OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Clamifòrids

Els clamifòrids (Chlamyphoridae) són una família de mamífers de l'ordre dels cingulats. Mentre que els gliptodonts s'han considerat tradicionalment cingulats basals situats fora del grup que conté els armadillos moderns, els indicis morfològics havien generat especulació que la família dels dasipòdids era parafilètica. Un estudi de l'ADN mitocondrial de Doedicurus publicat el 2016 demostrà que en realitat, se situava dins els armadillos moderns com a tàxon germà d'un clade format pels clamiforins i els tolipeutins. Per aquest motiu, tots els armadillos tret dels dasipodins foren transferits a una nova família.
Cladograma basat en l'anàlisi de Delsuc et al., 2016:
| Chlamyphoridae | Euphractinae Euphractus sexcinctus Chaetophractus villosus Zaedyus pichiy Chaetophractus vellerosus Glyptodontinae Chlamyphorinae Chlamyphorus truncatus Calyptophractus retusus Tolypeutinae Priodontes maximus Tolypeutes tricinctus Tolypeutes matacus Cabassous tatouay Cabassous chacoensis Cabassous centralis Cabassous unicinctus |

## Referències

* 1 2 Delsuc, F.; Gibb, G. C.; Kuch, M.; Billet, G.; Hautier, L.; Southon, J.; Rouillard, J.-M.; Fernicola, J. C.; Vizcaíno, S. F. «The phylogenetic affinities of the extinct glyptodonts» (en anglès). Current Biology, 26, 4, 22-02-2016, pàg. R155–R156. DOI: 10.1016/j.cub.2016.01.039.
* ↑ «Shotgun Mitogenomics Provides a Reference Phylogenetic Framework and Timescale for Living Xenarthrans» (en anglès). Molecular Biology and Evolution, 33, 2016, pàg. 621-642. DOI: 10.1093/molbev/msv250. PMC: 4760074. PMID: 26556496.
Espècies vivents de cingulats :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Xenarthra :
Família Chlamyphoridae :
Família Dasypodidae :
Categoria :
# Premsa del Sindicat

La Premsa Nova, també anomenada Premsa del Sindicat o simplement Molí d'Oli, és un trull a Olesa de Montserrat. La construcció va ser impulsada per un grup de petits pagesos olesans amb ànims de trencar el monopoli dels trulls olesans per part dels grans propietaris. La premsa va ser inaugurada el 14 de novembre de 1912.
L'any 1917 una colla de pagesos de la Premsa Nova, juntament amb l'aleshores rector d'Olesa Marcel·lí Garriga, van unir-se per constituir el primer sindicat dels pagesos olesans: el Sindicat Agrícola Olesà.
L'any 1929 va sortir d'aquest molí un oli, fet amb olives de la varietat autòctona palomar, escollides de ca l'Esparter i de cal Pomés que va guanyar la Medalla d'Or i el Diploma d'Honor a l'Exposició Internacional de Barcelona. Amb aquest fet l'oli d'Olesa va aconseguir una fama reconeguda arreu del país.
Dels disset molins d'oli que hi havia documentats a Olesa l'any 1766 actualment només la Premsa Nova resta en funcionament.

## Referències

* ↑ Vendranes, 1996, p. 85.
* ↑ Vendranes, 1996, p. 127-129.

## Bibliografia

* Saumell Oliveras, Joan. Olesa aimada. Olesa de Montserrat: Unió Excursionista de Catalunya, 1981, p. 213.
* Vendranes, Gusman. Oli d'Olesa. La passió d'un poble. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1996. ISBN = 84-7826-729-8.
# Batalla d'Aizkraukle

La batalla d'Aizkraukle o d'Ascheraden va tenir lloc el 5 de març de 1279 en el marc de la Croada Livoniana i va enfrontar el Gran Ducat de Lituània liderat per Traidenis i l'Orde Livonià prop de la localitat d'Aizkraukle (a l'actual Letònia). L'Orde va patir una gran desfeta i 71 cavallers, inclòs el Gran Mestre Ernst von Rassburg van morir en la batalla. Després de la batalla Nameisis i els Semigalians van reconèixer Traidenis com el seu suzerani. La derrota va suposar un gran retrocés per a les aspiracions teutones a la regió.

## Referències

* ↑ Baranauskas, Tomas. «Ar priminsime Europai apie Šiaulių mūšį?» (en lituà). Delfi.lt, 22-09-2006. [Consulta: 26 maig 2007].
# Joan Baptista Codina i Formosa

Joan Baptista Codina i Formosa (Sabadell, 16 d'abril de 1860 - Barcelona, 11 de febrer de 1923) fou un filòleg i eclesiàstic català.

## Biografia

Joan Codina va esdevenir doctor en Filosofia i Lletres i en Teologia. Cursà estudis eclesiàstics al Seminari de Barcelona simultàniament al batxillerat i Filosofia i Lletres, i el doctorat en lletres el va fer a la Universitat de Madrid, on va ser deixeble de Menéndez Pelayo. Va ser professor de llatí, grec i hebreu al Seminari de Barcelona, on formà diverses generacions de futurs clergues, i prefecte d'estudis de 1905 a 1917. Autor d'un primer intent de traduir la Bíblia al català, se'l considera un precursor de les versions bíbliques dels monjos de Montserrat i de la Fundació Bíblica Catalana. El 1906 participà en el I Congrés Internacional de la Llengua Catalana, on va presentar una moció sobre qüestions ortogràfiques –Importància de l'ortografia: necessitat d'equilibrar l'element fonètic amb l'etimològic–, que fou inclosa a les conclusions del Congrés. Prèviament, el 1899 havia ingressat a la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona.
El març de 1925, l'Ajuntament de Sabadell, presidit per l'alcalde Esteve Maria Relat, va prendre l'acord de donar el nom del doctor Codina a un carrer del barri de la Creu Alta.

## Referències

* 1 2 3 Nomenclàtor. «Carrer del Doctor Codina». Ajuntament de Sabadell. [Consulta: 3 abril 2014].
* ↑ «Joan Baptista Codina i Formosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Jason Oost

Jason Oost (la Haia, 10 d'octubre de 1982) és un exfutbolista professional neerlandès d'ascendència indonèsia.

## Biografia

Nascut a La Haia, Països Baixos i és d'ascendència indonèsia. va començar la seua carrera al juvenil del Feyenoord Rotterdam però signà el seu primer contracte professional amb el RKC Waalwijk en 2002 després de rebutjar una cessió a l'Excelsior Rotterdam. En Waalwijk jugà 84 partits en tres temporades i marcà 12 gols. En 2005 es mogué al Sparta Rotterdam, on se convertí en el màxim golejador de l'equip amb 8 gols en la temporada 2005-2006. Recentment ha rebutjat un nou contracte amb el Sparta. Ha dit que la primera i principal raó era que no tenia un lloc a l'equip titular i solia estar en la banqueta. El 2 d'agost de 2007 signà un contracte de dos anys amb el VVV Venlo.
És fill de Jeffrey Oost, l'entrenador del juvenil del Feyenoord C1.
Es va incorporar a De Graafschap el 2008, però quan va quedar clar que el club va descendir a la Jupiler League, Oost va dissoldre el seu contracte amb De Graafschap. Com a agent lliure, Oost va ser jutjat amb N.E.C. però no va aconseguir impressionar, i se'n va anar sense aconseguir contracte. Llavors Oost va signar un contracte amb la segona divisió belga, el KVSK United. El 2009 va ser convocat per representar l'equip nacional de futbol d'Indonèsia, però va rebutjar l'oferta perquè no volia renunciar al seu passaport holandès.
El juliol de 2016, es va anunciar que Oost es retiraria del futbol professional, posant fi a una carrera de 14 anys als 33 anys. Va marcar 51 gols en 339 partits de lliga holandesa. D després va jugar una altra temporada a nivell semiprofessional amb Quick Boys. És fill de Jeffrey Oost, l'entrenador de l'equip juvenil del Feyenoord C1.

## Carrera d'entrenador

El maig de 2017, Oost va acabar la seva carrera futbolística i va començar a centrar-se en l'entrenament. La temporada 2017-18 va treballar com a entrenador ajudant al Jong Almere City FC i va ser responsable de l'Almere City U17.

## Referències

* ↑ «Stats Centre: Jason Oost Facts». Guardian.co.uk. Arxivat de l'original el 24 September 2012. [Consulta: 23 octubre 2009].
* ↑ «sepakbolanda.com/2011/11/jason-oost-keturunan-pas-pasan.html Jason Oost Keturunan Pas-pasan».
* ↑ «Oost (33). ) zet na veertien jaar punt achter profloopbaan» (en holandès). Voetbal International, 18-07-2016.
* ↑ «K.v.v. Quick Boys bereikt akkoord va conèixer Jason Oost» (en neerlandès). K.v.v. Quick Boys.
* ↑ «Jeffrey Oost gehuldigd voor 25 jaar dienstverband» (en neerlandès). Feyenoord, 17-06-2019.
* ↑ «Oudewaternaar Ezra Hoogenboom: 'Keuze voor Almere City beste die ik kon maken'» (en neerlandès). Algemeen Dagblad, 10-10-2019.
* ↑ Haak, Jordy. «Jason Oost: 'Sparta echte traditieclub, Almere club van de toekomst'» (en neerlandès). Almere City FC, 04-03-2019.
# 1298
## Esdeveniments
### Països Catalans

* Jaume II de Mallorca determina que es construeixi la vila d'Alcúdia
* 15 de març - Jaume II el Just funda el monestir de Santa Maria de la Valldigna.
* Maig - Comença la construcció de la catedral gòtica de Barcelona
* Juny - Tractat d'Argelers, pel qual la vall d'Aran passa a ser administrada fiduciàriament per Jaume II de Mallorca

### Resta del món

* Fushimi, emperador del Japó abdica en favor del seu fill Go-Fushimi
* Setge de Siracusa en el marc de la guerra de Sicília
* El rei txitximeca Tlohtzin és succeït pel rei Quinatzin
* Juliol - Albert I d'Habsburg succeeix Adolf de Nassau com a emperador del Sacre Imperi Romanogermànic
* 22 de juliol - Batalla de Falkirk entre les tropes angleses d'Eduard I d'Anglaterra i les escoceses de William Wallace
* 8 de setembre - Batalla de Curzola entre les flotes genovesa i veneciana

## Naixements

* Carles de Calàbria, futur príncep de Nàpols i duc de Calàbria
* Elisabet de Caríntia, reina consort de Sicília per la seva unió matrimonial amb Pere II de Sicília el 1323
* 12 de desembre - Albert II d'Àustria

## Necrològiques

* Joan de Pròixida, incitador de les Vespres sicilianes
* 11 de juny - Violant de Polònia, princesa d'Hongria, posteriorment venerada com a beata
* Juliol - Jaume de Voràgine, autor de la Llegenda àuria
* 2 de juliol - Adolf de Nassau és derrotat i mort en la batalla de Göllheim
* 23 de juliol - Toros III, rei d'Armènia Menor
* 29 d'agost - Elionor d'Anglaterra, vídua d'Alfons III d'Aragó, mor a Gant
* 11 de setembre - Felip d'Artois, senyor de França
* 29 de novembre - Guiu I Montefeltro mor a Assís

## Referències

* ↑ «Història del Monestir de la Valldigna». Generalitat Valenciana. Reial Monestir de Santa Maria de la Valldigna. [Consulta: 23 març 2020].
# Toges

Toges és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 91 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Toges era de 91 persones. Hi havia 40 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 24 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 59 habitatges, 39 eren l'habitatge principal de la família, 14 eren segones residències i 6 estaven desocupats. Tots els 59 habitatges eren cases. Dels 39 habitatges principals, 35 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 6 tenien tres cambres, 5 en tenien quatre i 28 en tenien cinc o més. 25 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Toges el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 12 | 55 a 59 | 12 |
| 4 | 50 a 54 | 8 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 8 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 56 persones, 32 eren actives i 24 eren inactives. De les 32 persones actives 30 estaven ocupades (18 homes i 12 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 24 persones inactives 11 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa d'informació i comunicació i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un paleta.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Toges a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Toges a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Kuphus

Kuphus és un gènere de mol·luscs bivalves amb forma de cuc dins la família dels teredínids. N'hi ha dues espècies extintes, Kuphus incrassatus i Kuphus fistula. L'única espècie viva actualment és Kuphus polythalamia, que és el mol·lusc bivalve més llarg del món.
Els membres d'aquest gènere secreten tubs calcaris. En temps de Carl von Linné es va considerar que eren cucs tubulars i es van classificar dins del gènere Serpula (anèl·lids poliquets). Malgrat que actualment se sap que és un mol·lusc, el seu nom comú és el cuc tubular gegant que comparteix amb el gènere d'anèl·lids Riftia.
El seu tub calcari permet que visqui en ambients fangosos dels manglars. Els espècimens típics fan un metre de llargada i tenen la forma d'un ullal d'elefant. La seva punta anterior final és tancada i fa uns 11 cm de diàmetre.

## Distribució

Kuphus polythalamia es troba en l'oest de l'oceà Pacífic, l'est de l'oceà Índic i la zona Indo-Malaia. La seva distribució inclou les Filipines, Sumatra i Moçambic.

## Referències

* ↑ Kuphus polythalamia Arxivat 2015-02-07 a Wayback Machine. Tideline. Retrieved 2012-01-12.
* ↑ Xray Conchology by Harry G. Lee Retrieved 2012-01-11.
* ↑ Kuphus polythalamia (Linnaeus, 1758) OBIS Indo-Pacific Molluscan Database. Retrieved 2012-01-12.
# Sèrie LG V

La Sèrie LG V és una línia d'alta gamma de dispositius Android produïts per LG Electronics. Aquesta sèrie està programada per sobre de la Sèrie LG G. El primer telèfon de la sèrie V, el LG V10, es va donar a conèixer el setembre de 2015.

## Telèfons
### LG V10

LG va anunciar el telèfon intel·ligent V10 el setembre de 2015. Compta amb una pantalla secundària a sobre de la pantalla principal.
* Pantalla: 5.7" IPS LCD amb resolució de 1440x2560 píxels (principal), pantalla de 2.1" amb resolució de 160x1040 píxels (secundària)
* Processador: Qualcomm Snapdragon 808
* Emmagatzematge: 32 o 64 GB (ampliable)
* RAM: 4 GB
* Bateria: 3000 mAh (extraïble)

### LG V20

LG va anunciar el telèfon intel·ligent V20 el 6 de setembre de 2016. Igual que el seu predecessor, té una pantalla secundària a sobre de la pantalla principal.
* Pantalla: 5.7" IPS LCD amb resolució de 1440x2560 píxels (principal); pantalla de 2.1" amb resolució de 160x1040 píxels (secundària)
* Processador: Qualcomm Snapdragon 820
* RAM: 4 GB
* Bateria: 3200 mAh (extraïble)

### LG V30

LG va anunciar el telèfon intel·ligent V30 el 31 d'agost de 2017. Elimina la pantalla secundària a favor d'una barra flotant a la pantalla, que proporciona gairebé les mateixes funcions.
* Pantalla: OLED de 6" amb resolució de 2880×1440 píxels OLED/DCI-P3 FullVision
* Processador: Qualcomm Snapdragon 835
* RAM: 4 GB
* Bateria: 3200 mAh (no extraïble)

### LG V30S ThinQ

Al febrer de 2018, LG va anunciar una actualització del LG V30, el LG V30S ThinQ. El maquinari del telèfon és similar al del LG V30, amb les principals diferències en l'emmagatzematge, RAM i opcions de color. El ThinQ LG V30S també conté diverses funcions de programari noves.
* Processador: Qualcomm Snapdragon 835
* Emmagatzematge: 128 GB (LG V30S); 256 GB (LG V30S+); tots dos es poden expandir
* RAM: 6 GB
* Bateria: 3300 mAh (no extraïble)

## Referències

* ↑ «[Hands-on LG announces the LG V30S ThinQ, which is just a V30 with camera AI and more RAM]» (en anglès). Android Police, 24-02-2018.
* ↑ «LG V30S ThinQ is announced: LG's first AI phone». Phone Arena.

## Vegeu també

* Sèrie LG G
# L'educació sentimental

L'educació sentimental (en francès, L'Éducation sentimentale) és una novel·la de Gustave Flaubert publicada l'any 1869. És una obra de maduresa elogiada en el seu moment per autors contemporanis com George Sand o Émile Zola, i avui és considerada una de les novel·les més influents del segle xix. L'obra fou traduïda al català l'any 1982 de la mà de Pere Gimferrer i Miquel Martí i Pol, i es publicà dins la col·lecció "Les millors obres de la literatura universal" d'Edicions 62.
Estructurada en tres parts, la novel·la tracta sobre la vida i les relacions socials i amoroses de Frédéric Moreau, un jove que arriba a París per estudiar Dret poc abans de l'esclat de la Revolució francesa de 1848 i l'establiment del Segon Imperi Francès. Allà s'enamora d'una dona més gran que ell i ben instal·lada en l'entorn social burgès, de tal manera que la novel·la ressegueix els intents del protagonista tant per seduir-la com per fer-se un lloc en l'alta societat del moment, els quals es combinen amb diversos girs argumentals i narratius.
L'obra inclou diverses pinzellades de caràcter biogràfic, en tant que Flaubert va basar moltes de les experiències del protagonista —com la seva passió per una dona casada més gran que ell— en la seva pròpia vida. A més, Marie Arnoux, la dona de qui Frédéric Moreau s'enamora, està inspirada en l'esposa de l'editor musical Maurice Schlesinger, que a la novel·la és retratat com Jacques Arnoux. Pel que fa al llenguatge de la novel·la, a vegades és irònic i pessimista, arribant a criticar la societat francesa i els arquetips que la conformaven amb altes dosis de sarcasme. Pierre Bourdieu es basà en aquesta novel·la per elaborar la seva cèlebre teoria del camp literari.

## Notes

* ↑ Gimferrer va haver d'abandonar la traducció al capítol cinquè de la primera part, i fou rellevat per Miquel Martí i Pol.

## Referències

* 1 2 3 «L'educació sentimental». Grup62. [Consulta: 23 febrer 2016].
* ↑ «Crítica de George Sand sobre L'Education sentimentale». Pagesperso-orange.fr. [Consulta: 6 agost 2013].
* ↑ «Article d'Émile Zola sobre L'Education sentimentale». Pagesperso-orange.fr. [Consulta: 6 agost 2013].
* ↑ Flaubert i 1982, 5.
* ↑ Eric Bulson, Novels, maps, modernity (Nova York i Londres, 2010), p. 10

## Bibliografia

* Flaubert, Gustave. L'educació sentimental. 1. ed.. Barcelona: Edicions 62, 1982. ISBN 84-297-1948-2.

## Enllaços externs

* (francès) Audiollibre
* (francès) Text complet, per capítols
* (anglès) Traducció a l'anglès (1922)
# Berenguer d'Elna

Berenguer d'Elna o Berenguer de Cerdanya-Besalú (?, segle X— Albesa, 1003), va ser bisbe d'Elna (993-1003). Era fill del comte Oliba Cabreta (920 - 990) i la seva esposa, Ermengarda d'Empúries (? -994). Els seus germans foren Bernat I de Besalú (970-1020), Guifré II de cerdanya (970?-1050), Oliba (971- 1046), bisbe de Vic i abat de Santa Maria de Ripoll i Adelaida (? – 1024).
Consta que com a bisbe d'Elna consagrà el novembre del 993 les esglésies de Sant Esteve de Riuferrer i Sant Martí de Riuferrer. L'any 1000 actuà com a testimoni, juntament amb els seus germans Oliba i Guifré, en la donació que Bernat Tallaferro feu a Cuixà del monestir de Sant Pau de Monisat en el Fenollet. Va morir en la batalla d'Albesa esdevinguda el 20 de febrer de 1003 entre l'exèrcit dels comtes Ramon Borrell de Barcelona i Ermengol I d'Urgell contra l'exèrcit musulmà d'Abd al-Malik al-Muzaffar.

## Referències

* ↑ «Berenguer d'Elna». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Tallaferro, el seu entorn familiar i les relacions amb Occitània i Roma». [Consulta: 22 gener 2015].
* ↑ Mata, Ramon Ordeig i «Inventari de les actes de consagració de les esglésies catalanes, II. Anys 952-998.». Revista Catalana de Teologia, 5, 1, 01-01-1980, pàg. 153–180. ISSN: 2385-4715.
* ↑ Ponsich, Pierre; Mata, Ramon Ordeig i. Els comtats de Rosselló, Conflent, Vallespir i Fenollet: Prefaci. Introducció. Diplomatari (docs. 1-328). Institut d'Estudis Catalans, 2006, p. 22. ISBN 9788472838772.
* ↑ Bramon, Dolors «La batalla de Albesa (25 de febrero de 1003) y la primera aceifa de ‘Ábd al-Mallk al-Muzaifar (verano del mismo año)». Anaquel de Estudios Árabes, VI, 1995, pàg. 21-27.
# Viquipèdia en frisó occidental

La Viquipèdia en frisó occidental (en frisó occidental: Fryske Wikipedy) és l'edició en frisó occidental de la Viquipèdia.
Va ser creada el 2 de setembre del 2002 i el primer article que s'hi va publicar va ser "Bandera de Frísia". Al desembre del 2008 s'hi va crear l'article número 10.000 ("Atlas Schotanus"). L'abril del 2010 va sobrepassar els 15.600 articles.

## Referències

* ↑ «10.000 artikelen in Fryske Wikipedia» (en neerlandès), 23-12-2008. [Consulta: 20 febrer 2010].
* ↑ «Tienduizend artikelen op Friese Wikipedia» (en neerlandès), 22-12-2008. [Consulta: 20 febrer 2010].
# Sèrie Samsung Galaxy Z

La sèrie Samsung Galaxy Z és una línia de telèfons intel·ligents plegables fabricats per Samsung Electronics amb l'anunci del Galaxy Z Flip, els futurs smartphones plegables de Samsung formaran part de la sèrie Galaxy Z.

## Telèfons
### Samsung Galaxy Z Fold

El Samsung Galaxy Z Fold va ser el primer telèfon de la sèrie Galaxy Z i l'únic que no es comercialitza amb la marca "Z". Es va anunciar el 20 de febrer de 2019 i es va publicar el 6 de setembre de 2019 a Corea del Sud. Una versió del dispositiu comercialitzada com a Samsung W20 5G es va llançar el 12 de desembre exclusivament per a China Telecom, amb un processador Snapdragon 855+ més ràpid i un acabat blanc.

### Samsung Galaxy Z Flip

El Samsung Galaxy Z Flip i el Z Flip 5G es van llançar el 14 de febrer de 2020 i el 7 d'agost de 2020 respectivament i va ser el primer dispositiu comercialitzat amb la marca "Z".A diferència del Galaxy Fold, el dispositiu es plega verticalment i utilitza un revestiment de vidre híbrid anomenat "Infinity Flex Display".

### Samsung Galaxy Z Fold2

El Samsung Galaxy Z Fold 2 5G es va llançar el 18 de setembre de 2020 i és la segona generació del disseny plegable del Samsung introduït amb el plec original. Compta amb una pantalla frontal significativament més gran que la del seu predecessor. Un model millorat anomenat Samsung W21 5G es va presentar al novembre del 2020 exclusivament per al mercat xinès.

### Samsung Galaxy Z Fold3 i Z Flip3

Samsung va presentar la seva tercera generació de telèfons plegables, el Galaxy Z Fold 3 5G i el Galaxy Z Flip 3 5G l'11 d'agost de 2021.

## Referències

* 1 2 SamMobile. «Samsung’s foldable devices will fall under the Galaxy Z umbrella» (en anglès americà). [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ Nast, Condé «Samsung Galaxy Fold hands-on: an odd glimpse of our phone future» (en anglès). Wired UK. ISSN: 1357-0978.
* ↑ «Samsung Galaxy W20 5G goes on sale in China and sells out instantly» (en anglès americà). [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ «Foldable Samsung W20 5G arrives in China with Snapdragon 855+» (en anglès americà). [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ Bohn, Dieter. «Hands on with Samsung’s Galaxy Z Flip foldable phone» (en anglès), 11-02-2020. [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ Amadeo, Ron. «Samsung’s Galaxy Z Flip is the first foldable with a flexible glass cover» (en anglès americà), 11-02-2020. [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ Dolcourt, Jessica. «Samsung Galaxy Z Flip's foldable glass screen: Already more impressive than the Razr» (en anglès). [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ Gartenberg, Chaim. «Samsung announces the Galaxy Z Fold 2 with bigger screens and better cameras» (en anglès), 05-08-2020. [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ «Samsung unveils W21 5G - a more premium Galaxy Z Fold2 for China» (en anglès americà). [Consulta: 11 setembre 2021].
* ↑ Tibken, Shara. «Galaxy Z Fold 3, Z Flip 3 edge foldables closer to mainstream» (en anglès). [Consulta: 11 setembre 2021].