# Publi Corneli Escipió Nasica Còrculum

Publi Corneli Escipió Nasica Còrculum (en llatí: Publius Cornelius Scipio Nasica Corculum) va ser un magistrat romà del segle ii aC. Formava part de la gens Cornèlia i era de la família dels Escipions, d'origen patrici.
Era fill del cònsol del 191 aC Publi Corneli Escipió Nasica. Va heretar del seu pare l'afició a la jurisprudència i, pel seu coneixement de la llei civil i pontifical, va rebre el nom de Corculum ('coret, cor petit', com a seu del sentiment i del seny).
Es va casar amb una filla de Publi Corneli Escipió Africà, Cornèlia Africana. Apareix per primera vegada l'any 168 aC, quan servia amb distinció a les ordes de Luci Emili Paule Macedònic, especialment a la batalla de Pidna, a Macedònia. L'any 162 aC va ser cònsol per primera vegada amb Gai Marci Fígul, però va renunciar quasi al mateix moment de prendre possessió del càrrec per un defecte en els auspicis, juntament amb el seu col·lega. L'any 159 aC va ser censor amb Marc Popil·li Lenat, i va imposar una norma per la qual no es podien erigir estàtues de personatges públics al fòrum, sense l'autorització expressa del senat o del poble. Durant la seva censura es va introduir per primera vegada la clepsidra a Roma. Va ser cònsol per segona vegada el 155 aC amb Marc Claudi Marcel i va sotmetre els dàlmates. L'any 150 aC va ser elegit pontífex màxim.
Es va oposar a les innovacions, i en el seu consolat va fer demolir un teatre, quasi acabat, per ser contrari a la moral pública. Quan Cató expressava el seu desig de destruir Cartago (delenda est Cartago), Escipió, en canvi, declarava que s'havia de conservar, atès que l'existència d'aquest rival servia per donar prova de la llibertat del poble. Com a orador va ser elogiat per Ciceró, i Aureli Víctor el descriu com a «eloquentia primus, juris scientia consultissimus, ingenio sapientissimus».

## Referències

* ↑ Corculum a corde dicebant antiqui solertem et acutum, segons Pescenni Fest.
* ↑ «Scipio Nasica». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
Escipions :
Publi Corneli Escipió
Luci Corneli EscipióPubli Corneli Escipió
Publi Corneli Escipió Barbat?
Luci Corneli Escipió Barbat
Gneu Corneli Escipió ÀsinaMani Pomponi MatóLuci Corneli Escipió
Publi Corneli Escipió ÀsinaPompònia Publi Corneli EscipióLuci Emili PaulusGneu Corneli Escipió Calvus  
Luci Corneli Escipió AsiàticPubli Corneli Escipió Africà Emília Tèrcia  Luci Emili Paulus MacedònicPubli Corneli Escipió NasicaGneu Corneli Escipió Hispal Paula Cornèlia      
Luci Corneli EscipióGneu Corneli EscipióLuci Corneli EscipióPubli Corneli Escipió  Tiberi Semproni Grac Cornèlia la MenorCornèlia la Major Publi Corneli Escipió Nasica CòrculumGneu Corneli Escipió Hispà    
Corneli Escipió Asiagen ComatLuci Corneli EscipióPubli Corneli EscipióPubli Corneli Escipió Emilià SempròniaGermans GracsPubli Corneli Escipió Nasica SerapióQuint Cecili Metel MacedònicGneu Corneli Escipió 
Vaciena Luci Corneli Escipió Asiagen  Luci Licini CrasPubli Corneli Escipió Nasica Cecília Metel·la      
Luci Corneli Escipió Asiagen EmiliàCornèlia Publi Sesti  Licínia Publi Corneli Escipió NasicaQuint Cecili Metel PiusCornèlia Publi Corneli Lèntul Marcel·lí     
Luci Licini Cras EscipióQuint Cecili Metel Pius EscipióGneu Corneli Lèntul Marcel·lí :