# Zeta de Perseu

Zeta de Perseu (ζ Persei) és la tercera estrella amb més brillantor a la constel·lació de Perseu, per darrere de Mirfak (α Persei) i Algol (β Persei). La seva magnitud aparent és +2,85. És membre de l'Associació estel·lar Perseus OB2 o «Associació estel·lar de Zeta Persei», anomenada així per les estrelles de tipus O i B que conté. Aquesta associació es troba a una distància aproximada del sistema solar de 960 anys llum.

## Característiques

Zeta de Perseu és una supergegant blanc-blavós de tipus espectral B1Ib molt calent -la seva temperatura efectiva arriba als 22.040 K - i enormement lluminós, sent la seva lluminositat equivalent a la de 105.000 sols. Té un diàmetre 21 vegades més gran que el de l'Sol i rota amb una velocitat de rotació projectada de 54 km/s. El seu contingut metàl·lic és una mica inferior al solar, sent el seu índex de metal·licitat [Fe / H] = -0,08. Una estrella d'aquestes característiques té una vida curta: s'estima la seva edat actual en uns 12,6 milions d'anys i, amb una massa de 19 masses solars, no li queda gaire temps per explotar com una supernova.
Dues companyes llunyanes completen el sistema estel·lar de Zeta de Perseu. La primera d'elles, anomenada Zeta de Perseu B, és un estel blanc-blavós de tipus B8 i magnitud +9,16, situat a unes 3900 ua de l'estrella principal; empra almenys 50.000 anys a completar una òrbita al voltant de l'estrella primària. L'altre possible acompanyant, Zeta de Perseu E, és un estel blanc de tipus A2 tan allunyat -la seva distància projectada és de 36.000 ua- que no se sap amb certesa si està gravitacionalment unit a Zeta de Perseu.

## Referències

* ↑ «The kinematics of the Gould belt: an expanding group ?». The Astrophysical Journal Supplement Series, 12-1968, pàg. 371. DOI: 10.1086/190179.
* ↑ «The interstellar Ca II distance scale» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 15-09-2009, pàg. 833–840. DOI: 10.1051/0004-6361/20079144.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ Andrea Fabiana Torres «Fundamental parameters of B supergiants from the BCD system. I. Calibration of the (λ_1, D) parameters into Teff» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1, 27-03-2009, pàg. 297–320. DOI: 10.1051/0004-6361/200811147.
* 1 2 3 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Norberto Castro «The IACOB project. III. New observational clues to understand macroturbulent broadening in massive O- and B-type stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 19-12-2016. DOI: 10.1051/0004-6361/201628541.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
* 1 2 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
* ↑ «Menkib» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 16 maig 2021].
* ↑ Menkib Arxivat 2013-01-15 a Wayback Machine. (The Bright Star Catalogue)
* 1 2 3 «Menkib» (en anglès). Stars. Jim Kaler. [Consulta: 16 maig 2021].
* ↑ Zorec, J.; Cidale, L.; Arias, M. L.; Frémat, Y.; Muratore, M. F.; Torres, A. F.; Martayan, C. «Fundamental parameters of B supergiants from the BCD system. I. Calibration of the (λ_1, D) parameters into Teff». Astronomy and Astrophysics, 501, 1, 2009. pp. 297-320.
* ↑ Huang, W.; Gies, D. R. «Stellar Rotation in Field and Cluster B Stars». The Astrophysical Journal, 683, 2, 2008. pp. 1045-1051.
* ↑ Wu, Yue; Singh, H. P.; Prugniel, P.; Gupta, R.; Koleva, M. «Coudé-feed stellar spectral library - atmospheric parameters». Astronomy and Astrophysics, 525, 2011. A71.
* ↑ Tetzlaff, N.; Neuhäuser, R.; Hohle, M. M. «A catalogue of young runaway Hipparcos stars within 3 kpc from the Sun». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 410, 1, 2011. pp. 190-200.