals proposar al Consell de Govern el pla estratègic i els plans d'objectius de cada curs i fer-ne el seguiment i la coordinació de l'execució. Així mateix, la UOC es regeix també per una Comissió Acadèmica, que segueix i coordina l'execució de l'activitat acadèmica d'acord amb el pla estratègic de la universitat i el Pla anual d'objectius; i per una comissió de gestió.Altres comissions són la de recerca i innovació, la de programes i la de competitivitat.

## Seus

La UOC, tot i ser una universitat en línia, disposa d'una seu institucional i diversos campus, així com d'oficines de contacte. La seu institucional es troba a l'Avinguda del Tibidabo i la seu operativa es troba dividida en tres edificis al barri del Poblenou, l' Edifici U (Carrer del Perú, 52), l'Edifici O (Rambla del Poblenou, 156) i l'Edifici C (Rambla del Poblenou, 154) (vegeu Vapor de la Llana). També disposa de seus internacionals a Mèxic i a Colòmbia i seus territorials a ciutats com Lleida, Madrid, Tortosa, Sevilla o València, entre d'altres.

## Estudis

La UOC estructura l'oferta formativa en set estudis o àrees docents:
* d'Arts i Humanitats
* de Ciències de la Salut
* de Ciències de la Informació i de la Comunicació
* de Dret i Ciència Política
* d'Economia i Empresa
* d'Informàtica, Multimèdia i Telecomunicació
* de Psicologia i Ciències de l'Educació
A a UOC no s'apliquen numerus clausus. Així, a les titulacions oficials de primer cicle s'admet tothom que compleixi els criteris legals d'accés, i només s'apliquen criteris d'admissió en alguns màsters universitaris i en els programes de doctorat per assegurar que les persones que accedeixen a aquestes titulacions més especialitzades puguin seguir amb èxit els estudis.
El model d'avaluació a la UOC no és global per a totes les assignatures, sinó que cadascuna s'adapta al que més li convingui dins d'uns paràmetres establerts. En ser una universitat no presencial, es basa en gran part en proves d'avaluació contínua (PAC), que consisteixen en treballs realitzats per estudiants i que s'han de lliurar dins d'uns marges temporals establerts. Una de les singularitats de la universitat és que, excepte la nota final de l'assignatura, la resta no es dona amb qualificacions numèriques, sinó que es fa servir la notació anglesa A, B, C+, C-, D i N. El 2020 es van començar a fer algunes proves virtuals, amb motiu de la pandèmia de covid-19.
El total de graduats acumulats amb dades del curs 2017-2018 fou de 71.598, i el curs 2021-2022 de 104.501 graduats.

## Rectors

| Rector/a | Mandat |
| Gabriel Ferraté Pascual | 1995 — 2005 |
| Imma Tubella Casadevall | 2005 — 2013 |
| Josep A. Planell i Estany | 2013 — 2023 |
| Àngels Fitó | 2023 — actualitat |

## Revistes acadèmiques

La UOC impulsa les següents publicacions científiques i divulgatives:
* Artnodes. Revista d'art, ciència i tecnologia
* BiD: Textos Universitaris de Biblioteconomia i Documentació (coeditada amb la Universitat de Barcelona)
* COMeIN. Revista dels Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació.
* Dictatorships & democracies. Journal of History and Culture (coeditada amb la Fundació Carles Pi i Sunyer)
* Digithum. Una perspectiva relacional sobre cultura, individu i societat en la modernitat tardana (coeditada amb la Universitat d'Antioquia - Colòmbia)
* ETHE. International Journal of Educational Technology in Higher Education (coeditada amb la Universitat de Los Andes - Colòmbia)
* IDP. Revista d'internet, dret i política
* Journal of Conflictology, revista científica, impulsada pel Campus per la Pau, sobre resolució de conflictes i la pràctica de la no-violència. Va deixar de publicar-se el 2014.
* Mosaic. Revista de tecnologies i comunicació multimèdia impulsada pels Estudis d'Informàtica, Multimèdia i Telecomunicació.
* Internet Policy Review. Journal of internet regulation (coeditada amb l'Alexander Von Humboldt Institute for Internet and Society - HIIG)
* Oikonomics. Revista d'economia, empresa i societat impulsada pels Estudis d'Economia i Empresa.

## Càtedres

La UOC impulsa diverses càtedres:
* Càtedra UNESCO d'Educació i Tecnologia per al Canvi Social
* Càtedra UNESCO d'Alimentació, Cultura i Desenvolupament
* Càtedra COCEMFE-UOC per a l'Autonomia Personal i Salut Digital
* Càtedra Barcelona UOC en Economia Digital
* Càtedra Pau Casals de Música i Defensa de la Pau i dels Drets Humans
* Càtedra per a la Resolució de Conflictes, Mediació i Transformació Digital
Anteriorment, n'ha impulsat d'altres, sobre temes d'innovació social, ciberseguretat, disseny i creació multimèdia, o anàlisi de dades en salut.

## Biblioteca

La Biblioteca de la UOC és una biblioteca universitària en línia creada el 1995, que dona suport a la docència, recerca i gestió de la seva comunitat d'usuaris. Inicialment estava ubicada al número 3 de l'Avinguda de les Drassanes de Barcelona. Des del 2005, la biblioteca es gestiona del Campus UOC ubicat al barri de Poblenou. Des de 2009 col·labora amb el magatzem GEPA (Garantia d'Espai per a la Perpetuïtat de l'Accés) una iniciativa del Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya ubicada a Lleida i que funciona com a magatzem cooperatiu creat per conservar i preservar documents poc consultats. N'han exercit de directors Dora Pérez, Josep Torn, Ciro Llueca i, des de 2023, Esther Simón.

## Recerca

La UOC focalitza la seva activitat de recerca en la interacció entre la tecnologia i les ciències humanes i socials.
Disposa de dos centres de recerca —l'Internet Interdisciplinary Institute (IN3) i l'eHealth Center (eHC)—, un programa de recerca en e-learning (eLearning Research) i set estudis amb sotsdireccions de recerca. També disposa d'una Escola de Doctorat, amb més de 350 investigadors predoctorals.
El 2019 va signar la Declaració DORA en una mostra del compromís amb la transformació de l'avaluació de la recerca envers una avaluació més qualitativa, transparent i justa, diversa i inclusiva, que incorpori com a objectiu l'aprenentatge i la transformació constant.
El 2023 va inaugurar un espai interdisciplinari de recerca i innovació —situat al complex de Can Jaumandreu, al 22@ de Barcelona, amb l'objectiu d'impulsar el creixement de la recerca de la Universitat durant els pròxims anys. A 2023 compta amb 544 membres del personal docent i investigador (PDI) que són professors i dediquen una part de la jornada a la recerca, i 185 que són investigadors amb dedicació exclusiva a la recerca.

## Honoris Causa

El doctorat honoris causa és la màxima distinció acadèmica que la UOC concedeix a una persona, a títol d'honor, pels seus mèrits professionals i acadèmics, la seva aportació científica, la seva contribució al progrés del coneixement, i el seu mestratge en la seva especialitat d'estudi.
* Josep Laporte (2003)
* Tony Bates (2005)
* Jordi Pujol i Soley (2006)
* William J. Mitchell (2006)
* Alain Touraine (2007)
* Sir Timothy Berners-Lee (2008)
* Brenda Gourley (2011)
* Aina Moll (2012)
* Hanna Damásio (2012)
* Alejandro Jadad (2018)
* Manuel Borja-Villel (2018)
* Mary Beard (2019)
* Marianna Mazzucato(2022)
* Wendy Hall (2023)

## Referències

* ↑ «Ley 3/1995, de 6 de abril, de reconocimiento de la Universitat Oberta de Catalunya» (en castellà) p. 18816–18819. BOE, 06-04-1995. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Registro de Universidades, Centros y Títulos (RUCT)». Ministerio de Educación, Cultura y Deporte. [Consulta: 9 desembre 2014].
* ↑ «Consideració jurídica - La Universitat - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 9 gener 2020].
* ↑ «Model educatiu - La Universitat - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-09-29. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Tots els estudis - Estudia a la UOC». [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ Associació Catalana d'Universitats Públiques (ACUP). «Universitats públiques de Catalunya». Arxivat de l'original el 2018-11-21. [Consulta: 21 novembre 2018].
* ↑ European Universities Association. «EUA welcomes new members» (en anglès). Arxivat de l'original el 2023-09-28. [Consulta: 21 novembre 2018].
* ↑ «Què s'investiga - Recerca i innovació - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ Baraza, Montse. «L’economista Àngels Fitó pren possessió com a rectora de la UOC». El Periódico de Catalunya, 13-04-2023. [Consulta: 21 maig 2023].
* 1 2 «Llei 3/1995, de 6 d'abril, de reconeixement de la Universitat Oberta de Catalunya». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 novembre 2014].
* 1 2 3 «Patronat - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-07-26. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Fundació per a la Universitat Oberta de Catalunya (FUOC)». Arxivat de l'original el 2021-02-08. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Missió, visió i valors - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Comissió Permanent - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Consell Assessor - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-07-26. [Consulta: 16 novembre 2015].
* 1 2 «Secretari general - Organització i govern - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-07-26. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Òrgans de govern - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-07-24. [Consulta: 16 novembre 2015].
* 1 2 «Rector i vicerectors - Òrgans de govern - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-07-26. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Gerent - Organització i govern - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Consell de Govern - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-07-26. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Consell de Direcció - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 16 novembre 2015].
* 1 2 «Òrgans de coordinació i representació - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Pla Estratègic 2014-2020 - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2021-08-04. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «Contacte i seus». UOC (Universitat Oberta de Catalunya). Arxivat de l'original el 2023-06-03. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Estudis (àrees docents) - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ Memòria del curs 2016-2017 de la Universitat Oberta de Catalunya.
* ↑ «Guia de l'Estudiant - L'Avaluació (Universitat Oberta de Catalunya)».
* ↑ «17.000 estudiants de la UOC fan 30.000 proves virtuals per primera vegada a causa de la covid-19» (en castellà), 25-06-2020. Arxivat de l'original el 2023-05-21. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ Catalunya, Universitat Oberta de. «Fets i xifres - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». www.uoc.edu. Arxivat de l'original el 2016-11-25. [Consulta: 24 desembre 2016].
* ↑ «Journal of Conflictology». raco.cat. [Consulta: 3 juliol 2021].
* ↑ «Càtedra UNESCO - Educació i Tecnologia per al Canvi Social - La Universitat - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «"Càtedra UNESCO d'Alimentació, Cultura i Desenvolupament - UOC"». [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Càtedra COCEMFE-UOC per a l'Autonomia Personal i Salut Digital - UOC». Arxivat de l'original el 2023-05-21. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Càtedra Barcelona - UOC en Economia Digital». [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Càtedra Barcelona - UOC en Economia Digital». [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Càtedra per a la Resolució de Conflictes, Mediació i Transformació Digital». [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Càtedres - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)». Arxivat de l'original el 2020-11-07. [Consulta: 16 novembre 2015].
* ↑ «La biblioteca de la UOC y el documento electronico» (en castellà). El profesional de la información, 1998. [Consulta: 24 gener 2017].
* ↑ País, Ediciones El «La UOC saca al mercado a su primera promoción de graduados» (en castellà). EL PAÍS, 10-05-2004. Arxivat de l'original el 2017-02-02 [Consulta: 2 setembre 2017].
* ↑ Vallez, Mari «L'evolució de la biblioteca de la UOC: perspectives de futur». Academia.edu. Arxivat de l'original el 2024-09-10 [Consulta: 2 setembre 2017].
* ↑ «El proyecto Biblioteca Multimedia Virtual» (en castellà). Servei de Biblioteques i Documentació de la UPC, 2000. Arxivat de l'original el 2 de febrer 2017. [Consulta: 22 gener 2017].
* ↑ García, Pilar «De cuna textil a 'fábrica' de profesionales» (en castellà). El Periódico de Catalunya, 15-12-2010. Arxivat de l'original el 2017-02-02 [Consulta: 2 setembre 2017].
* ↑ País, Ediciones El «La UOC estrenará sede en el Distrito 22@ en otoño de 2004» (en castellà). EL PAÍS, 22-02-2003. Arxivat de l'original el 2017-02-02 [Consulta: 2 setembre 2017].
* ↑ «"La col·lecció digital supera el milió de baixades", UOC - 2018». UOC. [Consulta: 22 novembre 2018].
* ↑ «La Biblioteca de la UOC col·laborarà amb un magatzem de conservació d'obres poc consultades». CCMA, 07-02-2009. [Consulta: 23 gener 2017].
* ↑ «Organigrama de la Biblioteca de la UOC». UOC, 2016. Arxivat de l'original el 2019-04-13. [Consulta: 23 gener 2017].
* 1 2 «La UOC ja concentra tota l'activitat a Can Jaumandreu». BTV, 13-02-2023. Arxivat de l'original el 2023-05-21. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ Periódico, El. «La UOC tindrà un campus únic en el 22@ a l’edifici de Can Jaumandreu», 13-02-2023. Arxivat de l'original el 2023-05-21. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Can Jaumandreu es converteix en el centre de referència de la UOC». Arxivat de l'original el 2023-05-21. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ «Honoris causa - Sobre la UOC - UOC». Arxivat de l'original el 2023-05-21. [Consulta: 21 maig 2023].
* ↑ Pujol i Soley, Jordi; Mitchell, William J. «Acte d'investidura de doctor honoris causa Jordi Pujol i Soley i William J. Mitchell». UOC repositori O2, 09-06-2006. Arxivat de l'original el 2023-05-26 [Consulta: 26 maig 2023].
* ↑ «Honoris causa: Brenda M. Gourley - UOC». [Consulta: 11 juny 2023].
* ↑ «Honoris causa: Wendy Hall - UOC». Arxivat de l'original el 2023-05-21. [Consulta: 21 maig 2023].

## Enllaços externs

* Universitat Oberta de Catalunya - Lloc web oficial