# Tagetes patula

Tagetes patula, anomenat de forma comuna clavell de moro, és una espècie de planta del gènere Tagetes. Es planta nativa del continent americà i actualment de distribució cosmopolita.

## Descripció

Planta anual que arriba a fer entre 30 i 50 cm d'alt. Fulles profundament foliades. Les flors sòn hermafrodites i són pol·linitzades per insectes especialment de la família sírfids.
Segons el clima pot florir entre mitjans d'estiu i mitjans de la tardor.

## Distribució i hàbitat

És nativa de l'Amèrica tropical des de Mèxic i Nicaragua fins a Bolívia.
Pot créixer tant en sòls sorrencs com en els argilosos sempre que tinguin un bon drenatge. Requereix el ple sol. Aguanta glaçades de fins -1 °C

## Usos

És una planta ornamental, també produeix un tint per als tèxtils. i se n'extreu un oli essencial utilitzat en perfumeria que mesclat amb l'oli essencial de sàndal rep el nom del perfum d'attar genda.

### Com planta medicinal

El seu oli essencial s'estudia pels seus efectes antimicòtics per a tractar la candidiasi i per a atacar les infeccions de fongs en les plantes.

### Ritual

Es fa servir en la celebració del Día de muertos a Mèxic, junt amb la Cempasúchil (Tagetes erecta) i la flor de cinc nafres (Tagetes lunulata)

### Plaguicida

La seva rel conté tiofens com α-tertienil i 5-(3-buten-1-inil)-2,2'-bitienil (BBT) que presenten un efecte inhibidor sobre els nematodes i aléurodes i de la invasió de certes males herbes, com per exemple les plantes dels gèneres Elytrigia, Cynodon, Calystegia i Convolvulus. Actua com repel·lent dels àfids i les formigues. Per aquestes propietats se sembra associat a altres conreus i com biofumigant.

## Taxonomia

Tagetes patula va ser descrit per linnaeus i publicat a Species Plantarum 2: 887. 1753

### Sinònims

Tagetes corymbosa Sweet Tagetes lunulata Ortega Tagetes remotiflora Kunze Tagetes signata Bartl. Tagetes tenuifolia Millsp.

## Referències

* 1 2 USDA, ARS, National Genetic Resources Program. «Germplasm Resources Information Network - (GRIN) Online Database, National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland.». Arxivat de l'original el 2012-02-26. [Consulta: 4 setembre 2007].
* 1 2 Girault, Louis (1987) Kallawalla:811. La Paz: Unicef - OMS - OPS.
* ↑ Soule, J. A. 1993. "The Biosystematics of Tagetes" Ph.D. Dissertation, University of Texas
* ↑ B. K. Dutta, S. Karmakar, A. Naglot, J. C. Aich and M. Begam «Anticandidial activity of some essential oils of a mega biodiversity hotspot in India». Mycoses, 50, 2, 3-2007, pàg. 121–124. DOI: 10.1111/j.1439-0507.2006.01332.x.
* ↑ Mares D, Tosi B, Poli F, Andreotti E, Romagnoli C. «Antifungal activity of Tagetes patula extracts on some phytopathogenic fungi: ultrastructural evidence on Pythium ultimum». Microbiol Res., 159, 3, 2004, pàg. 295–304. DOI: 10.1016/j.micres.2004.06.001. PMID: 15462529.
* ↑ C. Romagnoli1, R. Bruni, E. Andreotti, M. K. Rai, C. B. Vicentini and D. Mares «Chemical characterization and antifungal activity of essential oil of capitula from wild Indian Tagetes patula L.». Protoplasma, 225, 1-2, 4-2005, pàg. 57–65. DOI: 10.1007/s00709-005-0084-8. ISSN: 1615-6102.
* ↑ Jacobs, J. J.; A. Engelberts; A. F. Croes; G. J. Wullems. 1994. "Thiophene synthesis and distribution in young developing plants of Tagetes patula and Tagetes erecta"; Journal of Experimental Botany 45: 1459-1466.
* ↑ Bello, Antonio; J.A. López-Pérez; L. Díaz V. Biofumigación y solarización como alternativas al bromuro de metilo Arxivat 2016-08-08 a Wayback Machine. AEC. Consultado 08-07-2008.
* ↑ «Tagetes patula». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 9 maig 2015].
* 1 2 3 4 Global Biodiversity Information Facility (GBIF). «Sistema Integrado de Información Taxonómica». [Consulta: 8 juliol 2008].

## Bibliografia

* AFPD. 2008. African Flowering Plants Database - Base de Donnees des Plantes a Fleurs D'Afrique.
* Anonymous. 1986. List-Based Rec., Soil Conserv. Serv., U.S.D.A. Database of the U.S.D.A., Beltsville.
* Balick, M. J., M. H. Nee & D.E. Atha. 2000. Checklist of the vascular plants of Belize. Mem. New York Bot. Gard. 85: i–ix, 1–246.
* Cronquist, A.J. 1980. Asteraceae. 1: i–xv, 1–261. In Vasc. Fl. S.E. U. S.. The University of North Carolina Press, Chapel Hill.
* Cronquist, A.J. 1994. Asterales. 5: 1–496. In A.J. Cronquist, A. H. Holmgren, N. H. Holmgren, J. L. Reveal & P. K. Holmgren (editors) Intermount. Fl.. Hafner Pub. Co., New York.
* Flora of China Editorial Committee. 1988-2013. Flora of China (Checklist & Addendum). Unpaginated. In C. Y. Wu, P. H. Raven & D. Y. Hong (editors) Fl. China. Science Press & Missouri Botanical Garden Press, Beijing & St. Louis.
* Hind, D. J. N. & C. Jeffrey. 2001. A checklist of the Compositae of Vol. IV of Humboldt, Bonpland & Kunth's Nova Genera et Species Plantarum. Compositae Newslett. 37: 1–84. View in Biodiversity Heritage Library