OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Teos (faraó)

Teos (nom grec:Τέως) Irimaatenra Dyedhor, va ser el segon faraó de la dinastia XXX d'Egipte, regnant de 361 a 359 aC.
Manetó el denomina Teos, segons les versions de Juli Africà, Eusebi de Cesàrea i Jordi Sincel·le, comentant que va regnar dos anys. És citat a la Crònica Demòtica com a Dyeho.
Era el fill i successor del Nectabeu I i els dos primers anys probablement hauria estat corregent amb el seu pare. Tens ja abans del començament del seu regnat va iniciar una política d'aliances amb el rei Agesilau II d'Esparta i amb Atenes. Va recolzar Esparta i Atenes en la seva lluita contra Pèrsia enfonsada en disputes internes.
Després de prendre el poder a la mort del seu pare, Nectabeu I, decideix la conquesta de Palestina i Síria, aprofitant la decadència del poder aquemènida. La campanya es va preparar a consciència, reclutant mercenaris grecs als quals va pagar en requisar els metalls preciosos dels temples del país i surimir privilegis als sacerdots de Sais. S'encunyà moneda per a la paga de mercenaris per primera vegada a la història d'Egipte.
Teos va reservar-se el comandament suprem, mentre que Agesilau II d'Esparta va comandar els mercenaris grecs i l'estrateg Càbries a la flota atenesa. Aquest exèrcit, el 360 aC., va avançar sense resistència i prendre Fenícia.
Durant l'absència d'Egipte, Teos va ser víctima d'una traïció, se li va oposar el seu germà Tyahapimu, que havia estat designat corregent, proclamant faraó al seu propi fill, Nectabeu II. La causa de la insurrecció hauria sigut el descontentament dels sacerdots, però es sospita que el rei persa Artaxerxes II va oferir diners a Tyahapimu i a Nectabeu.
Càbries i la marina de guerra van romandre fidels al faraó, però Agesilau es va unir a Nectabeu, l'exèrcit va donar suport a l'usurpador i Teos va fugir a la cort del rei persa Artaxerxes II. Allà va rebre asil, perquè Artaxerxes va considerar que per reconquistar Egipte podria ser-li molt útil un antic faraó. Artaxerxes va morir el 358 aC, i la següent ofensiva persa va succeir el 351 aC. Llavors Teos probablement ja era mort.

## Construccions i testimonis de la seva època

* Una capella al mur nord del temple de Jonsu a Karnak.
* Una inscripció de la restauració del temple de Jonsu a Karnak.
* Una inscripció a les pedreres de Tura.
* Fragments d'inscripció a Tanis.
* Fragments de relleus a Qantir i Atribis.
* Un fragment de naus, un atuell de Memfis i monedes.

## Enllaços externs

* http://www.livius.org/te-tg/teos/teos.html Arxivat 2013-06-23 a Wayback Machine.
# Cecil Mallaby Firth

Cecil Mallaby Firth (1878 - 1931) fou un egiptòleg britànic.
Firth va treballar a Núbia de 1907 a 1911, i després va començar a explorar el complex de la Piràmide esglaonada de Djoser a Saqqara, on, el 1924, va descobrir el serdab de faraó, que ara es troba al Museu del Caire.
Firth després va treballar en col·laboració amb James E. Quibell i, posteriorment, amb Jean-Philippe Lauer a la seva arribada en el lloc en 1926.
Va ser nomenat inspector de la zona de Saqqara en 1927 pel Servei d'Antiguitats.
En 1928 i 1929, Firth inicià l'excavació del complex funerari d'Userkaf, el primer rei de la cinquena dinastia, així com la d'una petita piràmide situada just al sud, atribuïda a la seva dona, la reina Neferhetepès. També va treballar en el desenvolupament de la necròpolis de la Piràmide de Teti.
Firth va morir el 1931 a Anglaterra, quan es preparava l'estudi de les tombes arcaiques a Saqqara. Només una petita part de les seves notes i informes han estat publicats.

## Obres

* Amb Battiscombe G. Gunn: Excavations at Saqqara, Teti pyramid cemeteries, Vol. 1: text. Institut Français d'Archéologique oriental, El Caire 1926.
* The Archaeological Survey of Nubia. Report for 1910–1911 (= The Archaeological Survey of Nubia 4). Government Press, El Caire 1927.
* Amb James Edward Quibell: The step pyramid, I i II, Excavations at Saqqara. Institut Français d'Archéologie Orientale, El Caire 1935–1936.

## Enllaços externs

* Saqqara Inline – Personal Profiles (anglès)
* Cecil Mallaby Firth (anglès)
# Inscripcions de l'Orkhon

Les inscripcions de l'Orkhon, o Runes túrquiques, són les més antigues mostres conegudes d'escriptura en llengües pertanyents a la gran família lingüística de les llengües túrquiques, branca altaica, l'àrea geogràfica de les quals s'estén des de l'occident de la Xina fins als Balcans, per la qual cosa els seus primers escrits apareixen a l'interior de l'Àsia central. Van ser escrites en el que actualment s'anomena la inscripció de l'Orkhon, esculpida en dos monuments erigits a la Vall de l'Orkhon entre els anys 732 i 735 en honor de dos prínceps köktürks anomenats Kütigin i Bilge Kagan.
Les inscripcions van ser descobertes per l'expedició de Nikolai Iàdrintsev el 1889, publicades per Vassili Ràdlov i desxifrades pel filòleg danès Vilhelm Thomsen el 1893. L'escriptura és molt semblant a l'apareguda en monuments de l'època de Tu-jue (突厥 pinyin tu2 jue2), a la Xina durant la Dinastia Tang.

## Referències

* ↑ Krueger, John R. «The Earliest Turkic Poem». Journal of the American Oriental Society, 82, 4, 1962, pàg. 557–557. DOI: 10.2307/597528. ISSN: 0003-0279.
* 1 2 Ross, E. Denison; Thomsen, Vilhelm «The Orkhon Inscriptions: Being a Translation of Professor Vilhelm Thomsen's Final Danish Rendering». Bulletin of the School of Oriental Studies, University of London, 5, 4, 1930, pàg. 861–876. ISSN: 1356-1898.

## Vegeu també

* Kara-Köl, llac a l'Uzbekistan

## Enllaços externs

* Pàgina de l'alfabet orkhon a Omniglot
* Turkic World
# Ram

«RAM o Ram» té aquests significats:
* RAM de l'anglès Random-Access Memory, memòria d'accés aleatori, tipus de memòria informàtica
* RAM o reacció adversa a medicament, efecte no desitjat que es produeix en un pacient en ser tractat amb un o diversos medicaments
* RAM F1, constructor de cotxes de competició britànic que va arribar a disputar curses a la Fórmula 1
* RAM o Revista del Aficionado a la Meteorología, revista espanyola de divulgació meteorològica per Internet
* Ram o branca, tija d'un arbre
* Mercat del Ram de Vic
* Diumenge de Rams, festivitat cristiana
* Biografies:
** Ram o Aram (fill d'Hesron)
** Ram Baran Yadav (Sapahi, Índia, 1948), polític del Nepal, primer president del país
** Guru Ram Das (Lahore, Pakistan, 1534 – 1581, Amritsar, Índia), quart guru del sikhisme (1574)
** Ram Narayan (1927), músic indi
** Tula Ram, missatger al servei de Gobind Chandra, darrer raja de Cachar (Kachar)
** Ram Ouédraogo (1950, Agboville, Costa d'Ivori), polític Burkinès i membre del partit Reunió dels Ecologistes
** Domènec Ram i Lanaja (Alcanyís, - Roma, 1445), eclesiàstic i president de la Generalitat de Catalunya
** Berenguer de Bardaixí i Ram, noble dels segles xiv i xv, fill segon del poderós Justícia d'Aragó Berenguer de Bardaixí
* Toponímia:
** Can Ram, barri de Sant Pere de Vilamajor situat al veïnat de Boscassos i Vallserena
** Fita del Ram, muntanya del terme d'Esporles, a Mallorca
** Parshu Ram Mahadev, llogaret del Rajasthan
** Puig del Ram, muntanya entre els municipis de Campdevànol i de Ripoll (Ripollès)
# Roc de la Mel

El Roc de la Mel és una muntanya de 568 metres que es troba al municipi de Casserres, a la comarca catalana del Berguedà.
# Landebaeron

Landebaeron (en francès Landebaëron) és un municipi bretó situat al departament francès de les Costes d'Armor.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 253 | 299 | 231 | 211 | 183 | 186 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Daniel Cloarec | |
# Leon Cooper

Leon Cooper (Nova York, 28 de febrer de 1930 - Providence, 23 d'octubre de 2024) va ser un físic i professor universitari estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1972.

## Biografia

Va néixer el 28 de febrer de 1930 a Nova York. Es llicencià en física a la Universitat de Colúmbia, esdevenint posteriorment professor a la Universitat d'Illinois, així com professor convidat en universitats de Noruega, Itàlia i França.
Interessat en la física de l'estat sòlid, el 1957 desenvolupà al costat de John Bardeen i John Robert Schrieffer la Teoria BCS de la superconductivitat, per la qual a molt baixa temperatura es manifesta en els electrons una gran força d'atracció que els fa fluir aparellats de manera que, al passar prop d'un nucli atòmic, el primer electró cedeix energia que és després recuperada pel seu company. Aquesta teoria va tenir el seu origen el 1911 en el descobriment del neerlandès Heike Kamerlingh Onnes sobre la manca de resistència del mercuri als corrents elèctrics a temperatures properes al zero absolut.
Company d'investigacions d'Alfred P. Sloan entre 1959 i 1966, posteriorment realitzà investigacions a l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton i a l'Organització Europea per a la Recerca Nuclear (CERN).
El 1972 fou guardonat amb el Premi Nobel de Física, juntament amb John Bardeen i John Robert Schrieffer, «pels seus treballs conjunts sobre la teoria de la superconductivitat, coneguda com a Teoria BCS».
Un dels protagonistes de la comèdia de situació The Big Bang Theory, Sheldon Cooper, rep el cognom en honor a Leon Cooper.

## Referències

* ↑ Boix, Arnau. «Mor Leon N. Cooper, el Nobel que va investigar la superconductivitat». El Punt Avui, 31-10-2024. [Consulta: 2 novembre 2024].
* ↑ «¿Cuál es el verdadero significado de los nombres de Leonard y Sheldon en 'The Big Bang Theory'?» (en castellà), 22-06-2020. [Consulta: 27 febrer 2022].

## Enllaços externs

* «Leon Cooper» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Ab urbe condita

Ab urbe condita (AUC o a.u.c, també Anno urbis conditae) és un terme llatí que significa «des de la fundació de la ciutat» (de Roma), que segons la tradició es produí l'any 753 aC. També es pot fer servir l'abreviació fR, amb el mateix significat. Es fa servir per referenciar els anys a partir de la fundació de Roma, especialment útil en el camp de la historiografia de la Roma monàrquica i republicana.
Aquest calendari només fou utilitzat per uns pocs historiadors romans per identificar els anys, ja que habitualment s'utilitzava la identificació a través de la parella consular. De fet, és molt més utilitzat en l'actualitat que no pas ho fou en l'època romana.
La data tradicional per a la fundació de Roma del 21 d'abril de 753 aC fou establerta per Marc Terenci Varró, que per a tal fi utilitzà les llistes consulars i anomenà l'any dels primers cònsols com el 245 ab urbe condita. Per a aquesta darrera xifra utilitzà els escrits de Dionís d'Halicarnàs, que considera un període de 244 anys per a la monarquia romana, entre la fundació de la ciutat i l'adveniment de la República.

## Referenciés

* 1 2 «ab urbe condita | enciclopèdia.cat». [Consulta: 4 maig 2020].
# David Gaudu

David Gaudu (Landivisiau, Finisterre, Bretanya, 10 d'octubre de 1996) és un ciclista francès. Professional des del 2017, actualment corre a l'equip Groupama-FDJ. En el seu palmarès destaca la victòria al Tour de l'Avenir de 2016 i dues etapes a la Volta a Espanya de 2020.

## Palmarès

* 2014
** 1r a l'Aubel-Thimister-La Gleize i vencedor d'una etapa
* 2015
** Vencedor d'una etapa al Tour d'Alvèrnia
* 2016
** 1r a la Cursa de la Pau sub-23 i vencedor d'una etapa
** 1r al Tour de l'Avenir i vencedor d'una etapa
* 2017
** Vencedor d'una etapa al Tour de l'Ain
* 2019
** Vencedor d'una etapa al Tour de Romandia
* 2020
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a Espanya
* 2021
** 1r a la Classic de l'Ardèche
** Vencedor d'una etapa a la Volta al País Basc
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Luxemburg
* 2022
** Vencedor d'una etapa a la Volta a l'Algarve
** Vencedor d'una etapa al Critèrium del Dauphiné
* 2024
** 1r al Tour del Jura
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Luxemburg

### Resultats al Tour de França

* 2018. 34è de la classificació general
* 2019. 13è de la classificació general
* 2020. Abandona (16a etapa)
* 2021. 11è de la classificació general
* 2022. 4tè de la classificació general
* 2023. 9è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2020. 8è de la classificació general. Vencedor de 2 etapes

## Referències

* ↑ «Gaudu: 'Ya estaba bien una victoria, con esta ahora dos y hacer top 10 es excepcional'» (en castellà), 07-11-2020. [Consulta: 11 novembre 2020].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* David Gaudu a ProCyclingStats
# Ksi d'Àries

Ksi d'Àries (ξ Arietis) és una estrella de la constel·lació d'Àries. És una subgegant blava-blanca del tipus B amb de la magnitud aparent +5,48. Està aproximadament a 600 anys llum de la Terra.

## Referències

* ↑ «The kinematics of the Gould belt: an expanding group ?». The Astrophysical Journal Supplement Series, 12-1968, pàg. 371. DOI: 10.1086/190179.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars. IV. Evolution of rotational velocities» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1-2012. DOI: 10.1051/0004-6361/201117691.
* 1 2 «A stellar rotation census of B stars: from ZAMS to TAMS» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 22-09-2010, pàg. 605–619. DOI: 10.1088/0004-637X/722/1/605.
* ↑ «A stellar rotation census of B stars: from ZAMS to TAMS» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 22-09-2010, pàg. 605–619. DOI: 10.1088/0004-637X/722/1/605.

## Enllaços externs

* «* ksi Ari -- Spectroscopic binary» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 11 desembre 2020].
* Aladin previewer
# Xah Budak

Xah Budak (turc: Şah Budak) (segle xv) fou emir d'Elbistan de la dinastia Dhul-Kadr, germà i successor de Malik Arslan, a qui va deposar i assassinar el 1466, sota instigació del soldà mameluc d'Egipte Khuixqàdam.
Immediatament va rebre el reconeixement i el suport egipci; però el 1468 l'otomà Mehmet II va enviar un exèrcit que el va fer fora i va col·locar al tron al seu protegit Xah Suvar, un altre germà. Derrotats repetidament els egipcis, els otomans es van confiar, i sobtadament un nou exèrcit egipci va entrar al principat, va fer presoner a Shah Suvar i va ocupar Elbistan, posant al tron per segon cop a Xah Budak (1472).
Fou enderrocat el 1479 pel seu germà Ala al-Dawla Bozkurt, protegit dels otomans. Va morir el 1500.

## Referències

* ↑ Har-El, Shai. Struggle for Domination in the Middle East: The Ottoman-Mamluk War, 1485-91 (en anglès). BRILL, 1995. ISBN 978-90-04-10180-7.
* ↑ a la biografia de Kúixkadam a l'Enciclopèdia de l'Islam, volum V, pàgina 75, s'assenyala que al darrere de Shah Budak, vers 1467, els egipcis van posar al tron un germà seu, Rustum, però que va acabar també derrotat per Shah Suvar
* ↑ «Devletler ve hanedanlar | WorldCat.org» (en anglès). [Consulta: 27 octubre 2024].
# Xah Rukh II

Xah Rukh II fou un suposat kan genguiskànida de Kokand. Vambrey pensa que era descendent de Kaidu Khan.
L'únic relat que es coneix sobre els començaments del kanat corresponen a Mahsum Khoja que explica que un cap de nom Xah Rukh Beg, noble però no de família reial, va emigrar a l'inici del segle xviii de la regió del Volga la de Fergana on es va casar amb la filla de Yadigar Khoja, governant de la ciutat de Khurram Serai establint-se amb la seva gent a uns 20 km a l'oest de la que després fou la ciutat de Kokand (la Khwakend de Ibn Hàwqal). Se suposa que era un príncep mangit de la tribu Miñ (Ming) que predominava a la regió. Xah Rukh hauria matat al seu sogre i s'hauria apoderat del govern del districte vers 1710. Es va estendre per la rodalia i va governar fins a la seva mort que està datada el 1721.
En el relat tradicional el va succeir el seu fill Rahim Beg (1721-1736), i a aquest el va succeir el seu germà Abd al-Karim Beg (1736-1746). Algunes fonts atribueixen a Xah Rukh I la fundació d'una primera fortalesa a Kokand i a Xah Rukh II una nova fortalesa. Altres fonts atribueixen la fundació de la fortalesa a Abd al-Karim Khan. Aquest darrer, segons un geògraf xinès era obeït per tots els khojas de les ciutats de la vall de Fergana. Va tenir com a successor a Erdeni Beg (Irdana Biy), en el que comença a saber-se a alguna cosa més.

## Notes

* ↑ els khojas havien adquirit el govern de les ciutats de la Kashgària i de les ciutats de la vall de Fergana

## Bibliografia

* Howorth, Henry Hoyle. History of the Mongols, from the 9th to the 19th Century. Part II division II. The so-called tartars of Russia and Central Asia. Londres: Longmans, Green and Co, 1880.
# 11 de l'Ossa Menor b

11 de l'Ossa Menor b (11 Ursae Minoris b) és un planeta extrasolarque orbita l'estrella gegant de tipus K 11 Ursae Minoris, localitzat aproximadament a 390 anys llum de distància, en la constel·lació de l'Ossa Menor. El planeta té una massa mínima de 10,5 M$_J$. No obstant això, atès que la massa es troba en el límit inferior i la inclinació es desconeix, no es pot determinar la massa real. Podria tractar-se d'una nana marró si la massa fos 13 vegades la de Júpiter. Aquest planeta triga 17 mesos a completar el seu període orbital, i es troba a una distància mitjana d'1,54 ua. Aquest gegant gasós va ser descobert mitjançant el mètode de la velocitat radial el 12 d'agost de 2009.

## Referències

* 1 2 Artie Hatzes «Planetary companions around the K giant stars 11 Ursae Minoris and HD 32518» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 18-08-2009, pàg. 1311–1317. DOI: 10.1051/0004-6361/200911702.
* 1 2 Keivan Stassun «Accurate Empirical Radii and Masses of Planets and Their Host Stars with Gaia Parallaxes» (en anglès). Astronomical Journal, 3, 03-03-2017, pàg. 136. DOI: 10.3847/1538-3881/AA5DF3.
* ↑ Artie Hatzes «Planetary companions around the K giant stars 11 Ursae Minoris and HD 32518» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 18-08-2009, pàg. 1311–1317. DOI: 10.1051/0004-6361/200911702.
* ↑ Afirmat a: Enciclopèdia Extrasolar Planets. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Planet 11 UMi b» (en anglès). Extrasolar Planets Encyclopaedia. Observatori Meudon. [Consulta: 13 desembre 2020].
* ↑ «The planetary system 11 UMi hosts at least one planet.» (en anglès). Open Exoplanet Catalogue. [Consulta: 19 desembre 2020].
* ↑ van Leeuwen, F. «Validation of the new Hipparcos reduction». Astronomy and Astrophysics, 474, 2, 2007, pàg. 653–664. arXiv: 0708.1752. Bibcode: 2007A&A...474..653V. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357. Vizier catalog entry
* ↑ Döllinger, P.; Hatzes, A. P.; Pasquini, L.; Guenther, E. W.; Hartmann, M. «Planetary companions around the K giant stars 11 Ursae Minoris and HD 32518». Astronomy and Astrophysics, 505, 3, 2009, pàg. 1311–1317. arXiv: 0908.1753. Bibcode: 2009A&A...505.1311D. DOI: 10.1051/0004-6361/200911702.
Coordenades: 15$^h$ 17$^m$ 05.8886$^s$; +71° 49′ 26.044″
# Rita Vittadini

Rita Vittadini (Pavia, 19 de març de 1914 - 2000) va ser una gimnasta artística italiana que va competir durant la dècada de 1920.
El 1928 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Amsterdam, on guanyà la medalla de plata en el concurs complet per equips del programa de gimnàstica.

## Referències

* ↑ «Rita Vittadini Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d’abril 2020. [Consulta: 1r juny 2018].
# 20 del Lleó Menor

20 del Lleó Menor (20 Leonis Minoris) és un estel binari a la constel·lació del Lleó Menor situat en el límit amb Lleó. De magnitud aparent +5,40, s'hi troba a 48,6 anys llum de distància del sistema solar.
L'estel principal del sistema, 20 del Lleó Menor A (Gliese 376 A / GJ 376 A), és una nana groga de tipus espectral G3Va. Té una temperatura efectiva de 5.740 K i el seu radi és un 20% més gran que el radi solar. És un 50% més lluminosa que el Sol i posseeix una massa estimada lleugerament major que la massa solar. Mostra una abundància relativa de ferro més elevada que en el Sol ([Fe/H] = +0,20). La seva velocitat de rotació de 3 km/s és una mica major que la del Sol i pot tenir una edat aproximada de 6.900 milions d'anys. Les seves característiques físiques, similars a les del nostre estel, fan d'ella un anàleg solar.
L'estel acompanyant, 20 del Lleó Menor B (Gliese 376 B / GJ 376 B), és una tènue nana vermella de tipus M6.5. Visualment a una mica més de 2 minuts d'arc, el moviment propi comú d'ambdós estels indica que estan associats. És una nana vermella activa, encara que hom pensa que no és un estel fulgurant. Massa brillant per al seu tipus espectral, l'aparent discrepància pot explicar-se si 20 Leonis Minoris B fos una binària amb ambdues components gairebé iguals, la qual cosa explicaria també l'alt nivell d'activitat.

## Referències

* 1 2 «The 2001 US Naval Observatory Double Star CD-ROM. I. The Washington Double Star Catalog» (en anglès). Astronomical Journal, 6, 12-2001, pàg. 3466–3471. DOI: 10.1086/323920.
* ↑ 20 Leonis Minoris (SIMBAD)
* ↑ Holmberg, J.; Nordström, B.; Andersen, J. «The Geneva-Copenhagen survey of the solar neighbourhood. III. Improved distances, ages, and kinematics». Astronomy and Astrophysics, 501, 3, 2009. pp. 941-947 (Tabla consultada en CDS).
* ↑ 20 Leonis Minoris Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (The Bright Star Catalogue)
* ↑ Bryden, G.; Beichman, C. A.; Trilling, D. E.; Rieke, G. H.; Holmes, E. K.; Lawler, S. M.; Stapelfeldt, K. R.; Werner, M. W.; Gautier, T. N.; Blaylock, M.; Gordon, K. D.; Stansberry, J. A.; Su, K. Y. L. «Frequency of Debris Disks around Solar-Type Stars: First Results from a Spitzer MIPS Survey». The Astrophysical Journal, 636, 2, 2006. pp. 1098-1113.
* ↑ Gizis, J. E., Monet, D. G., Reid, I. N., Kirkpatrick, J. D., & Burgasser, A. J. «Two nearby M dwarf binaries from the Two Micron All Sky Survey». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 311, 2, 2000. pp. 385-388.