OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rata talp cega

Les rates talp cegues (Spalax) són un gènere de rosegadors de la família dels espalàcids. Es tracta de mamífers subterranis d'entre 15 i 30 cm de llargada. Manquen de cua i pesen entre 150 i 300 g. Tenen el cos grassonet i cilíndric. Tenen 16 dents. La seva distribució s'estén pels Balcans, el sud de Rússia, l'Àsia Menor i la conca del Mediterrani fins a Líbia. Poden viure tant a les planes com els turons i les muntanyes. A Turquia n'hi ha poblacions que viuen a altituds de fins a 2.600 m.

## Taxonomia

* S. antiquus
* S. arenarius
* S. carmeli
* S. ehrenbergi
* S. galili
* S. giganteus
* S. golani
* S. graecus
* S. istricus
* S. judaei
* S. leucodon
* S. microphthalmus
* S. munzuri
* S. nehringi
* S. uralensis
* S. zemni

## Referències

* ↑ Entrada «Spalax» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Topatxevski, V. A. (1976) Fauna of the USSR. Volume III: Mammals. Issue 3: Mole rats, Spalacidae. Nova Delhi: Amerind.
* 1 2 Attila Németh; Zalán G. Homonnay; VirágG Krízsik; Máté Csorba; Tomáš Pavlíc, Zsolt Hegyeli, Yarin Hadid, Szilárd Sugár, János Farkas et Gábor Csorba «Old views and new insights: taxonomic revision of the Bukovina blind mole rat, Spalax graecus (Rodentia: Spalacinae)» (en anglès). Zoologial Journal of the Linnea Society, 169, 4, 12-2013, pàg. 903-914. Arxivat de l'original el 2016-04-26. DOI: 10.1111/zoj.12081 [Consulta: 2 juliol 2017]. Arxivat 2016-04-26 a Wayback Machine.
Espècies vivents d'espalàcids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Myomorpha :
Myospalacinae :
Rhizomyinae :
Spalacinae :
Categoria :
# La Rambla (sèrie de fotografies)

La Rambla és una sèrie d'unes cent cinquanta fotografies de Frederic Ballell, on es recullen múltiples aspectes de la vida quotidiana del centre de la ciutat de Barcelona. Foren preses entre el 1907 i el 1908. Aquestes fotografies mostren els diferents perfils dels habitants de la Rambla de Barcelona en tots els seus trams, en un moment en el qual l'atenció estava focalitzada en la construcció de la Via Laietana.
Frederic Ballell es fixava en els músics del carrer, els escombriaires, els escrivents del Palau de la Virreina, els tolits, els nens que s'enfilaven a la font per beure aigua... Aquesta és una visió ben diferent de les altres fotografies que trobem al seu fons i que, corresponen al quefer periodístic; imatges de manifestacions, enterraments, obres, atemptats... on la premsa té un paper fonamental i concret.
En aquesta sèrie d'imatges, elaborades durant un gran llarg període, prima la voluntat de mostar el dia el dia, la vida tranquil·la d'un carrer ple de vianants. Les imatges captades defugen la "posa" en retratar als personatges i, alhora, fa un inventari dels ciutadans. Ballell vol constatar la presència de tots aquests vianants que passegen per la Rambla, sense donar preponderància a uns sobre els altres. Són fotografies atemporals on Ballell busca mostrar com passa la vida.
Ballell tenia la voluntat de passar desapercebut, d'aquí que moltes vegades, els protagonistes de les imatges donin l'esquena al fotògraf.

## Referències

* ↑ Winkels, Edwin. Café por 80 céntimos en la Rambla (en castellà). El Periódico, 21/12/2011.
* ↑ TORRELLA, Rafel, DELCLOS, Marta. "Frederic Ballell: La Rambla 1907-1908". Barcelona. Ajuntament de Barcelona. 2010. ISBN 978-84-9850-226-8

## Bibliografia

* TORRELLA, Rafel, DELCLÓS, Marta. Frederic Ballell, La Rambla, 1907-1908. Barcelona: Ajuntament de Barcelona, 2010
* A.A.D.D. La Rambla 1907-1908. Barcelona. Viena edicions. 2011.

## Enllaços externs

* Localització de les fotografies. Arxivat 2013-03-30 a Wayback Machine.
# Lothar de Maizière

Lothar de Maizière (Nordhausen, 2 de març de 1940) fou un polític conservador alemany, militant de la Unió Demòcrata Cristiana i darrer cap de govern de la República Democràtica Alemanya (RDA).

## Biografia

De Maizière va néixer el 2 de març de 1940 a Nordhausen, ciutat alemanya de l'estat federat de Turíngia. Estudià viola a l'Acadèmia de Música "Hanns Eisler" a Berlín Est de 1959 a 1965. Acostumava a tocar a l'Orquestra Simfònica de Berlín abans que s'inicià en els seus estudis de Dret a distància a través de la Universitat Humboldt de Berlín de 1969 a 1975.
De jove es va afiliar a la Unió Demòcrata Cristiana de la República Democràtica d'Alemanya (RDA) i en 1989, després de la caiguda de l'històric capdavanter Gerald Götting, de Maizière va ser triat nou dirigent de la CDU. El març de 1990, en tant que membre de la Unió Demòcrata Cristiana de l'RDA, fou escollit representant de la Cambra del Poble (Volkskammer) i, alhora, President del Consell de Ministres de la RDA. Aleshores es convertí en el successor de Hans Modrow com a Primer Ministre de la República Democràtica d'Alemanya, càrrec que ocupà des del 12 d'abril fins al 2 d'octubre de 1990. El 3 d'octubre de 1990, l'Alemanya Oriental es reunificà amb la República Federal d'Alemanya (Alemanya Occidental), i de Maizière va ser nomenat Ministre per a Afers Especials en el govern de democristià de Helmut Kohl. Va ser acusat de ser col·laborador informal de l'Stasi com a agent "Czerni", i es va publicar que el seu arxiu personal en l'Stasi havia sigut destruït en desembre de 1989. A conseqüència de l'enorme pressió a la que es va veure sotmès, va dimitir de tots els seus càrrecs en novembre de 1991 i es retirà de la vida pública.
De Maizière pertany a una família noble que, així com els hugonots, havia fugit de França per demanar asil a Prússia a finals del segle xvii. És fill de l'advocat Clement de Maizière i nebot d'Ulrich de Maizière, Inspector General de les Forces Armades Alemanyes. El seu cosí Thomas de Maizière, ostentà un càrrec ministerial a l'estat federat de Saxònia i, el novembre de 2005 es convertí en Cap de la Cancelleria Federal (Chef des Bundeskanzleramtes und Minister für besondere Aufgaben).

## Referències

* ↑ En alfabet fonètic internacional: [də mɛˈzjɛʀ].
* 1 2 Peter E. Quint (1997). The Imperfect Union: Constitutional Structures of German Unification, Princetown University Press, pàg. 20
* ↑ Helmut Müller-Enbergs (2010). "Lothar de Maizière", en Wer war wer in der DDR?, Ch. Links, Berlín, pp. 321-332
* ↑ Jefferson Adams (2009). Historical Dictionary of German Intelligence, Scarecrow Press, pàg. 76

## Vegeu també

* Markus Meckel
# Cratogeomys

Cratogeomys és un gènere de geòmids que conté diverses espècies originàries de Mèxic i el sud-oest dels Estats Units. A vegades se'l classifica com a subgènere de Pappogeomys.

## Descripció

Els animals d'aquest grup tenen una llargada corporal de 14–26 cm i una cua de 6–13 cm. El seu pes varia entre 230 i 900 g. Les seves dents incisives presenten un solc profund al mig. El seu pelatge dorsal és groguenc, marró o negre, mentre que el pelatge ventral és una mica més clar. A vegades tenen una taca blanca a l'esquena.

## Taxomomia

Els primers taxonomistes incloïen Cratogeomys goldmani com a subespècie de Cratogeomys castanops, encara que posteriors estudis de l'ADN mitocondrial van revelar diferències filogenètiques i en el cariotip, i alguns autors l'elevaren al rang d'espècie dins del gènere. Cratogeomys zinseri, que inicialment va ser considerada com una espècie del gènere, actualment es considerada una subespècie, Cratogeomys fumosus angustirostris.
Gènere Cratogeomys:
* C. bensoni †
* C. castanops
* C. fulvescens
* C. fumosus
* C. goldmani
* C. merriami
* C. neglectus †
* C. perotensis
* C. sansimonensis †

## Referències

* ↑ Entrada «Cratogeomys» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ «Genus Cratogeomys» (en anglès). iNaturalist.org. [Consulta: 15 juliol 2017].
* ↑ Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.
* ↑ Nowak, R. M. (1999) pàg. 1.316–1.318 a Google books
* ↑ Goldman, E. W. «Revision of the pocket gophers of the genus Cratogeomys.» (en anglès). Proceedings of the Biological Society of Washington, 47, 1934, pàg. 135-154.
* ↑ Berry, D. L.; Baker, R. J. «Chromosomes of pocket gophers of the genus Pappogeomys, subgenus Cratogeomys» (en anglès). Journal of Mammalogy, 53, 1972, pàg. 303-309.
* ↑ Lee, H. Y.; Baker, R. J. «Cladistical analysis of chromosomal evolution in pocket gophers of the Cratogeomys castanops complex (Rodentia: Geomyidae).» (en anglès). Occasional Papers. Texas Tech University, 114, 1987, pàg. 1-15.
* ↑ Hafner, Mark S.; Spradling, Theresa A.; Light, Jessica E.; Hafner, David J.; Demboski, John R. «Systematic revision of pocket gophers of the Cratogeomys gymnurus species group» (en anglès). Journal of Mammalogy, 85, 6, 2004, pàg. 1170-1183.
# La casa de la lluvia

La casa de la lluvia és una pel·lícula dramàtica espanyola del 1943 dirigida per Antonio Fernández-Román i protagonitzada per Luis Hurtado, Blanca de Silos i Carmen Viance. Està ambientada a Galícia.

## Sinopsi

Una parella, Fernando i Teresa, viuen amb ingressos modestos en un solitari pazo gallec. La visita de dues persones per llogar unes quantes habitacions sembla alleujar l'amarga situació dels Amil. Però comencen a sorgir sospites i problemes i, a poc a poc, es revela un procés real d'enamorament.

## Repartiment

* Luis Hurtado - Fernando Amil
* Blanca de Silos - Lina
* Carmen Viance - Teresa Amil
* Nicolás D. Perchicot - Elías Morell
* Rafaela Satorrés - Marina
* Manuel de Juan - Loquero 1
* Antonio Bayón - Criado
* Luis Latorre - Director del manicomi
* Antonio L. Estrada - Loquero 2
* José Ocaña - Ventero

## Producció

Està basada en la novel·la homònima de Wenceslao Fernández Flórez. Part de la pel·lícula fou rodada al Pazo da Picoña, a Picoña, a Salceda de Caselas.

## Premis

Va rebre el cinquè premi als Premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1943.

## Referències

* ↑ Bentley p.96
* ↑ «Recortes da historia de Santa María de Salceda».
* ↑ «Historias de Salceda de Caselas. El rodaje de "La casa de la lluvia"».
* ↑ Santiago Pozo Arenas La industria del cine en España: legislación y aspectos económicos, 1896-1970, p. 56-57, Universitat de Barcelona, 1984

## Bibliografia

* Bentley, Bernard. A Companion to Spanish Cinema. Boydell & Brewer 2008.
# Ethan Vernon

Ethan Vernon (Bedford, 26 d'agost de 2000) és un ciclista anglès, professional des de 2022. Actualment corre a l'equip Soudal Quick-Step. En el seu palmarès destaca una victòria d'etapa a la Volta a Catalunya de 2022.
S'inicià en el ciclisme en competicions de BMX. Als 14 anys va passar a practicar ciclisme de pista i carretera. És considerat un velocista.
El 2017 va dominar els campionats britànics de pista júnior, guanyant la cursa del quilòmetre, persecució i puntuació. Als Campionats del Món júnior de 2018 va guanyar la medalla de plata en la persecució individual, rere el rus Lev Gonov. El mateix any va ser doble campió nacional júnior en persecució individual i en la cursa americana, junt a William Tidball. Va representar Gal·les als Jocs de la Commonwealth de 2018. Representà el Regne Unit a la Copa del Món de pista de 2018-2019.
El 2021 va prendre part als Jocs Olímpics d'Estiu de Tòquio, on fou setè en la prova de persecució per equips del programa de ciclisme. Al Tour de l'Avenir va guanyar la quarta etapa a l'esprint. Aquell mateix any va ser setè al campionat del món de contrarellotge sub-23 i va guanyar la medalla de bronze en la prova de persecució per equips al mundial en pista de Roubaix.
El 2022, es va incorporar al Deceuninck-Quick Step amb un contracte de dos anys. En la seva primera temporada va guanyar la 5a etapa de la Volta a Catalunya amb final a Vilanova i la Geltrú, el seu primer èxit amb els professionals.

## Palmarès

* 2021
** Vencedor d'una etapa al Tour de l'Avenir
* 2022
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Catalunya
* 2023
** 1r al Trofeu Palma
** Vencedor de 2 etapes al Tour de Ruanda
** Vencedor d'una etapa al Tour de Romandia
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Alemanya
* 2024
** Vencedor d'una etapa al Tour dels Alps Marítims
** Vencedor de 2 etapes al Tour de Guangxi

## Referències

* 1 2 «Deceuninck-Quick Step annonce la signature de l'espoir britannique Ethan Vernon». lequipe.fr: L'Équipe, 15-10-2021.
* ↑ Tokyo calling: Ethan Vernon interview
* ↑ «Athletes: Ethan Vernon | Commonwealth Games Wales: Team Wales». Arxivat de l'original el 2021-10-29. [Consulta: 12 febrer 2023].
* ↑ Ethan Vernon: The ups and downs and the patience required en route to the promised land of WorldTour stardom
* ↑ esport3. «La bonificació del pantà de Foix atorga el liderat de la Volta a Joao Almeida», 25-03-2022. [Consulta: 2 maig 2022].
# Allostaffia enigmatica

Allostaffia enigmatica, abans conegut com a Staffia, és una espècie de l'ordre de mamífers extints dels haramíyides. És l'únic gènere africà de l'ordre. És l'única espècie coneguda del gènere Allostaffia. Tot i que se'l classifica dins de la família dels haramíyids, és possible que en realitat sigui un eleuterodòntid. És conegut del Kimmeridgià fins al Titonià (Juràssic superior) de la formació de Tendaguru, a Tanzània. És l'espècie de haramíyid més recent coneguda.

## Referències

* ↑ Entrada «Staffia» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Labracoglossa argenteiventris

Labracoglossa argenteiventris és una espècie de peix pertanyent a la família dels kifòsids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 20 cm de llargària màxima (normalment, en fa 15).

## Alimentació

Menja zooplàncton.

## Hàbitat

És un peix marí, associat als esculls i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: des de Kyushu fins a Honshu (el Japó).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Peters W. (C. H.), 1866. Mittheilung über Fische (Protopterus, Auliscops, Labrax, Labracoglossa, Nematocentris, Serranus, Scorpis, Opisthognathus, Scombresox, Acharnes, Anguilla, Gymnomuraena, Chilorhinus, Ophichthys, Helmichthys). Monatsb. Akad. Wiss. Berlin 1866. 509-526.
* ↑ Peters W. (C. H.), 1866.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.
* ↑ Masuda, H. i G.R. Allen, 1993. Meeresfische der Welt - Groß-Indopazifische Region. Tetra Verlag, Herrenteich, Melle. 528 p.
* ↑ Masuda, H. i G.R. Allen, 1993.
* ↑ Kawamura, T., 1980. Seasonal occurrence of fishes at inshore rocky reefs in Shirahana, southern Japan. Jap. J. Ichthyol. 27(3):243-246.
* ↑ Kim, I.S., Y. Choi, C.L. Lee, Y.J. Lee, B.J. Kim i J.H. Kim, 2005. Illustrated book of Korean fishes. Kyo-Hak Pub Co. Seül, Corea del Sud. 615 p.
* ↑ Okiyama, M., 1988. An atlas of the early stage fishes in Japan. Tokai University Press, Tòquio (Japó). 1157 p.
* ↑ Randall, J.E., H. Ida, K. Kato, R.L. Pyle i J.L. Earle, 1997. Annotated checklist of inshore fishes of the Ogasawara Islands. Nat. Sci. Mus. Monogr. (11):1-74.
* ↑ Shinohara, G., Y. Sato i K. Matsuura, 2000. Coastal fishes of Ishima Island, Tokushima, Japan. Mem. Nat. Sci. Mus. Tokyo 33:175-186.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Luni (Itàlia)

Luni és una població abandonada i és el nom d'una frazione de la comune (municipi) d'Ortonovo a la província de La Spezia, situada a la part més oriental de la regió de Ligúria d'Itàlia. Compta amb les runes d'un amfiteatre romà del segle I i té un museu arqueològic.

## Història

Luni va ser fundada pels antics romans l'any 177 aC amb el nom de Luna, a la desembocadura del riu Magra, i utilitzada per combatre els lígurs. Tenia pedreres de marbre blanc. Plini el Vell considerava que els grans formatges de Luna eren els millors d'Etrúria.
A causa de la malària i del reblaniment pel llim del port Luna, la ciutat va entrar en declivi. L'any 1058 tota la població es traslladà a Sarzana, mentre altres refugiats van fundar Ortonovo i Nicola.
L'any 1442, es van identificar les restes, encara visibles, amb Luni i es va reconèixer que el Golf de La Spezia era el seu port. El papa Pius II, el 1461, va prohibir que continués l'espoli de les ruïnes de Luni, tanmateix el Palazzo del Commune de Sarzana (1471) va ser construït amb pedres que provenien d'allà.

### Excavació arqueològica

Luni va ser excavat a la dècada de 1970 i es van trobar peces que actualment són al museu arqueològic de Luni.

## Galeria

* Amfiteatre de Luna
* Temple de Luna
* Retrat fet amb marbre de Luni (43 a.C)

## Notes i referències

* ↑ Les inscripcions de Luna donen testimoni del culte a Luna.
* ↑ El que Estrabó cita com Portus Lunae actualment es troba a 2 km de distància.
* ↑ Giacomo Bracelli, Descriptio orae ligusticae, noted by Roberto Weiss, The Renaissance Discovery of Classical Antiquity 1969:111.
* ↑ Roberto Weiss, The Renaissance Discovery of Classical Antiquity (Oxford: Blackwell) 1969:112.
* ↑ Ward-Perkins, B. (1997) "Continuitists, catastrophists, and the towns of post-Roman Northern Italy", Papers of the British School at Rome, Vol. 65, pp. 157-176.

## Enllaços externs

* Luni National Archaeological Museum Arxivat 2016-05-16 a Wayback Machine.
# Henry Potter

Henry "Harry" Potter (Saint Louis, Missouri, 4 d'octubre de 1881 - Nova York, 24 de gener de 1955) va ser un golfista estatunidenc que va competir a primers del segle xx.
El 1904 va prendre part en els Jocs Olímpics de Saint Louis, on guanyà la medalla de plata en la prova per equips del programa de golf, com a membre de l'equip Trans-Mississippi Golf Association. En la prova individual quedà eliminat en setzens de final.
Era germà del també jugador de golf Clarkson Potter, que també participà en aquests Jocs.

## Referències

* 1 2 «Harry Potter Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 16 de novembre 2012. [Consulta: 11 octubre 2015].
# Sundasciurus

Sundasciurus és un gènere d'esquirols originaris del sud-est asiàtic. El seu aspecte és similar al de Callosciurus, però amb colors menys llampants. Sovint tenen el dors gris o marró i el ventre gris, blanc o taronja. El seu hàbitat natural són les selves tropicals. S'alimenten de fruita i núcules, que sovint complementen amb insectes. Alguns viuen a terra, d'altres a mitjana alçada i d'altres a la copa dels arbres.

## Taxonomia

* Subgènere Aletesciurus
** Esquirol de Davao (Sundasciurus davensis)
** Esquirol de cua de cavall (Sundasciurus hippurus)
** Esquirol de Hoogstraal (Sundasciurus hoogstraali)
** Esquirol de Palawan septentrional (Sundasciurus juvencus)
** Esquirol de Mindanao (Sundasciurus mindanensis)
** Esquirol de les illes Calamian (Sundasciurus moellendorffi)
** Esquirol de les Filipines (Sundasciurus philippinensis)
** Esquirol de muntanya de Palawan (Sundasciurus rabori)
** Esquirol de l'illa Samar (Sundasciurus samarensis)
** Esquirol de Palawan meridional (Sundasciurus steerii)
* Subgènere Sundasciurus
** Esquirol de Brooke (Sundasciurus brookei)
** Esquirol frare (Sundasciurus fraterculus)
** Esquirol de Jentink (Sundasciurus jentinki)
** Esquirol de Low (Sundasciurus lowii)
** Esquirol de les illes Natuna (Sundasciurus natunensis)
** Esquirol de Robinson (Sundasciurus robinsoni)
** Esquirol esvelt indonesi (Sundasciurus tenuis)

## Referències

* ↑ Entrada «Sundasciurus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
Espècies vivents d'esciúrids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Sciuromorpha :
Callosciurinae :
Ratufinae :
Sciurillinae :
Sciurinae :
Xerinae :
Categoria :
# Lajjatissa

Lajjatissa fou rei de Sri Lanka, fill de Sadda Tissa i successor del seu germà Thulatthana (que va regnar només 40 dies).
Lajjatissa va mostrar gran falta de respecte pel clergat budista durant els primers tres anys del seu regnat però després va relaxar la seva pressió i va començar obres religioses (ornamentació de temples o ampliacions) sobretot a les dagobes de Thuparama i Chetiyagiri. Va construir una dagoba anomenada Sita Thupa i diversos vihares i una sala pels monjos anomenada Rajjatissa situada en front de la Thuparama. Va proveir als monjos amb arròs i altres necessitats i els monjos itinerants van rebre drogues medicinals.
Va regnar nou anys u vuit mesos i a la seva mort el va succeir el seu germà Kalunna (o Kallatanaga), el tercer fill de Sadda Tissa.

## Notes

* ↑ el clergat havia donat suport a la usurpació del seu germà

## Referències

* Outlines of Ceylon history, per Donald Obeyesekere, "Times of Ceylon", Colombo, 1911.
# Amedee Reyburn

Amedee Valle Reyburn, Jr. (Saint Louis, Missouri, 25 de març de 1879 – 10 de febrer de 1920) va ser un nedador i waterpolista estatunidenc que va competir a principis del segle xx.
El 1904 va prendre part en els Jocs Olímpics de Saint Louis, on va guanyar la medalla de bronze en la prova dels 4x50 iardes relleus lliures, junt a Gwynne Evans, Marquard Schwarz i William Orthwein. En aquests mateixos Jocs guanyà una segona medalla de bronze com a membre de l'equip Missouri Athletic Club en la competició de waterpolo.

## Referències

* ↑ «Amedee Reyburn Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 de desembre 2012. [Consulta: 15 octubre 2015].
# 1523

El 1523 (MDXXIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 6 de març - Palma (Mallorca): després de la capitulació de la ciutat, les forces reialistes empresonen Joanot Colom al castell de Bellver el qual, com a cap de les Germanies de Mallorca, havia dirigit la resistència de la ciutat; fou mort el 3 de juny.
* 18 de juliol - Atorgament del títol de ciutat a Alcúdia.

### Món

* 6 de juny: Strängnäs (Suècia): Gustau I fou escollit rei de Suècia establint finalment la independència total de Suècia de Dinamarca, que marca la fi de la Unió de Kalmar. Aquest esdeveniment també es considera tradicionalment l'establiment de la nació sueca moderna.

## Naixements
### Món

* 5 de juny - Saint-Germain-en-Laye (Regne de França): Margarida de Valois i de França, princesa de França, Duquessa de Berry i duquessa consort de Savoia. (m. 1574).
* 13 de novembre, Urbino: Laura Battiferri, poeta italiana del Renaixement (m. 1589).

## Necrològiques
### Països Catalans

* 3 de juny - Palma (Mallorca): Joanot Colom, cap de les Germanies de Mallorca, executat per les autoritats reialistes.
* Francí Vicenç, 39è President de la Generalitat de Catalunya.
* Esteve de Garret, 48è President de la Generalitat de Catalunya.

### Món

* Roma, Itàlia: Adrià d'Utrecht, Regent de Castella (1520-1522) (n. Utrecht, Holanda 1459)
* 23 de maig - Japó: Ashikaga Yoshitane, 26è shogun
* 29 d'agost - Ulrich von Hutten, cavaller i poeta alemany (n. 1488)
* 14 de setembre - Roma, Estats Pontificis: Adrià VI, papa (n. 1459).

## Referències

* ↑ Agència Central d'Intel·ligència. The World Factbook (en anglès), 1997, p. 463 [Consulta: 7 maig 2023].
* ↑ Quazza, Romolo. «MARGHERITA di Valois, duchessa di Savoia» (en italià). Enciclopedia Italiana Treccani. [Consulta: 24 abril 2023].
* ↑ «BATTIFERRI, Laura» (en italià). Enciclopedia Treccani. [Consulta: 1r novembre 2024].
* ↑ «Pope Adrian VI». Catholic Encyclopedia. Robert Appleton Company [Nova York], 1913.