OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rodrigo Bellot

Rodrigo Bellot (Santa Cruz de la Sierra, 4 d'octubre de 1981 -6 novembre 2024) és un cineasta, guionista, productor i director de teatre bolivià.

## Biografia

Va formar part l'elenc de Casateatro durant quatre anys. En 1997, se'n va anar als Estats Units per a estudiar Cinema i Arts Visuals a l’Ithaca College, dNova York, on va realitzar el seu primer curtmetratge, Forlorn (Solo), guanyador de dos premis als festivals de Rochester i Miami. El seu tercer curt, Destierro, va ser nominat a un premi per l'Acadèmia d'Arts Cinematogràfiques dels Estats Units. Poc després va filmar la seva òpera, Dependencia sexual, estrenada el 2003, camb un grup de joves actors, com Pablo Fernández i Carlos Rocabado. Amb aquesta cinta, Bellot va guanyar premis i reconeixements en els festivals de Locarno, Santa Cruz de la Sierra, Montevideo, Seúl, Providence, San Francisco y Gran Canaria.
Anys després, sota la producció de l'escola de cinema La Fàbrica, va llançar el seu segon llargmetratge ¿Quién mató a la llamita blanca?, que es va convertir en un gran èxit de públic.
Bellot és obertament homosexual i diverses de les seves pel·lícules exploren temàtiques LGBT, específicament Perfidia (2009), Tu me manques (2019) i Blood-Red Ox (2022).

## Filmografía

* Forlorn (1998) Curtmetratge
* Dysfunctional (1999) Curtmetratge
* Destierro (2000) Curtmetratge
* Sexo (2000) Curtmetratge
* Dependencia sexual (2003)
* ¿Quién mató a la llamita blanca? (2007)
* Perfidia (2009)
* Refugiados (2013) Curtmetratge
* Unicornio (2014) Curtmetratge
* Tu me manques (2019)
* Buey rojo sangre (2022)

## Referències

* ↑ «resumen de biografía de Rodrigo Bellot».
* ↑ Nahmod, David-Elijah. «'Blood-Red Ox' - superb performances, senseless script», 15-11-2022. Arxivat de l'original el 2022-11-21. [Consulta: 31 gener 2023].
* ↑ Trerotola, Diego. «Perfidia y dependencia», 22-05-2009. Arxivat de l'original el 2009-05-29. [Consulta: 31 gener 2023].
* ↑ «Película boliviana "Tú me manques", seleccionada en el Festival de Cine LGBT de Puerto Rico», 04-11-2021. Arxivat de l'original el 2021-11-05. [Consulta: 31 gener 2023].
* ↑ «Sinopsis de Quien mato a la llamita blanca».
* ↑ «sinopsis de Perfidia 2009».
* ↑ «resumen de sinopsis de Tu me manques».
# Primera divisió espanyola de futbol 1992-1993
## Classificació general

| Posició | Equip | J | G | E | P | GF | GC | DG | PTS. |
| 1 | FC Barcelona | 38 | 25 | 8 | 5 | 87 | 34 | 53 | 58 |
| 2 | Reial Madrid | 38 | 24 | 9 | 5 | 75 | 28 | 47 | 57 |
| 3 | RC Deportivo | 38 | 22 | 10 | 6 | 67 | 33 | 34 | 54 |
| 4 | Valencia CF | 38 | 19 | 10 | 9 | 60 | 33 | 27 | 48 |
| 5 | CD Tenerife | 38 | 15 | 14 | 9 | 59 | 47 | 12 | 44 |
| 6 | Atlètic de Madrid | 38 | 16 | 11 | 11 | 52 | 42 | 10 | 43 |
| 7 | Sevilla FC | 38 | 17 | 9 | 12 | 46 | 44 | 2 | 43 |
| 8 | Athletic de Bilbao | 38 | 17 | 6 | 15 | 53 | 49 | 4 | 40 |
| 9 | Reial Saragossa | 38 | 11 | 13 | 14 | 37 | 52 | -15 | 35 |
| 10 | Osasuna | 38 | 12 | 10 | 16 | 42 | 41 | 1 | 34 |
| 11 | Celta de Vigo | 38 | 9 | 16 | 13 | 25 | 32 | -7 | 34 |
| 12 | Reial Societat | 38 | 13 | 8 | 17 | 46 | 59 | -13 | 34 |
| 13 | Sporting de Gijón | 38 | 11 | 12 | 15 | 38 | 57 | -19 | 34 |
| 14 | Rayo Vallecano | 38 | 8 | 17 | 13 | 40 | 49 | -9 | 33 |
| 15 | CD Logroñés | 38 | 11 | 11 | 16 | 32 | 48 | -16 | 33 |
| 16 | Real Oviedo | 38 | 11 | 10 | 17 | 42 | 52 | -10 | 32 |
| 17 | Albacete Balompié | 38 | 11 | 9 | 18 | 54 | 59 | -5 | 31 |
| 18 | RCD Espanyol | 38 | 9 | 11 | 18 | 40 | 56 | -16 | 29 |
| 19 | Cadis CF | 38 | 5 | 12 | 21 | 30 | 70 | -40 | 22 |
| 20 | Real Burgos | 38 | 4 | 14 | 20 | 29 | 69 | -40 | 22 |
| Lliga de Campions | Recopa d'Europa | Copa de la UEFA | Descens |
Llegenda: J-partits jugats, G-guanyats, E-empatats, P-perduts, GF-gols a favor, GC-gols en contra, DG-diferència de gols, PTS-punts

## Resultats

* Lliga de Campions: FC Barcelona
* Recopa d'Europa: Reial Madrid
* Copa de la UEFA: RC Deportivo, Valencia CF, CD Tenerife
* Descensos: Cadis CF, Real Burgos, RCD Espanyol
* Ascensos: UE Lleida, Reial Valladolid, Racing de Santander

## Màxims golejadors

| Bebeto | Deportivo La Coruña | 29 |
| Iván Zamorano | Real Madrid | 26 |
| Hristo Stoítxkov | Barcelona | 20 |
| Liuboslav Pènev | Valencia | 20 |
| José Ángel Ziganda | Athletic de Bilbao | 17 |
# SARS-CoV

El SARS-CoV (de l'anglès severe acute respiratory syndrome coronavirus, o SARS-CoV-1) és una soca de virus de l'espècie Coronavirus relacionats amb la síndrome respiratòria aguda greu (SARSr-CoV) que causa la SARS. Pertany al gènere dels Betacoronavirus, de la subfamília Orthocoronavirinae (coronavirus), dins de la família Coronaviridae. Es tracta d'un virus d'ARN monocatenari de sentit positiu, embolcallat i d'origen zoonòtic.
El SARS-CoV va originar l'epidèmia de la SARS que va sorgir el 2003 en els països de sud-est asiàtic. Va emergir el novembre de 2002 (és, per tant, un virus emergent) a la província de Canton, Xina. Des de la seva aparició l'agost de 2003, el virus havia infectat 8.422 persones en una trentena de països causant 916 morts.

## Classificació

Ordre Nidovirales
* Família Coronaviridae
** Subfamília Orthocoronavirinae (coronavirus)
*** Gènere Betacoronavirus; espècie tipus: Murine coronavirus
**** Subgènere Sarbecovirus
***** Espècie Coronavirus relacionats amb la Síndrome respiratòria aguda greu (SARSr-CoV)
****** SARS-CoV (causant de la SARS en humans)
****** SARS-CoV-2 (causant de la COVID-19 en humans)
****** Soca de rat-penat SL-CoV-WIV1
****** Soca de rat-penat SARSr-CoV HKU3
****** Soca de rat-penat SARSr-CoV RP3

## Referències

* ↑ «Aerosol and Surface Stability of SARS-CoV-2 as Compared with SARS-CoV-1». The New England Journal of Medicine, 382, 16, 17-03-2020, pàg. 1564–1567. DOI: 10.1056/NEJMc2004973. PMC: 7121658. PMID: 32182409.
* 1 2 «International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV)» (en anglès). ICTV, 01-02-2019. Arxivat de l'original el 2020-03-20. [Consulta: 23 març 2020].
* ↑ (en francès) Bilan de l'OMS pour la période 1.$^{er}$ novembre 2002 au 7 août 2003 en: OMS. Consultado el 08-08-2003.

## Vegeu també

* SARS-CoV-2
# Cynan Garwyn

Cynan Garwyn o Cynan ap Brochwel (ca 645 – ca 613) va ser un rei de Powys que visqué al segle vii. El seu malnom Garwyn és una forma gal·lesa antiga per Cames Blanques.
La seva vida està molt poc documentada, i únicament apareix en annals molt posteriors a la seva època, pel que les informacions poden estar tenyides pel pas del temps. Pel fet que heretà el tron de Powys, sembla que hauria estat el primogènit de Brochwel Ysgithrog; i, d'acord amb les genealogies, s'hauria casat amb Gwynwenwen, filla de Domangart mac Aidan d'Escòcia amb qui tingué almenys tres fills: Selyf Sarffgadau (que el succeí en el tron als voltants de l'any 610, possiblement per abdicació), Dinogad i Afandreg Ddu (que es casà amb Cadfan ab Iago del Gwynedd). Segons la tradició, Cynan morí en l'enfrontament amb Æthelfrith de Northumbria, en la batalla de Chester; la data de la batalla és incerta, encara que s'ha situat pel 613. Segons la llegenda, el seu cavall Du Hir Tynnedig (L'Alta Tenda Negra) era un dels tres corsers més grans de Bretanya.
Cynan Garwyn està documentat com a protector de sant Beuno, a qui donà terres per a l'edificació d'un monestir.

## Bibliografia

* Kari Maund The Welsh Kings: The Medieval Rulers of Wales Tempus, 2000
* John Edward Lloyd A history of Wales from the earliest times to the Edwardian conquest Longmans, Green & Co., 1911

## Referències

* ↑ «EBK: King Cynan Garwyn of Powys». [Consulta: 7 desembre 2023].
# Boreoeuteris

Els boreoeuteris (Boreoeutheria) o boreoteris (Boreotheria) són un clade (magnordre) que està compost pels tàxons germans dels laurasiateris i els euarcontoglirs. Actualment està molt acceptat gràcies a les anàlisis comparatives de les seqüències d'ADN.

## Classificació

Classe Mammalia
* Clade Boreoeutheria
** Grup III: Euarchontoglires
*** Superordre Euarchonta
**** Ordre Scandentia
**** Mirordre Primatomorpha
***** Ordre Dermoptera
***** Ordre Primates
*** Superordre Glires
**** Ordre Lagomorpha
**** Ordre Rodentia
** Grup IV: Laurasiatheria
*** Ordre Eulipotyphla
*** Ordre Chiroptera
*** Ordre Artiodactyla
*** Ordre Perissodactyla
*** Ordre Pholidota
*** Ordre Carnivora

## Cladograma

Aquesta és la filogènesi d'acord amb les dades genètiques:
| Eutheria | Atlantogenata  Xenarthra Afrotheria  Boreoeutheria    Laurasiatheria   Euarchontoglires |

## Referències

* ↑ Waddell, Peter J.; Okada, Norohiro; Hasegawa, Masami «Towards Resolving the Interordinal Relationships of Placental Mammals». Biología sistematica, 48, 1, pàg. 1–5. DOI: 10.1093/sysbio/48.1.1. PMID: 12078634.
* ↑ Esselstyn, Jacob A.; Oliveros, Carl H.; Swanson, Mark T.; Faircloth, Brant C. «Investigating Difficult Nodes in the Placental Mammal Tree with Expanded Taxon Sampling and Thousands of Ultraconserved Elements». Genome Biology and Evolution, 9, 9, 26-08-2017, pàg. 2308–2321. DOI: 10.1093/gbe/evx168. PMC: 5604124. PMID: 28934378.
* Waddell PJ, Kishino H, Ota R (2001) A phylogenetic foundation for comparative mammalian genomics. Genome Inform Ser Workshop Genome Inform 12: 141–154.
* William J. Murphy, Eduardo Eizirik, Mark S. Springer et al., Resolution of the Early Placental Mammal Radiation Using Bayesian Phylogenetics,Science, Vol 294, Issue 5550, 2348–2351, 14 December 2001.
* Kriegs, Jan Ole, Guennadi Txurakov, Martin Kiefmann, Ursula Jordan, Juergen Brosius, Juergen Schmitz. (2006) Retroposed Elements as Archives for the Evolutionary History of Placental Mammals. PLoS Biol 4(4): e91.«Enllaç». (pdf version)
* Blanchette M, Green ED, Miller W, Haussler D. (2004) Reconstructing large regions of an ancestral mammalian genome in silico. Genome Res. 2004 Dec;14(12):2412–23. («Enllaç».)
* Ma J, Zhang L, Suh BB, Raney BJ, Burhans RC, Kent WJ, Blanchette M, Haussler D, Miller W. (2006) Reconstructing contiguous regions of an ancestral genome. Genome Res. 2006 Dec;16(12):1557–65. Epub 2006 Sep 18. («Enllaç».)

## Enllaços externs

* Resolving the Family Tree of Placental Mammals
* Wired article: Bringing Back the Brontosaurus April 2006.
* Resolving the Family Tree of Placental Mammals
* Wired article: Bringing Back the Brontosaurus April 2006.
# Barcelona Pagesos

Barcelona Pagesos és un club de futbol americà de la ciutat de Barcelona, fundat l'any 2014. Actualment participa a la LNFA senior de Futbol Americà i en categories cadet, junior i Flag a la Lliga Catalana de Futbol Flag.

## Referències

* ↑ «Els Barcelona Pagesos busquen jugadors de futbol americà». Betevé, 09-09-2016. [Consulta: 20 abril 2019].
# Fòrum de Governança d'Internet

El Fòrum de governança d'Internet (IGF) és un grup de governança multipart per al diàleg de polítiques sobre qüestions de governança d'Internet. Reuneix totes les parts interessades en el debat sobre la governança d'Internet, tant si representen els governs, el sector privat o la societat civil, inclosa la comunitat tècnica i acadèmica, en igualtat de condicions i mitjançant un procés obert i inclusiu. L'establiment de l'IGF va ser anunciat formalment pel Secretari General de les Nacions Unides el juliol de 2006. Es va convocar per primera vegada entre octubre i novembre de 2006 i des de llavors ha celebrat una reunió anual.

## Antecedents

La necessitat de comptar amb una reunió dedicada al desenvolupament d'Internet va ser palesa durant els treballs de la Cimera Mundial sobre la Societat de la Informació (CMSI), duts a terme entre el 2003 i el 2005.

## Estructura organitzativa

Després d'una reunió de consulta oberta convocada el febrer de 2006, el secretari general de les Nacions Unides va establir un Grup Assessor (ara conegut com a Grup Assessor multipart, o MAG) i una Secretaria, com els principals òrgans institucionals de l'IGF.

## Activitats

Les activitats següents tenen lloc durant les reunions de l'IGF: sessions principals o focals, tallers, reunions de coalicions dinàmiques, fòrums de bones pràctiques, reunions paral·leles, sessions del país amfitrió, sessions 'flash', fòrums oberts, sessions de diàleg interregional, sessions per nous participants, sessions llampeig, sessions 'unconference', esdeveniments previs i l'IGF "Village".

## Referències

* ↑ "About the Internet Governance Forum" , Internet Governance Forum.
* ↑ "IGF 2024 Programme", Internet Governance Forum.
* ↑ "IGF 2016 New Session Formats" Arxivat 2017-04-16 a Wayback Machine., Internet Governance Forum.

## Enllaços externs

* Internet Governance Forum, lloc web oficial
* Internet Governance Forum Support Association, ajuda a proporcionar suport i finançament a la Secretaria de l'IGF i activitats relacionades.
* Internet Society a l'IGF, informació sobre les contribucions de la Internet Society a l'IGF i el seu Programa Ambaixador de l'IGF.
* Association for Progressive Communications (APC) sobre l'IGF, recomanacions i publicacions de la xarxa de la societat civil per a la justícia social i el desenvolupament sostenible.
* Fòrum de Governació d'Internet, Club IGF
# Ducat de Prim

El Ducat de Prim és un títol nobiliari espanyol creat l'1 de novembre de 1871 pel rei Amadeu I a favor de Joan Prim i Prats, I marquès de Los Castillejos, I comte de Reus, I vescomte del Bruc, "a títol pòstum", perquè fos ostentat per la seva vídua Francisca Agüero i González.

## Història

El títol es va concedir amb la condició que fos heretat per la seva filla Isabel Prim i Agüero, i no pel seu fill home Joan Prim i Agüero, a qui li havia atorgat el Ducat de Los Castillejos (per elevació del marquesat de Los Castillejos), havent heretat, també del seu pare, el Comtat de Reus i el Vescomtat del Bruc. En morir sense descendents el I duc de los Castillejos, va ser la seva germana Isabel Prim i Agüero la que va transmetre tots els títols familiars, a través de la seva neboda María de la Concepción Salvadó Prim i Golferich, casada amb Carlos Muntadas i Muntadas, distribuint aquests entre els seus quatre fills:
* Carles Muntadas i Salvadó Prim, II duc de Los Castillejos,
* Lluís Muntadas i Salvadó Prim, III duc de Prim (1953), casat amb Simone Audhui Gillin.
* Antoni Muntadas i Salvadó Prim, III comte de Reus (1953), casat amb María Josefa Fábregas i Bas.
* Maria de la Concepció Muntadas i Salvadó Prim, III vescomtessa del Bruch.

## Nota

El Ducat de Prim, va ser rehabilitat el 24 de juny de 1960 per Lluís Muntadas i Salvadó Prim, fill de Carles Muntadas i Muntadas i de Maria de la Concepció Salvadó Prim i Golfrich, neboda d'Isabel Prim i Agüero, I duquessa de Prim, qui va transmetre els seus drets als seus fills, no solament del ducat de Prim sinó també del Ducat de Los Castillejos.

## Ducs de Prim

| | Titular | Període |
| Creació per Amadeu I |||
| I | Francisca Agüero i González | 1871-1889 |
| II | Isabel Prim i Agüero | 1889-1927 |
| Rehabilitat per Francisco Franco |||
| III | Lluís Muntadas i Salvadó Prim | 1960-1982 |
| IV | Lluís Muntadas-Prim i Aduhui | 1983-2018 |
| V | María de los Ángeles Muntadas-Prim y Lafita | 2019-actual titular |

## Història dels ducs de Prim

Francisca Agüero i González (1821-1889), I duquessa de Prim, II comtessa d'Agüero.
* Va casar amb Joan Prim i Prats, I marquès de Los Castillejos, I comte de Reus, I vescomte del Bruch, Capità General dels Reials Exèrcits. Heroi de la batalla de Castillejos, en la guerra amb el Marroc, per impedir l'assetjament de les ciutats de Ceuta i Melilla. Li va succeir la seva filla:
Isabel Prim i Agüero (1862-1927), II duquessa de Prim.
* Va casar amb Fernando de Heredia y Livermore. Sense descendents. Va passar els drets a la seva neboda Maria de la Concepción Salvadó Prim i Golferich, casada amb Carles Muntadas i Muntadas, els fills de la qual van succeir en tots els títols familiars, corresponent el ducat de Prim a:
Rehabilitat en 1960 per:
Lluís Muntadas i Salvadó Prim, III duc de Prim, en qui es va rehabilitar el ducat el 24 de juny de 1960.
* Va casar amb Simone Audhui Guillin. Li va succeir el seu fill:
Lluís Muntadas-Prim i Audhui, IV duc de Prim.

## Referències

* Elenco de Grandezas y Títulos Nobiliarios Españoles. Instituto "Salazar y Castro", C.S.I.C.
# Sunstech

Sunstech és una marca registrada pertanyent a l'empresa distribuidora d'electrònica Afex Suns. Afex Suns, posteriorment coneguda com a Afex Electronics, fou l'empresa que a finals dels anys 70 introdugué a Espanya els productes de la marca japonesa Aiwa, i més endavant desenvolupà la seva pròpia marca l'any 2003. A dia d'avui Sunstech compta amb instal·lacions arreu del món en llocs com Japó, la Xina i Dubai, i és un gran distribuidor de productes electrònics a Espanya.

## Referències

* ↑ «Conócenos - Sunstech». [Consulta: 18 octubre 2024].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Sunstech
# Barnstaple

Barnstaple és una ciutat anglesa situada al comtat de Devon, travessada pel riu Taw, el qual desemboca al canal de Bristol.

## Llocs d'interès

Pannier Market és un mercat d'aliments típic del segle xix amb estructura de ferro colat i vitralls, situat al carrer Butchers Row.
Es va construir per decisió del Borough Council (Consell del Districte) el qual, una vegada construït el Guildhall el 1827 va voler remodelar la zona que hi havia al darrere. La proposta incloïa la construcció d'un Pannier Market (mercat cistella) per a reemplaçar l'existent mercat de vegetals i un nou carrer, «Butchers Row» (carrer dels Carnissers), que unís els carrers High street amb Boutport street. A un costat d'aquest carrer hi hauria Pannier Market i a l'altre 33 carnisseries. Aquest projecte va ser acabat el 1855
Abans que fos construït Pannier Market els que tenien productes o mercaderies per vendre els portaven a Barnstaple en cistelles i es posaven en línia al costat de High street, entre Cross street i Boutport Street. Aquest pràctica provocava una congestió entorn del carrer principal, que la construcció de Pannier Market va alleujar. Avui en dia, els dimarts, divendres i dissabtes de cada setmana, el Pannier Market està ple de parades amb una gran varietat de productes. El carrer dels carnissers encara existeix, tot i que ni ha algunes botigues que venen altres productes.
Queen Anne's Walk es un passeig cobert i amb una columnata de pedra. Inicialment era coneguda com a Merchant's Walk (Passeig de comerciants). Construït com a lloc d'intercanvi de mercaderies, es vist com un supervivent excepcional del passat mercantil de Barnstaple. Ja és documentat des del 1609. El 1708 va ser restaurat o reconstruït i va ser quan s'hi va eregir una estàtua de la reina Anna.
Long Bridge és el pont que hi travessa el riu Taw. Es va construir al voltant de 1280 i s'ha ampliat almenys tres vegades. Té 16 arcs ogivals o apuntats de maçoneria amb obertura dels arcs entre 5,5 m i 7,9 m.
El 1796 s'hi va fer una primera ampliació mitjançant la construcció d'arcs de mig punt entre els tallamars existents. Entre 1832 i 1834 el pont es va ampliar amb una vorera de 1,2 m suportada per un voladís. El 1963 es va a tornar a ampliar només al costat d'aigües amunt. A la banda d'aigües avall es va retirar la ferramenta que es s'hi havia posat el 1834 i es va deixar tal com era entre 1796 i 1832. El resultat varen ser dues voreres que fan 1,8 m d'ample que flanquegen una calçada 7,3 m.

## Referències

* ↑ «Definition of ROW» (en anglès). Merriam Webster, 11-11-2024. [Consulta: 18 novembre 2024].
* ↑ «The Pannier Market. History» (en anglès). Pannier Market. Arxivat de l'original el 9 d’octubre 2016. [Consulta: 22 setembre 2016].
* ↑ «Queen Anne's Walk, Barnstaple» (en anglès). Heritage Gateway. [Consulta: 24 setembre 2016].
* ↑ «Barnstaple Long Bridge» (en anglès). Engineering timelines. [Consulta: 24 setembre 2016].
# Dècada del 450
## Esdeveniments

* Invasió de Gran Bretanya dels angles i saxons. Batalla de Aylesford (455).
* Batalla dels Camps Catalàunics (452): els huns envaeixen la Gàl·lia i són vençuts per Aeci i els germans federats a la Batalla dels Camps Catalàunics. L'any següent ataquen Itàlia. Després de la mort d'Atila i la batalla de Nedao, el seu imperi es disloca
* Concili de Calcedònia (451) que condemna el Monofisisme. Les Esglésies d'Egipte i de Síria accepten malament la supremacia cultural i política de Constantinoble a Orient. La doctrina monofisita, àmpliament implantada, responia al monoteisme intransigent dels orientals.
* Fi de la persecució dels budistes a la Xina pels Wei del Nord.
* Saqueig de Roma (455) pels Vàndals. 455-476: època dels Últims emperadors després de l'homicidi de Valentinià III a Occident.
* Regnat de Skandagupta sobre l'Imperi Gupta a Índia (455-467). Arriba a contenir els Heftalites
* Els Burgundis comencen la seva expansió (455); ocupen la regió del Roine i prenen Lió.

## Personatges destacats

* Àtila
* Honòria
* Valentinià III

## Referències

* ↑ Jean Jolly. Histoire du continent africain. Editions L'Harmattan, 1996.
* ↑ René Grousset (1885-1952). «Histoire de la Chine». Club des Libraires de France.
* ↑ Michel Kaplan. Le Moyen Age, IVe-Xe siècle (en francès). Éditions Bréal, 1998, p. 431. ISBN 978-2-85394-731-2.
# Dòcim de Macedònia

Antígon Dòcim o Dòcim (en llatí Docimus, grec antic: Δόκιμος, Dókimos) fou un oficial de l'exèrcit del Regne de Macedònia que a la mort d'Alexandre el Gran va donar suport a Perdicas d'Orèstia.
A la mort d'Alexandre va unir les seves forces a les d'Àtal i Alcetes, i quan Antígon el Borni els va derrotar a Pisídia l'any 320 aC Dòcim, Àtal i Polemó d'Estimfea van ser fets presoners, segons Diodor de Sicília i Poliè.
Confinats en una fortalesa, durant l'expedició d'Antígon contra Èumenes de Càrdia van aconseguir escapar amb complicitat d'alguns guardians, i es van apoderar de la fortalesa. Dòcim va abandonar el lloc per anar a negociar amb Estratonice, l'esposa d'Antígon, però Diodor de Sicília diu que va caure presoner altra vegada.
Sembla que llavors va entrar al servei d'Antígon i el 313 aC va anar a Cària al front d'un exèrcit d'Antígon per establir la llibertat de les ciutats gregues de Cària.
Poc temps abans de la batalla d'Ipsos l'any 301 aC apareix com a governador de la fortalesa de Sínnada a Frígia, per compte d'Antígon però va ser induït a entregar-la a Lisímac de Tràcia. Probablement governava tot el districte i es creu que fou llavors quan va fundar una ciutat anomenada Docímia, segons Esteve de Bizanci. Després de la caiguda d'Antígon l'any 301 aC ja no se'l menciona més.

## Referències

* ↑ Docimus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1057
# París-Rennes

La París-Rennes era una cursa ciclista francesa que es disputà entre París i Rennes. Després d'una primera edició el 1902, la cursa es disputà anualment entre 1927 i 1939, moment en què deixà de disputar-se. El primer vencedor fou Louis Trousselier, mentre que Sylvain Marcaillou en fou el darrer. Cap ciclista guanyà la cursa en més d'una ocasió.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1902 | Louis Trousselier | Michel Frédérick | Hippolyte Aucouturier |
| 1927 | Raymond Decorte | Hector Martin | Arsène Alancourt |
| 1928 | Nicolas Frantz | Eugène Archambault | Gaston Rebry |
| 1929 | Aimé Deolet | Gustave Van Slembrouck | André Godinat |
| 1930 | Paul Le Drogo | Gaston Rebry | Leander Ghyssels |
| 1931 | Émile Joly | Ferdinand Le Drogo | Frans Bonduel |
| 1932 | Albert Barthélémy | Léon Louyet | Georges Speicher |
| 1933 | René Le Grevès | Alfons Schepers | Léon Tommies |
| 1934 | Alfons Schepers | René Le Grevès | Edgard De Caluwé |
| 1935 | Georges Speicher | Louis Hardiquest | Romain Maes |
| 1936 | Manuel Garcia | Sylvère Maes | Max Bulla |
| 1937 | Albert Beckaert | Émile Gamard | Joseph Somers |
| 1938 | Raymond Louviot | Bruno Carini | Jean Fontenay |
| 1939 | Sylvain Marcaillou | Roger Lapébie | Félicien Vervaecke |

## Referències

* ↑ Palmarès a memoire-du-cyclisme.eu