OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sistema aïllat

En ciències naturals, un sistema aïllat és un sistema físic sense cap intercanvi amb l'exterior: ni la matèria ni l'energia hi poden entrar ni en poden sortir, sinó que tan sols es poden moure pel seu interior. Els sistemes realment aïllats no poden existir a la naturalesa –excepte, potser, el mateix Univers– i, per tant, es tracta d'un concepte solament hipotètic. El sistema aïllat obeeix, en particular, la primera de les lleis de la conservació: la seva energia i massa total es manté constant.
El sistema aïllat es pot comparar amb el sistema tancat, el qual pot intercanviar energia amb l'entorn però no matèria, i amb el sistema obert, que pot intercanviar tant matèria com energia. El concepte de sistema aïllat pot ser un model útil per aproximar moltes situacions del món real. És una idealització acceptable utilitzada per construir models matemàtics de certs fenòmens naturals; per exemple, el Sol i els planetes del sistema solar o el protó i l'electró de l'àtom d'hidrogen solen ser tractats com sistemes aïllats.

## Referències

* ↑ Thermodynamics of Spontaneous and Non-Spontaneous Processes; I. M. Kolesnikov et al, p. 136
* ↑ A System and Its Surroundings Arxivat 2016-02-03 a Wayback Machine.; UC Davis ChemWiki, de la University of California - Davis
* ↑ Hyperphysics, del Department of Physics and Astronomy de Georgia State University;
* ↑ Open, Closed and Isolated Systems in Physical Chemistry Arxivat 2012-05-30 a Wayback Machine., in Foundations of Quantum Mechanics and Physical Chemistry, del Prof Bryan Sanctuary, McGill University (Mont-real)
* ↑ MATERIAL AND ENERGY BALANCES FOR ENGINEERS AND ENVIRONMENTALISTS Arxivat 2009-08-15 a Wayback Machine., p. 7, d'Imperial College Press

## Vegeu també

* Sistema obert
* Sistema termodinàmic
# Atwa Piparia

Atwa Piparia fou un antic principat de l'Índia, situat al districte de Kheri al Oudh, avui Uttar Pradesh, entre els rius Kathna i Gumti. Era un territori selvàtic i poc poblat que en conjunt formava una pargana. La població de la pargana el 1881 era de 10.575 habitants. La superfície de la pargana era de 266 km².
Quan es va enfonsar l'Imperi Mogol alguns governadors locals van obtenir la concessió dels pobles que governaven i entre aquestos hi va haver el pare de Bhagwant Singh que dominava Atwa Piparia, com a vassall del rei d'Oudh. A la seva mort el va succeir el seu fill Bhagwant Singh, que va dominar tota la pargana d'Atwa Piparia fins al 1836 quan en va perdre una part. Llavors es va revoltar contra Oudh en revenja per la pèrdua, i durant uns quants anys va portar una vida de bandit amb força èxit. El seu fort a Atwa a la vora del Kathna i en mig d'una jungla densa, li oferia refugi segur i des d'allí dirigia expedicions nocturnes fent saquejos i robatoris de bestiar als districtes veïns. El coronel Sleeman explica que el 1841 Bhagwant Singh i 200 dels seus homes van derrotar tres companyies del rei d'Oudh manades per un oficial europeu, que havien estat enviades per capturar-lo. poc temps després fou assassinat i el seu cap enviat al rei. El principat fou concedit llavors (vers 1844) al capità del rei d'Oudh, Faida Husain Khan. Quan Oudh fou annexionat el 1858 es va arribar a un acord amb el capità, i li fou reconegut el territori com a talukdari per un sanad (decret) que li conferia el dret hereditari sobre la pargana. El 1877 els càrrec de tinent-governador de les Províncies del Nord-oest i el de Comissionat en cap d'Oudh es van reunir en una sola persona i per aquest temps la pargana fou posada sota administració britànica directe.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Sylvanian Families la pel·lícula: el regal de la Freya

Sylvanian Families la pel·lícula: el regal de la Freya (劇場版 シルバニアファミリー フレアからのおくりもの, Gekijōban Shirubania Famirī Furea kara no okuri mono) és una pel·lícula d'animació del 2023 dirigida per Kazuya Konaka. Es va estrenar el 23 de novembre de 2023. Compta amb Hirotoshi Kobayashi com a guionista i Jun Ichikawa com a compositor de la banda sonora. El doblatge català d'aquest film es va estrenar el 7 de juny de 2024.

## Sinopsi

Al poble de Sylvania tothom espera amb impaciència la celebració anual del Festival de les Estrelles. La conilleta Xocolata Freya està preocupada perquè la festa coincideix amb l’aniversari de la seva mare i no sap què regalar-li. A més, té una missió molt important al festival: triar l’arbre de l’any. Com s’ho farà per acontentar tothom?

## Repartiment de veus

* Misa Watanabe com a narradora
* Yuina Kuroshima com a Freya
* Inori Minase com a Lyra
* Satoshi Hino com a Frasier
* Akeno Watanabe com a Coco
* Kaede Hondo com a Ralph

## Referències

* ↑ «ja:シルバニアファミリーが空を飛ぶ、初の映画「フレアからのおくりもの」特報». Natalie. Natasha, Inc.. [Consulta: 20 juny 2023].
* ↑ Pineda, Rafael Antonio. «Sylvanian Families/Calico Critters Anime Film's Teaser Reveals November 23 Opening». Anime News Network, 09-06-2023. [Consulta: 20 juny 2023].
* ↑ «Aquesta setmana arriben quatre estrenes en català als cinemes». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 novembre 2024].

## Enllaços externs

* Tràiler en català
# 1000
## Esdeveniments

* La població mundial arriba a 300 milions de persones. La població mundial s'estima en una forquilla entre 254 i 345 milions de persones. Les ciutats més poblades de la Terra eren:
* Constantinoble (Imperi Romà d'Orient) 500.000
* Còrdova (Califat de Còrdova) 450.000
* Kaifeng (Xina) 400.000
* Angkor (Cambodja) 200.000
* Kyoto (Japó) 175.000
* El Caire (Califat d'Egipte) 135.000
* Bagdad (Califat de Bagdad) 125.000
* Nishapur (Pèrsia) 125.000
* Al-hasa (Aràbia) 110.000
* Patan (Índia) 100.000
* Els hutus arriben a Ruanda.
* Leif Eriksson arriba a les costes de Nord-amèrica i les anomena Vinland.
* Es funda la ciutat de Dhaka, Bangladesh.

### Europa

* Es creia que arribaria l'apocalipsi.
* Extensió del cristianisme per Europa central i la península Escandinava.
* L'església cristiana formalitza el procés de canonització.

## Naixements

* Tolosa, França - Almodis de la Marca, esposa de Ramon Berenguer I.
* Aibar, Navarra - Ramir I d'Aragó, rei d'Aragó. (Mort el 1064)
* Constantí IX, emperador romà d'Orient. (Mort el 1054)
* Kawan al-Dawla, governador de Kerman. (Mort el 1028)

## Necrològiques

* 9 de setembre - Olaf I de Noruega en la batalla de Svolder. (Neix el 969)
* Al-Khujandi, astrònom persa.
* Al-Muqaddasi, geòleg àrab.
* Elfrida, segona o tercera esposa d'Edgard el Pacífic. (Neix el 945)
* Huyan Zan, general xinès.
* Abu-Sahl al-Quhí, matemàtic i astrònom persa.

## Referències

* ↑ US Census Bureau, Historical Estimates of World Population (anglès)
* ↑ Chandler, Tertius. Four Thousand Years of Urban Growth: An Historical Census. St. David's University Press, 1987.
* ↑ Frye, R. N.. The Cambridge History of Iran, Volume Four: From the Arab Invasion to the Saljuqs (en anglès), 1975. ISBN 0-521-20093-8.
* ↑ «Olaf Tryggvason | Biography & Facts» (en anglès). [Consulta: 14 setembre 2020].
* ↑ Asimov, M.S.; Bosworth, Clifford Edmund. History of Civilizations of Central Asia (en anglès). Motilal Banarsidass Publ., 2003, p.202. ISBN 8120815963.
* ↑ Arnold-Baker, Charles. The companion to British history (en anglès). Routledge, 2001, p.13. ISBN 0415185831.
* ↑ von Minden, Stephan. Chinese biographical index. K.G. Saur, 2000.
* ↑ Holme, Audun. Geometry: Our Cultural Heritage (en anglès). Springer, 2010, p.190. ISBN 3642144403.
# 191 aC

El 191 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Glabrió i Nasica (o també any 563 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «191 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### República de Roma. Antiga Grècia

* Aquest any són elegits cònsols Mani Acili Glabrió i Publi Corneli Escipió Nasica.
* Glabrió obté Grècia com a província, però abans de marxar el Senat l' encarrega de fer les cerimònies religioses i preparar uns jocs extraordinaris dedicats a Júpiter. Surt de Brundusium i desembarca a Apol·lònia amb mil legionaris i dos mil cavallers i amb poders per aixecar cinc mil homes més. Estableix els quarters a Làrissa i amb la cooperació de Filip V de Macedònia sotmet el territori entre la muntanya de Cambúnia i el mont Eta en el curs de la Guerra Romano-Síria. Limnea, Pellinaeum, Farsàlia, Feres, i Escotussa expulsen les guarnicions d'Antíoc III el Gran i els seus aliats, els atamans. Filip de Megalòpolis, pretendent a la corona de Macedònia, és capturat i enviat carregat de cadenes a Roma, i Aminandre rei dels atamans, és destituït.
* Antíoc III reforça el pas de les Termòpiles i els etolis ocupen els passos del mont Eta, però els romans trenquen la seva resistència en la Batalla de les Termòpiles i dispersen el seu exèrcit. Beòcia i Eubea se sotmeten i el cònsol ocupa Làmia i Heraclea (al peu de l'Eta). A Heraclea fa presoner l'estrateg etoli Damòcrit de Calidó que uns mesos abans amenaçava de portar la guerra al Tíber.
* Escipió Nasica lluita contra els bois als que derrota, i obté els honors del triomf.
* Mitjançant la Lex Acilia de intercalando, proposada per Glabrió, es regula el calendari romà i es dona als pontífex la possibilitat d'intercalar un dia al calendari per evitar desfasaments amb el cicle lunar.

### Hispània

* Comencen les campanyes del pretor de la Hispània Ulterior Luci Emili Paul·le Macedònic contra els lusitans.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXVI, 1
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXVI, 14
* ↑ Sarikakis, Theodoros. «Το Βασίλειο των Σελευκιδών και η Ρώμη». A: Christopoulos, Georgios A., Bastias, Ioannis K.. Ιστορία του Ελληνικού Έθνους, Τόμος Ε΄: Ελληνιστικοί Χρόνοι (en grec), 1974, p. 69. ISBN 978-960-213-101-5.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXVI, 2
* ↑ Michels, Agnes Kirsopp «The Calendar of Numa and the Pre-Julian Calendar». Transactions and Proceedings of the American Philological Association, 80, 1949, pàg. 331.
* ↑ Monge Marigorta, José Antonio «Els ibers contra Roma: aliats i rebels» (en castellà). Historia. National Geographic. RBA [Barcelona], 90, pàg. 98. ISSN: 1696-7755d.
# 223

El 223 (CCXXIII) fou un any comú començat en dimecres del calendari julià.

## Esdeveniments

* El Wu Oriental venç Cao Wei en la batalla de Dongkou.

## Defuncions

* Liu Bei, senyor de la guerra i emperador de la Xina.

## Referènciees

* ↑ (先主病篤，託孤於丞相亮，尚書令李嚴為副。夏四月癸巳，先主殂于永安宮，時年六十三。) Sanguozhi vol. 32.
* ↑ (備尋病亡，子禪襲位，諸葛亮秉政，與權連和。) Sanguozhi vol. 58.
* ↑ de Crespigny, Rafe. A biographical dictionary of Later Han to the Three Kingdoms (23–220 AD). Brill, 2007, p. 478. ISBN 978-90-04-15605-0.
# 403 aC

El 403 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Era l'any 351 'Ab urbe condita', o de la fundació de Roma.

## Esdeveniments

* Restauració de la democràcia a Atenes. Trasibul, al capdavant dels demòcrates atenesos que s'havien refugiat a Tebes, atrinxerats a File, va resistir un atac dels Trenta Tirans. Més tard va capturar el Pireu. Els Tirans es van retirar a Eleusis, i el govern dels Deu, que va prendre el poder a Atenes, va reclamar en va ajuda d'Esparta. Al poc temps, el rei Pausànies d'Esparta va intervenir i va ajudar a Trasibul a recuperar la democràcia.
* Partició de Jin entre Han, Zhao i Wei, i inici del Període dels Regnes Combatents.
* A Roma es van elegir sis Tribuns amb potestat consular: Mamerc Emili Mamercí, Luci Valeri Potit, Api Claudi Cras, Marc Quintili Var, Luci Juli Jul i Marc Furi Fus.
* Esparta intenta mitjançar en la guerra civil de Bizanci. El general espartà Clearc, enviat per trobar solucions, es va convertir en tirà de la ciutat i Esparta va enviar un altre estrateg contra ell.
* Extensió de l'ús de la variant jònica de l'alfabet grec, que s'escrivia d'esquerra a dreta.

## Necrològiques

* Críties, un dels Trenta Tirans, va morir en la batalla de Muníquia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Thrasybulus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ Sima Guang. Zizhi Tongjian. Zhonghua Shuju, 1934 [1a. ed. 1084].
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita V, 1
* ↑ Smith, William (ed.). «Clearchus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 19 desembre 2023].
* ↑ Bertrand, Jean-Marie. De l'écriture à l'oralité: lectures des Lois de Platon. París: Publications de la Sorbonne, 1999, p. 119. ISBN 285944372X.
* ↑ Xenofont, Hel·lèniques , II, 3, 36.
# 41è Cos Panzer

El 41è Cos Panzer (alemany: XLI Panzerkorps) va ser un cos blindat de l'exèrcit alemany durant la Segona Guerra Mundial.

## Formació i accions

Els cos va ser format en un origen com a XLI Cos el 24 de febrer de 1940 a Wehrkreis VIII (Silèsia). Va ser reorganitzat com a XLI Panzerkorps el 1942, formant part del 2n Exèrcit Panzer del Grup d'Exèrcits Centre.
El XLI Cos Panzer va lluitar a Bely, en operacions antipartisanes a Nikitinka, Iartsevo, Viazma, and Dukhovxtxina. Al març de 1943 lluità a Smolensk, Kromy i Briansk. A l'abril va lluitar a Sevsk, Trubtxersk i Poniri. Posteriorment lluitaria en la batalla de Kursk. Durant aquest període va formar part dels exèrcits 9è i 2n Panzer.
Al juny/juliol de 1944, el Cos va ser pràcticament destruït durant l'ofensiva d'estiu soviètica, l'operació Bagration, i necessità ser reconstruït pràcticament en la seva totalitat. Com a part del reconstruït 4t Exèrcit, va haver d'encarar l'Ofensiva de Prússia Oriental el gener de 1945. després d'una setmana de dures lluites, les seves divisions van quedar atrapades a la bossa de Heiligenbeil, a la costa del mar Bàltic, on va ser destruït al març.
Com era habitual als Cossos Panzer, el XLI Panzerkorps només tenia una divisió panzer a les seves files, i estava composta per diverses divisions d'infanteria amb unitats d'artilleria i de suport.

## Comandants

* 10 de juliol de 1942 - Coronel-General Josef Harpe
* 15 d'octubre de 1943 - General d'Artilleria Helmuth Weidling
* 19 de juny de 1944 - Tinent-General Edmund Hoffmeister
* 1 de juliol de 1944 - General d'Artilleria Helmuth Weidling
* 10 d'abril de 1945 - Tinent-General Wend von Wietersheim
* 10 d'abril de 1945 - Tinent-General Rudolf Holste

## Referències

* "www.lexikon-der-wehrmacht.de". Article en alemany. Consulta: 11 de febrer de 2008.

## Vegeu també

* Història de la mecanització de la infanteria
# 425 aC

El 425 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Era l'any 329 ab urbe condita o de la fundació de Roma. L'ús del nom «425 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments

* Representació d'Els acarnesos una comèdia d'Aristòfanes, Va guanyar el primer premi en el festival de les Lenees.
* Els espartans ocupen la ciutat de Pilos, i els atenencs dirigits pel general Demòstenes vencen els espartans, capturant la seva flota i deixant l'enemic a l'illa d'Esfactèria.
* Nícies va prendre part en la batalla d'Esfactèria i tot seguit va atacar Corint, va derrotar els corintis. A continuació va anar a Cromió, va devastar el territori i després va passar a Epidaure. Va construir una murada a l'Istme de Corint que connectava Metone amb terra ferma i va deixar una guarnició a la ciutat.
* A Roma van ser elegits quatre tribuns amb potestat consular: Aulus Semproni Atratí, Luci Quinti Cincinnat, Luci Furi Medul·lí Fus i Luci Horaci Barbat.
* Roma venç a la ciutat etrusca de Veii.

## Naixements

* Artaxerxes III de Pèrsia, fill d'Artaxerxes II.

## Necrològiques

* Heròdot, historiador i geògraf de l'antiga Grècia.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Manuel Balasch.«Notícia preliminar». A: Aristòfanes. Comèdies volum I: els acarnesos. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1969, p. 97
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, IV, 3
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, IV, 32, 32
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 44
* ↑ Dandamaev, M. A. A political history of the Achaemenid Empire. Leiden: Brill, 1989, p. 311. ISBN 9789004091726.
* ↑ Easterling, P. E. Historia de la literatura clásica I: literatuta griega. Madrid: Gredos, 1990, p. 465. ISBN 842491421X.
# 446 aC

El 446 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Era l'any 308 ab urbe condita. La denominació 446 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Atenes intervé a Beòcia contra els oligarques de Queronea i Orcomen, favorables a Esparta. Atenes ataca la població de Queronea i la redueix a l'esclavitud. Després de la seva derrota en la batalla de Coronea al nord-oest de Tebes, Atenes va abandonar el control de Beòcia, que va recuperar la influència espartana i els règims oligàrquics. Només Platea es va mantenir fidel a Atenes.
* Acord entre Esparta i Atenes, que va ser ratificat per la «Pau dels Trenta Anys» (hivern del 446 aC–445 aC). Segons aquest tractat, Mègara va retornar a la Lliga del Peloponnès, Trezè i Acaia es van independitzar, Egina havia de ser un tributari d'Atenes però autònom, i les disputes s'havien de resoldre per arbitratge. Cada bàndol es va comprometre a respectar les aliances de l'altre.
* Plistòanax, rei d'Esparta, va ser deposat i enviat a l'exili, acusat d'haver rebut diners de Pèricles per retirar les seves tropes de l'Àtica. Segons Plutarc, el rei va ser condemnat a pagar una multa, i com que no ho va poder fer, el van desterrar.

### República romana

* Els romans vencen als eques i als volscs en la batalla de Corbione. Aquell any eren cònsols a Roma Titus Quinti Capitolí Barbat i Agripa Furi Medul·lí. Aprofitant les lluites entre patricis i plebeus d'aquell any, els eques i els volscs van tornar a atacar Roma, van saquejar el Latium i es van acostar a les muralles de la ciutat. Capitolí va saber unir a patricis i plebeus, que no s'havien adonat de la proximitat de l'enemic, i va fer front a l'atac. Amb consentiment del seu col·lega se li va donar el comandament únic de l'exèrcit i va derrotar els enemics en la ferotge Batalla de Corbione.

## Naixements

* Timoteu de Milet, músic i poeta nascut a Milet.
* Marc Furi Camil, magistrat romà, dictador cinc vegades i sis vegades tribú amb potestat consular.
* Èupolis, poeta còmic atenenc.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Fine, John V. A. The Ancient Greeks: a critical history. Cambridge, Mass: Harvard University Press, 1983, p. 368. ISBN 9780674033115.
* ↑ Bagnall, Nigel. The Peloponnesian War : Athens, Sparta and the struggle for Greece. Nova York: Thomas Dunne Books, 2006, p. 18, 23-24. ISBN 9780312342159.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pèricles, VI, 22
* ↑ Cassi Dió. Història romana, I, 7, 17
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 56-60
* ↑ Esteve de Bizanci, sub voce
* ↑ Smith, William (ed.). «Camillus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 29 desembre 2023].
* ↑ Suïdas, sub voce
# 467 aC

L'any 467 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Mamerc i Vibulà, o de vegades, any 287 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 467 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Èsquil escriu la tragèdia Els set contra Tebes, que guanya un premi a les Dionísies d'aquell any.
* Data probable de la victòria de la Lliga de Delos contra l'Imperi Aquemènida en la batalla de l'Eurimedont.

#### República Romana

* Tiberi Emili Mamerc i Quint Fabi Vibulà són elegits cònsols. Els cònsols van donar suport als patricis contra els tribuns de la plebs. Van proposar l'establiment d'una colònia romana a Antium conquerida pels romans el 468 aC com a mesura de compromís amb els plebeus. Van lluitar contra els eqües, que van demanar la pau i els va ser concedida. Però la pau es va trencar al cap de poc i Fabi Vibulà va fer incursions a territori llatí.
* Leòfron, fill d'Anaxilau, pren possessió del govern de Règion com a tirà.

### Temàtiques
#### Astronomia

* Es visualitza i es documenta per primer cop el Cometa de Halley a la Xina.

## Naixements

* Andòcides, un dels deu oradors àtics.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Easterling, P. E. (ed.). Historia de la literatura clásica I: literatura griega. Madrid: Gredos, 1990, p. 314. ISBN 842491421X.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Cimó, XIV, 12
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, III. 1
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 48
* ↑ Titchenell, Elsa-Brita «Worlds Aborning». Sunrise, January 1974 [Consulta: 22 setembre 2006].
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, I, 51
# Ottmar Mergenthaler

Ottmar Mergenthaler (Hachtel, 10 de maig de 1854 - Baltimore, 28 d'octubre de 1899) va ser un inventor alemany.
Va néixer a Hachtel, Württemberg, Alemanya, tercer fill d'un mestre d'escola i aprenent de rellotger anterior a la seva arribada a Baltimore, Maryland l'any 1872. El 1878, es va nacionalitzar com a ciutadà dels Estats Units. Va inventar la linotípia l'any 1884, una màquina que permetia a un operador col·locar automàticament caràcters, i va revolucionar la indústria de la impremta. Va morir de tuberculosi a Baltimore l'any 1899.
Un edifici va ser anomenat per Ottmar a la Universitat Johns Hopkins, així també una escola secundària de Baltimore.

## Referències

* ↑ «Ottmar Mergenthaler». Encyclopædia Britannica [Consulta: 5 desembre 2016].
# Legió IV Macedònica

La legió IV Macedonica va ser una legió romana creada per Juli Cèsar l'any 48 aC amb legionaris itàlics. L'any 70 l'emperador Vespasià la va llicenciar, però més tard va ser reconstituïda amb el cognomen de Flavia Felix. El seu emblema era un bou i un capricorn.
La constitució de la legió es va fer quan Juli Cèsar estava preparant la persecució de Pompeu, que després de l'arribada de Cèsar a Roma, havia fugit d'Itàlia i es trobava a Grècia. Les primeres batalles a les que es va enfrontar van ser la batalla de Dirràquium i la batalla de Farsàlia. Posteriorment la legió quedà estacionada a Macedònia, d'on prové el seu cognomen, esperant la marxa contra l'Imperi Part que Cèsar havia de dirigir i que no es va dur a terme pel seu assassinat. L'any 31 va participar en la batalla d'Àccium, i els veterans es van establir al Vèneto. L'any 30 aC August va transferir la legió a la Hispània Tarraconense dirigida per Marc Vipsani Agripa, per lluitar en les guerres càntabres. Una vegada finalitzades les campanyes la IV Macedonica va muntar el seu campament a Herrera de Pisuerga, on s'hi va estar uns cinquanta anys.
L'any 41 o més probablement el 43 l'emperador Calígula, (o segurament Claudi) la va enviar a la Germània Superior, per substituir la legió XIV Gemina que havia estat enviada a Britànnia, com a guarnició de Mogontíacum (l'actual Magúncia). També és possible que la legió hagués marxat cap a Mogontíacum l'any 39, quan Calígula lluitava contra els cats. Juntament amb la XXII Primigenia va donar suport a Vitel·lí durant l'any dels quatre emperadors (69), primer contra Otó i després contra Vespasià. Una vegada al poder, Vespasià confiava poc en les tropes de la IV Macedonica, de manera que la va llicenciar. Una part de les tropes van passar a formar part de la nova legió anomenada Legió IV Flavia Felix.

## Referències

* ↑ F., Keppie, L. J.. Legions and veterans : Roman army papers 1971-2000. Stuttgart: Franz Steiner Verlag, 2000. ISBN 3515077448.
* ↑ Lendering, Jona. «Legio IIII Macedonica». Livius.org. [Consulta: 21 octubre 2022].

## Vegeu també

* Tarraconense