# Les Quatre Columnes

Les Quatre Columnes, també conegudes com les Columnes de Puig i Cadafalch, es troben al costat de la Font Màgica de Montjuïc, a Barcelona. Reconstruïdes el 2010, reprodueixen les aixecades el 1919 per l'arquitecte Puig i Cadafalch a pocs metres de distància, que van ser enderrocades el 1928 durant la dictadura de Primo de Rivera, un any abans de l'inici de l'Exposició Universal de 1929. Simbolitzen les quatre barres de la Bandera de Catalunya i inicialment estaven destinades a convertir-se en un dels símbols del catalanisme.

## Història
### Construcció

Les columnes formaven part d'un projecte d'urbanització de la muntanya de Montjuïc que Puig i Cadafalch va presentar el 1915, amb l'objectiu de celebrar una exposició el 1917 centrada sobre el tema de l'electricitat i les indústries elèctriques. Volia presentar Barcelona al món com a capital del Mediterrani, i Catalunya com un país amb un govern modern, la Mancomunitat. El projecte es va desestimar però Puig i Cadafalch el va tornar a presentar amb vistes a l'Exposició Universal de 1929.
Les columnes van ser un dels primers elements a construir-se durant el procés d'urbanització de la muntanya. Eren fetes amb maons arrebossats, que imitaven la pedra, i tenien 20 m d'alçada i 2,5 m de diàmetre. L'arquitecte tenia pensat coronar-les amb 4 figures representatives, quatre victòries alades, projecte que no es va arribar a realitzar. Situades a la plaça de les Belles Arts, havien de representar Catalunya: la columnata representaria l'herència grega i un edifici amb cúpula homenatjaria l'herència romana. El projecte global havia de tenir el seu moment àlgid com a eix central de la futura Exposició.

### Enderrocament

El pas del temps deixà obsolet l'objectiu de dedicar l'exposició exclusivament a les indústries elèctriques, i el 1925 es va decidir que es denominaria Exposició Internacional de Barcelon., dedicant-la a tres vessants: la indústria, els esports i l'art. En aquest nou període Puig i Cadafalch va ser relegat per les seves idees catalanistes i la seva vinculació amb la Mancomunitat, i l'organització recaigué en mans del marquès de Foronda. Pere Domènech i Roura va ser nomenat director de les obres.
Les columnes van ser enderrocades l'any 1928, poc abans d'una visita de Primo de Rivera a la ciutat. Durant la seva dictadura va ordenar eliminar sistemàticament tots els símbols públics de catalanisme, per tal que no tinguessin el ressò mediàtic que podia donar-los l'Exposició Internacional.
En el moment dels fets, les nacionalitats històriques dels pobles ibèrics que havien conviscut durant segles (prova d'això és Iberona, avui Poble Espanyol, on Puig i Cadafalch va voler representar diferents pobles de la Península) buscaven la seva forma de recuperar el seu orgull per pertànyer a un projecte comú que s'havia perdut pel patiment d'haver perdut Cuba i les Filipines, l'últim racó del qual havia estat anteriorment l'Imperi Espanyol. Històricament, aquest procés va ser molt dolorós per a la moral de l'època, que havia passat d'un moment de glòria a un d'abatiment. Això va desencadenar moviments regionalistes que la dictadura de Primo de Rivera no va encaixar bé ja que s'intentava reconstruir la identitat espanyola però d'una manera centralista, una mica allunyada de la identitat pròpia de cada poble que la integrava.
Encara que Puig i Cadafalch va despedir personalment a Primo de Rivera a l'estació demanant-li ser un "Milans del Bosch per tot el país", una sèrie de desavenences polítiques i una sèrie de traïcions i aliances posteriors van fer-li perdre el tracte favorable.

### Reconstrucció

Amb el restabliment de la democràcia, van sorgir diverses veus que proposaven reconstruir les columnes, i fins i tot l'Ajuntament de Barcelona en va aprovar la restitució el 1994, però no es va arribar a un acord sobre la ubicació més adequada.
L'any 2001, l'arquitecte Joaquim Espanyol va presentar un projecte de restitució de les 4 columnes, però el projecte fou desestimat per la classe política. Un any després, el 2002, la Xarxa d'Entitats Cíviques i Culturals dels Països Catalans pels Drets i les Llibertats Nacionals, que representava més de seixanta associacions, va començar a demanar adhesions, signatures i suport per la reconstrucció. Progressivament, diverses personalitats del món de la política i la cultura, com Jordi Pujol, Pasqual Maragall, Ernest Benach, Gabriel Ferraté, Vicent Partal, Antoni Tàpies, Isabel-Clara Simó i Josep Maria Ainaud de Lasarte, entre d'altres, van donar suport a la iniciativa.
Entre 2005 i 2007 es van produir diverses pronunciacions de diferents estaments públics: el 9 de novembre de 2005 el Parlament de Catalunya va aprovar una resolució sobre la possible recuperació del monument, i un any després l'Ajuntament va assegurar que el 2007, 50è aniversari de la mort de Puig i Cadafalch, seria un bon any per reconstruir les columnes. Es van iniciar llavors converses entre Ferran Mascarell, llavors regidor de Cultura de l'ajuntament, i els responsables de la xarxa cívica.
Durant el 2007, l'Institut d'Estudis Catalans va organitzar l'exposició itinerant Puig i Cadafalch arquitecte i polític i el monument de les quatre columnes de Montjuïc, que es va poder veure, entre altres llocs, a l'Ateneu Barcelonès, a Mataró, Girona, la Bisbal d'Empordà i Les Borges Blanques.
El 27 de juny de 2008, el Parlament de Catalunya va aprovar una proposició no de llei, amb el suport de tots els partits polítics i presentada per ERC, per promoure la restitució de les Quatre Columnes, en homenatge als patriotes catalans. El 2009 es va presentar un projecte de l'equip d'arquitectes Rosselló-Sangenís, seguint l'original de Puig i Cadafalch i alguns manuals de construcció clàssica. Sapic va ser l'empresa encarregada de l'execució.
Les obres van començar durant el primer trimestre de 2010. Inicialment es va preveure inaugurar el monument per la diada de l'Onze de Setembre o per les festes de la Mercè, però les obres es van allargar. Es va informar llavors que cada columna tindria una alçada de 18,7 m. El 4 de novembre de 2010 es va enterrar una urna commemorativa a la base de les columnes, amb la documentació generada per diverses entitats cíviques durant el procés de reclamació de la reconstrucció de les columnes. El dia 7 de desembre es va retirar la bastida que s'havia instal·lat per construir-les.
La reconstrucció, amb un pressupost de 2,5 milions d'euros, s'ha feta amb anells de pedra artificial -una barreja de ciment, granit i marbre blanc- col·locats a pes amb una grua i entrellaçats mitjançant peces metàl·liques. Tot i això, es van erigir a la plaça del Marquès de Foronda, entre la Font Màgica i el Palau Nacional de Montjuïc, una mica més amunt de l'emplaçament original. L'alçada definitiva de les columnes, incloent-hi el pedestal, és de 20 m. Es van inaugurar oficialment el diumenge 27 de febrer de 2011, amb la presència d'Artur Mas, president de la Generalitat, Núria de Gispert, presidenta del Parlament de Catalunya, i Jordi Hereu, alcalde de Barcelona.
A la base d'una de les columnes hi figura la inscripció:
| « | Restitució, com a acte de justícia històrica, de les quatre columnes enderrocades per la dictadura l'any 1928 pel seu caràcter de símbol de Catalunya | » |

## Altres construccions

El 1999, la Universitat Autònoma de Barcelona va aixecar l'escultura Columnes de Bellaterra al campus de Bellaterra en homenatge a les de Puig i Cadafalch. Són obra de l'escultor valencià Andreu Alfaro. També hi ha una escultura en una línia similar al costat de l'Hotel Vela a Barcelona, anomenada Les quatre barres de la senyera catalana (2009), de l'arquitecte català Ricard Bofill i Leví.
Altres monuments a l'espai públic jugant amb columnes i les 4 barres son: el monument Escut de la Balconada (1979), de Josep Maria Subirachs, a Manresa; el monument Països Catalans (1981), d'Andreu Alfaro, a Tàrrega; el Monument a la Generalitat (1982), de Josep Maria Subirachs, a Cervera; i la Porta dels Països Catalans (2003), d'Emili Armengol, a Salses.

## Vegeu també

* Eix de l'Exposició de 1929 a Montjuïc
* Art públic de Barcelona

## Referències

* ↑ «Les quatre columnes». Ajuntament de Barcelona. Arxivat de l'original el 2023-08-10. [Consulta: 9 agost 2023].
* ↑ ACN. «Restituïdes les ‘Quatre Columnes', 82 anys després - 27 febrer 2011». El Punt Avui, 27-02-2011. [Consulta: 9 agost 2023].
* ↑ «Les quatre columnes de Puig i Cadafalch (vídeo)». Betevé, 26-02-2021. [Consulta: 9 agost 2023].
* ↑ «Les Quatre Columnes que enderrocà el general Primo de Rivera». Tornaveu, 07-03-2011. [Consulta: 9 agost 2023].
* ↑ Institut d'Estudis Catalans. Secció Històrico-Arqueològica. Jornadas Cientifiques. Puig i Cadafalch i la Catalunya contemporània. Institut d'Estudis Catalans, 2003, p. 176–. ISBN 9788472837027 [Consulta: 6 novembre 2010].
* ↑ Estanislau Roca. Montjuïc, la muntanya de la ciutat. Institut d'Estudis Catalans, 2000, p. 439–. ISBN 9788472834903 [Consulta: 6 novembre 2010].
* ↑ Tv3.cat, "El retorn de les quatre columnes" Arxivat 2013-12-18 a Wayback Machine. Consulta 06/11/2010
* ↑ Urrutia, p. 192.
* ↑ La Vanguardia, "Empiezan las movilizaciones ciudadanas para reclamar la reubicación original de las columnas de Puig i Cadafalch" Arxivat 2020-05-28 a Wayback Machine. 25 d'abril de 2007.
* ↑ Proposició no de llei sobre la recuperació del monument de les Quatre Columnes, de Puig i Cadafalch, a Barcelona Tram. 250-00702/07 PDF
* ↑ El País, "Rebrotan las 'Quatre Columnes'" Consulta 06/11/2010.
* ↑ LiniaSants,"Les noves quatre columnes comencen a ser una realitat" Consulta 06/11/2010
* ↑ El Punt, "Les columnes es podrien inaugurar l'Onze de Setembre" 11 de novembre 2909. Consulta 6/11/2010.
* ↑ Avui, "Montjuïc lluirà nova imatge al desembre amb les Quatre Columnes de Puig i Cadafalch" Consulta 06/11/2010
* ↑ El Punt, "Les Quatre Columnes es comencen a albirar sobre les fonts de Montjuïc" Consulta 06/11/2010
* ↑ 3cat24.cat, "Montjuïc recuperarà al desembre les quatre columnes d'homenatge a la senyera" Consulta 06/11/2010
* ↑ «Barcelona restitueix oficialment les quatre columnes de Montjuïc». Vilaweb, 27-02-2011. [Consulta: 27 febrer 2011].

## Bibliografia

* Barral i Altet, Xavier. Catalunya destruïda. Edicions 62, 2005. ISBN 9788429756043.
* Roca, Estanislau. Montjuïc, la muntanya de la ciutat. Institut d'Estudis Catalans, 2000, p. 439–. ISBN 9788472834903.
* Salat, Jord. Les quatre columnes catalanes. Llibres de l'Índex, 005. ISBN 9788495317858.

## Enllaços externs

* «Les Quatre Columnes». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* Ramon Cuéllar i Joan Vilamala (text), Jaume Gubianas (il·lustracions). «L'Auca de les Quatre Columnes». La Xarxa, 2011.