OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alfred Mellon

Alfred Mellon (Birmingham, 7 d'abril de 1820 – Wandsworth, 24 de març de 1867) fou un violinista, compositor i director d'orquestra anglès.
Mellon va néixer a Birmingham, de pare francès. A l'edat de 12 anys es va unir a la banda al Theatre Royal d'aquesta ciutat, convertint-se en líder als 16 anys abans de traslladar-se a Londres el 1844. Va estudiar amb Bernhard Molique a Stuttgart i després va tornar a Londres per tocar el violí a l'òpera i altres orquestres.
Al voltant del 1846 Mellon dirigia el Teatre de Birmingham on entre altres alumnes tenia el seu conciutadà Edward Bache i en aquella època es presenta en aquest teatre l'oratori Elies dirigit pel seu mateix compositor Mendelssohn. Després Mellon tocaba el violí en l'òpera i altres orquestres, i després es va convertir en director del ballet a la Royal Opera Italiana, Covent Garden. Fou el proper director de la música en els teatres d'Haymarket i Adelphi, i posteriorment director del Pyne i Harrison Anglès Opera Company, que el 1859 va produir la seva òpera, Victorine, al Covent Garden. Mellon va ser director de la Societat Musical i dels Promenade concerts, que durant diverses temporades van ser fets sota el seu nom al Covent Garden. Al setembre de 1865, va ser nomenat director de la Societat Filharmònica de Liverpool.
Com a compositor, Mellon va escriure dues òperes: The Irish Dragoon (1845) i Victorine (1859), quartets de corda, peces per a piano, glees (incloent Crown'd with clusters of the vine, 1850), balades i cançons per a obres de teatre i farses.
Es va casar amb Sarah Woolgar, una coneguda actriu el 28 de juliol de 1855. Hi havia dues filles, la més jove de les quals, Mary Woolgar Mellon, també es va convertir en actriu. Mellon va morir a casa seva a The Vale, Chelsea, i està enterrat al cementiri de Brompton, Londres. Era tan conegut i respectat que milers de persones van assistir al seu funeral.

## Referències

* 1 2 Thomas T. Harman (1885), Showell's Dictionary of Birmingham: Una història i una guia, ordenades alfabèticament: conté milers de dates i referències a assumptes d'interès relacionats amb la història passada i present de la ciutat - els seus edificis públics, capelles, esglésies i clubs - les seves Societats Amigues i Associacions Benèvoles, institucions filantròpiques i filosòfiques - els seus col·legis i escoles, parcs, jardins, teatres i llocs d'entreteniment - els seus homes de valor i homes notables, manufactures i oficis, població, taxes, estadístiques de progrés, &c., &c., Germans Cornish, p. 184, Wikidata Q66438509
* ↑ Mort del senyor Alfred Mellon, a The Times, 29 de març de 1867, p 12
* ↑ Música de Grove en línia
* ↑ Oxford Dictionary of National Biography
* ↑ https://www.royalparks.org.uk/parks/brompton-cemetery/explore-brompton-cemetery/famous-graves-and-burials/alfred-mellon Arxivat 2022-05-24 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* https://www.npg.org.uk/collections/search/person/mp06306/alfred-mellon
# Zebrus zebrus

Zebrus zebrus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima subtropical i demersal que viu fins als 3 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a la mar Mediterrània: Albània, Algèria, Bòsnia i Hercegovina, Croàcia, França, Grècia, Itàlia, el Líban, el Marroc, Sèrbia, Eslovènia, l'Estat espanyol i Turquia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ «Zebrus zebrus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Miller, P.J. 1986. Gobiidae. p. 1019-1085. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean. Vol. 3. UNESCO, París.
* ↑ Dieuzeide, R., M. Novella i J. Roland, 1955. Catalogue des poissons des côtes algériennes. Bull Sta d'Aqua et de Pêche de Castiglione, III (n,s) 6, 384 p. 202 fig.
* ↑ Papakonstantinou, C., 1988. Check-list of marine fishes of Greece. Fauna Graeciae IV, 257 p.
* ↑ Costa, F., 1991. Atlante dei pesci dei mari italiani. Gruppo Ugo Mursia Editore S.p.A. Milà, Itàlia. 438 p.
* ↑ Mercader L., D. Lloris i J. Rucabado, 2003. Tots els peixos del Mar Català. Diagnosi i claus d'identificació. Institut d'Estudis Catalans. Barcelona. 350p.
* ↑ Fricke, R., M. Bilecenoglu i H.M. Sari, 2007. Annotated checklist of fish and lamprey species (Gnathostoma and Petromyzontomorphi) of Turkey, including a Red List of threatened and declining species. Stuttgarter Beitr. Naturk. Sea A (706):1-172.
* ↑ Bilecenoglu, M., E. Taskavak S. Mater i M. Kaya, 2002. Checklist of the marine fishes of Turkey. Zootaxa (113):1-194.
* ↑ «Country List - Zebrus zebrus» (en anglès). [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ Miller, P.J., 1979. Gobiidae. p. 483-515. A: J.C. Hureau i Th. Monod (eds.) Check-list of the fishes of the north-eastern Atlantic and of the Mediterranean (CLOFNAM). UNESCO, París. Vol. 1.
* ↑ Plejic, T., 2007. Fische der Adria. Das romanische Element in der kroatischen Ichthyofauna. Mit Glossar der Adriafische Kroatisch-Englisch-Deutsch-Italienisch. Diploma Thesis. University of Leipzig Institute of Applied Linguistics and Translational Studies.
* ↑ Quignard, J.-P. i J.A. Tomasini, 2000. Mediterranean fish biodiversity. Biol. Mar. Mediterr. 7(3):1-66.

## Bibliografia

* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* 伍汉霖. 拉汉世界鱼类系统名典 (en xinès). 中国海洋大学出版社, 2017. ISBN 978-7-5670-1538-8.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Chromogobius zebratus

Chromogobius zebratus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.
Els mascles poden assolir 5,3 cm de longitud total.

## Subespècies

* Chromogobius zebratus levanticus (Miller, 1971)
* Chromogobius zebratus zebratus (Kolombatovic, 1891)

## Hàbitat

És un peix marí, de clima subtropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a la mar Mediterrània, incloent-hi la mar Adriàtica.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ «Chromogobius zebratus». Catalogue of Life. (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Miller, P.J. 1986. Gobiidae. p. 1019-1085. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean. Vol. 3. UNESCO, París.
* ↑ BioLib (anglès)

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Francis William Davenport

Francis William Davenport (Wilderslowe, prop de Derby 9 d'abril, 1847 - Scarborough (North Yorkshire), 1 d'abril, 1925), va ser un músic i compositor anglès. El 1879 va ser nomenat professor, a la Reial Acadèmia de Música. Després, el 1882, esdevingué professor a la Guildhall School of Music and Drama.

## Biografia

Davenport va llegir dret a la "University College d'Oxford". No obstant això, va decidir fer una carrera musical, estudiant amb George Alexander Macfarren. El 1873 es va casar amb la filla de Macfarren, Clarina Thalia Macfarren (23 de març de 1848-10 de juliol de 1934). Van tenir diversos fills; el fill Robert, escriptor i il·lustrador de contes infantils i lletrista de cançons populars, va ser pare del crític John Davenport.
Mentre ensenyava a la Royal Academy of Music, va tenir com alumna d'harmonia i contrapunt a Alicia Adélaide Needham, la mare de Joseph Needham. Altres alumnes van ser Ethel Mary Boyce, Percy Buck, Arthur Hinton, Amy Elsie Horrocks, Chester Edward Ide, Colin McAlpin, Percy Hilder Miles i Ellen Riley Wright.
La seva filla, originalment Gertrude Mary Davenport, es va casar amb Eden Paul, amb qui va publicar moltes obres sota el nom de Cedar Paul. El seu nebot, Christopher Wilson, era compositor, director d'orquestra i director musical per al teatre.

## Obres

* Symphony in D minor: va guanyar el Concurs Simfònic del Palau de Cristall a 1876.
* Symphony No 2 in C major.
* Twelfth Night, obertura per a orquestra
* Prelude and Fugue per a orquestra
* Piano Trio
* Six Pieces per a piano i violoncel
* Pictures on a Journey, suite per a piano
* Moltes parts i cançons

## Publicacions

* Elements de música (1884)
* Elements d'harmonia i contrapunt (1886)
* Guia per a estudiants de piano (amb Percy Baker) (1891)

## Referències

* ↑ Davenport, Francis William". www.encyclopedia.com. Encyclopedia.com. Retrieved 16 February 2021.
* ↑ The New Review, vol. 3, issue 31, 1976, pg 69
* ↑ A Dictionary of Music and Musicians (A.D. 1450–1880), George Grove, Macmillan, 1889, pg 608
* ↑ A. A. Needham: A Daughter of Music, archived in Cambridge among the "Joseph Needham Papers"
* ↑ Carey, Mike (2019). "Cedar and Eden Paul's Creative Revolution: The 'new psychology' and the dictatorship of the proletariat, 1917-1926". Twentieth Century Communism. 17 (17). Lawrence and Wishart: 122–165. doi:10.3898/175864319827751349. S2CID 214124194
* ↑ Unsung Composers
* ↑ Foreman, Lewis. "Holes Held Together By String". www.musicweb-international.com. William Alwyn Society. Retrieved 16 February 2021.
# Frontera entre Líbia i Malta

La frontera entre Líbia i Malta és íntegrament marítima i es troba a la mar Mediterrània.
La delimitació va ser objecte d'una decisió del Tribunal Internacional de Justícia que es va pronunciar en un judici el 3 de juny de 1985: va considerar que el mètode de l'equidistància no s'havia d'imposar i que no seria l'únic mètode apropiat.
Es va formalitzar un tractat bilateral l'any següent amb un segment de demarcació definit per 11 punts:
* Punt 1 : 34° 40'46"N 13° 50'00"E
* Punt 2 : 34° 40'10"N 13° 52'31"E
* Punt 3 : 34° 39'16"N 13° 56'09"E
* Punt 4 : 34° 37'11"N 14° 04'15"E
* Punt 5 : 34° 37'02"N 14° 05'14"E
* Punt 6 : 34° 35'20"N 14° 15'37"E
* Punt 7 : 34° 34'07"N 14° 23'54"E
* Punt 8 : 34° 33'07"N 14° 31'29"E
* Punt 9 : 34° 32'18"N 14° 37'24"E
* Punt 10 : 34° 31'20"N 14° 49'07"E
* Punt 11 : 34° 29'53"N 15° 10'00"E

## Referències

* 1 2 PDF Agreement between the Great Socialist People's Libyan Arab Jamahariya and the Republic of Malta implementing Article III of the Special Agreement and the Judgment of the International Court of Justice
* ↑ Plateau continental (Jamahiriya arabe libyenne/Malte)
# Pseudorhizobium pelagicum

Pseudorhizobium pelagicum és un alfaproteobacteri gramnegatiu marí aïllat de la zona pelàgica de la mar Mediterrània.

## Etimologia

* Pseudorhizobium: compost per pseudo (ψευδής, fals) i rhizobium (gènere bacterià).
* pelagicum: llatinització de pelàgica, on va ser descobert.

## Descripció

Bacteri aeròbic, gramnegatiu, que no esporula, i que forma colònies blanquinoses en un medi d'agar amb extracte de llevat. El creixement òptim es dona a 28º C i un pH=7-7,5. El rang de temperatura és de 10 a 37º C, mentre que el de pH de 6 a 8. Als 40º C s'observa un creixement dèbil, i aturant-se a un pH = 4,5. Presenta activitat catalasa i oxidasa, i produeix galactosidasa i ureasa, per contra no sintetitza indole, arginina deshidrolasa o gelatinasa. La reducció de nitrat i la hidròlisi de esculina van ser positives. Es va observar creixement en presència de NaCl al 7%. Els seus principals àcids grassos són C18:17c/C18:16c. El contingut de G+C de l'ADN genòmic de la soca tipus de l'espècie tipus és del 62,8% mols.
La delimitació del gènere es va determinar mitjançant la informació filogenètica de la seqüència del gen 16S ARNr i mitjançant l'anàlisi de la seqüència del genoma complet. L'espècie tipus és P. pelagicum.

## Referències

* 1 2 «Genus: Pseudorhizobium» (en anglès). List of Prokaryotic names with Standing in Nomenclature. [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ Shrivastava, N.; Mahajan, S.; Varma, A. Symbiotic Soil Microorganisms: Biology and Applications. Springer International Publishing, 2020, p. 255 (Soil Biology). ISBN 978-3-030-51916-2.
* 1 2 Kimes, Nikole E.; López-Pérez, Mario; Flores-Félix, José David (en anglès) Pseudorhizobium pelagicum gen. nov., sp. nov. isolated from a pelagic Mediterranean zone, 19-05-2015, pàg. 293-299. DOI: 10.1016/j.syapm.2015.05.003.
# Eleccions legislatives gregues de 1933

Les eleccions legislatives gregues de 1933 se celebraren el 5 de març de 1933, després de l'intent de cop d'estat venizelista. Va guanyar el Partit Popular i Panagis Tsaldaris va formar govern.
| Eleccions legislatives gregues de 1933 | Eleccions legislatives gregues de 1933 | Eleccions legislatives gregues de 1933 | Vots | Vots | Vots | Escons | Escons |
| Eleccions legislatives gregues de 1933 | Eleccions legislatives gregues de 1933 | Eleccions legislatives gregues de 1933 | No. | % | +− % | No. | +− |
| | Partit Popular Laikon Komma | Panagis Tsaldaris | | 38,1 | | 118 | |
| | Partit Liberal Komma Fileleftheron | Elevthérios Venizelos | | 33,3 | | 80 | |
| | Partit de Grangers i Treballadors Agrotikon kai Ergatikon Komma | Alexandros Papanastasiou | | 4,2 | | 13 | |
| | Partit Nacional Radical Ethnikon Rizospastikon Komma | Georgios Kondilis | | 4.1 | | 11 | |
| | Partit Progressista Proodeftikon Komma | Georgios Kafandaris | | 6.8 | | 10 | |
| | Partit dels Lliurepensadors Komma Eleftherofronon | Ioannis Metaxàs | | 1.6 | | 3 | |
| | Partit Democràtic Agrari Agrotikon Demokratikon Komma | Alexandros Mylonas | | 1.3 | | 5 | |
| | Partit Democràtic Conservador Syntiritiko Demokratikon Komma | Andreas Michalakopoulos | | 0.8 | | 2 | |
| | Partit Agrari Agrotikon Komma | | | 2.0 | | 2 | |
| | Partit Agrari Agrotikon Komma | Ioannis Sofianopoulos | | 1.8 | | 1 | |
| | Partit Comunista de Grècia Kommunistikon Komma Ellados | Nikolaos Zachariadis | | 4.5 | | 0 | |
| | Oposició Unida Inoméni Antipolitevsis | | | | | | |
| | Altres | | | 0,9 | | | |
| Vots vàlids | Vots vàlids | Vots vàlids | | 100,1 | | 248 | |
| Vots nuls | Vots nuls | Vots nuls | | | | | |
| Total | Total | Total | | | | | |
| Participació | Participació | Participació | % | | | | |
| Electorat | Electorat | Electorat | | | | | |
| Font: Web d'eleccions de Lar; National Research Foundation "Elevthérios K. Venizelos" Arxivat 2009-04-22 a Wayback Machine. ||||||||
# Unió de Centristes

La Unió de Centristes (grec 'Eνωση Κεντρώων, Enosi Kentroon) és un partit polític grec fundat el 1992 per Vassilis Levendis amb el nom d'Unió de Centristes i Ecologistes, com a continuació de la Unió de Centre. Pretenia ocupar l'espai del centre polític de Grècia tot recuperant el llegat d'Elevthérios Venizelos i Geórgios Papandreu. Tanmateix, la seva influència política és marginal.

## Resultats electorals
### Eleccions legislatives

| Any | Parlament Hel·lènic | Parlament Hel·lènic | Parlament Hel·lènic | Parlament Hel·lènic | Pos. | Govern | Líder |
| Any | Vots | % | Escons | +/− | Pos. | Govern | Líder |
| 1993 | 15,926 | 0.23% | 0 / 300 | Nou | 7è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 1996 | 48,659 | 0.72% | 0 / 300 | = | 7è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2000 | 23,218 | 0.34% | 0 / 300 | = | 7è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2004 | 19,510 | 0.26% | 0 / 300 | = | 7è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2007 | 20,840 | 0.29% | 0 / 300 | = | 8è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2009 | 18,296 | 0.27% | 0 / 300 | = | 11è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2012 (I) | 38,313 | 0.61% | 0 / 300 | = | 17è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2012 (II) | 17,145 | 0.28% | 0 / 300 | = | 14è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2015 (I) | 110,923 | 1.79% | 0 / 300 | = | 9è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2015 (II) | 186,644 | 3.44% | 9 / 300 | 9 | 6è | Oposició | Vassilis Leventis |
| 2019 | 70,178 | 1.24% | 0 / 300 | 9 | 9è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2023 (I) | 22,449 | 0.38% | 0 / 300 | = | 16è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |
| 2023 (II) | 14,881 | 0.29% | 0 / 300 | = | 16è | Extraparlamentari | Vassilis Leventis |

### Eleccions europees

Parlament Europeu :
| Any | Vots | % | Escons | +/− | Pos. | Líder |
| 1994 | 77,951 | 1.19% | 0 / 21 | Nou | 7è | Vassilis Leventis |
| 1999 | 52,512 | 0.82% | 0 / 21 | - | 9è | Vassilis Leventis |
| 2004 | 34,511 | 0.56% | 0 / 21 | - | 9è | Vassilis Leventis |
| 2009 | 19,660 | 0.38% | 0 / 21 | - | 14è | Vassilis Leventis |
| 2014 | 36,879 | 0.65% | 0 / 21 | - | 19è | Vassilis Leventis |
| 2019 | 82,072 | 1.45% | 0 / 21 | - | 10è | Vassilis Leventis |
| 2024 | 10,933 | 0.27% | 0 / 21 | - | 22è | Vassilis Leventis |

## Enllaços externs

* Web oficial
# Eleccions legislatives gregues de 1923

Les eleccions legislatives gregues de 1923 se celebraren el 2 de desembre de 1923, marcades per l'abstenció dels monàrquics. Va guanyar el Partit Liberal i Elevthérios Venizelos va formar govern. El rei Constantí I de Grècia abandonà el país i es proclamà la Segona República Hel·lena
| Eleccions legislatives gregues de 1923 | Eleccions legislatives gregues de 1923 | Eleccions legislatives gregues de 1923 | Vots | Vots | Vots | Escons | Escons |
| Eleccions legislatives gregues de 1923 | Eleccions legislatives gregues de 1923 | Eleccions legislatives gregues de 1923 | No. | % | +− % | No. | +− |
| | Partit Liberal Komma Fileleftheron | Elevthérios Venizelos | | | | 250 | |
| | Unió Democràtica Δημοκρατική Ένωση Liberals Democràtics Δημοκρατικοί Φιλελέυθεροι | Alexandros Papanastasiou | | | | 120 | |
| | Altres partits anti-Venizelistes | | | | | 6 | |
| | Partit Agrari Agrotikon Komma | | | | | 3 | |
| | Musulmans de Tràcia Occidental Μουσουλμάνοι Δυτικής Θράκης | | | | | 3 | |
| | Jueus de Tessalònica Εβραίοι Θεσσαλονίκης | | | | | 3 | |
| | Demòcrates Independents Ανεξάρτητοι Δημοκρατικοί | | | | | 7 | |
| | Socialistes Σοσιαλιστές | | | | | 1 | |
| | Independents Ανεξάρτητοι | | | | | 4 | |
| Vots vàlids | Vots vàlids | Vots vàlids | 694.448 | 100 | | 397 | |
| Vots nuls | Vots nuls | Vots nuls | | | | | |
| Total | Total | Total | | | | | |
| Participació | Participació | Participació | 70% | | | | |
| Electorat | Electorat | Electorat | ' | | | | |
# Portada/efemèride desembre 5

Antoni Rovira i Virgili
« 4 de desembre · 5 de desembre · 6 de desembre »
# Andreas Mikhalakópulos

Andreas Mikhalakópulos (en grec Ανδρέας Μιχαλακόπουλος, Aquea, 1876 - Atenes, 1938) va ser un polític liberal grec del període de entreguerra, que va servir com a Primer Ministre del 7 d'octubre de 1924 al 26 de juny de 1925.
Era un membre de la cúpula del "Komma Fileleftheron" (el partit liberal) i un estret col·laborador del seu fundador, Elevthérios Venizelos. Amb Venizelos va participar en les negociacions dels tractats de Sèvres i Lausana, i va signar com a Ministre d'Afers exteriors el conveni turc-grec d'amistat (també coneguda sota el nom de Tractat d'Ankara) el 30 d'octubre de 1930.
Va ocupar llocs importants a diversos governs liderats per Venizelos, Aléxandros Zaïmis i Konstantinos Tsaldaris; Ministre d'Afers exteriors (1928 - 1933), Ministre d'Economia (1912 - 1916), Ministre d'Agricultura (1917 - 1918, 1920), Ministre de Defensa (1918). Per oposar-se a la dictadura militar de Ioannis Metaxàs, va ser enviat en exili polític a l'illa d'Aturs en 1936, on moriria dos anys més tard.

## Referències

* ↑ «Ανδρέας Μιχαλακόπουλος» (en grec). [Consulta: 1r febrer 2016].
# Turquesa mediterrània

La turquesa mediterrània o turquesa meridional (Glaucopsyche melanops) és una espècie de lepidòpter papilionoïdeu de la família dels licènids (Lycaenidae), subfamília Polyommatinae.
Es troba a la part occidental del sud d'Europa i al nord d'Àfrica incloent-hi els Països Catalans.

## Descripció

Les ales anteriors fan 11-13 mm de longitud. Els adults volen de maig a juliol, depenent de la ubicació.
Les larves s'alimenten d'espècies de lleguminoses.

## Espècies ibèriques similars

* Turquesa europea (Glaucopsyche alexis)

## Galeria

* Glaucopsyche melanops
* Glaucopsyche melanops

## Referències

* ↑ «Noms de papallones | TERMCAT». [Consulta: 25 novembre 2024].
* ↑ «Proposta de noms comuns per a les papallones diürnes (ropalòcers) catalanes». Butlletí de la Societat Catalana de Lepidopterologia. Arrizabalaga et al., desembre de 2012». [Consulta: 28 abril 2016].
* ↑ Glaucopsyche melanops, Catalogue of Life (LepIndex)

## Enllaços externs

* Biodiversidad Virtual: Glaucopsyche melanops (castellà)
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa: Glaucopsyche melanops (anglès)
* European Butterflies and Moths: Glaucopsyche melanops (castellà)
# Dahara

Dahara era una regió del nord de l'Imperi Hitita propera a la costa de la mar Negra i a l'est de Tummanna, que rebia el seu nom d'un riu.
Va estar en mans dels kashka al segle xiv aC però els hitites la van recuperar cap a la meitat del segle. El rei Subiluliuma I, va anar a reconquerir els territoris que els kashka havien ocupat cap a l'any 1330 aC. El territori de Dahara, que ja havia conquerit, va començar de nou les hostilitats, i el rei va tornar a la vora del riu, va incendiar tot el territori i també el territori de la ciutat propera de Tapapinuwa. Des d'allà va tornar a Timuhala, que els kashka van rendir, i el rei no la va destruir.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 72. ISBN 8446022532.
# Limnes (Pont)

Limnes (en llatí: Limnae) fou una ciutat del Pont, a la costa de la mar Negra (o Pont Euxí), situada a la desembocadura del riu Pritanis (Prytanis).
# Zizeeria

Zizeeria és un gènere de lepidòpters papilionoïdeus de la família dels licènids (Lycaenidae), subfamília Polyommatinae, els membres del qual s'estenen pel sud de la península Ibèrica, Àfrica, Àsia i Austràlia, incloent nombroses illes.

## Espècies i distribució geogràfica

Aquest gènere comprèn dues espècies, ambdues amb àmplies distribucions:
* Zizeeria knysna (Trimen, 1862) — sud de la península Ibèrica, Àfrica i Orient Mitjà.
* Zizeeria karsandra (Moore, 1865) — des d'Aràbia fins a Austràlia a través de l'Àsia tropical.

## Galeria

* Zizeeria knysna
* Zizeeria karsandra

## Referències

* 1 2 «Funet» (en anglès). [Consulta: 22 abril 2024].
# Mare de Déu de Carrassumada

La Mare de Déu de Carrassumada és un conjunt d'església i masia de Torres de Segre (Segrià) protegit com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Conjunt d'ermita i masia situades sobre un tossal. Ambdues construccions són molt senzilles i sense cap afegit decoratiu. L'ermita és de planta rectangular amb absis circular i té una sola nau amb embigat al sostre faixat, amb dues arcades de mig punt rebaixat amb contrafort exterior. La masia contigua conserva part de l'obra mestra primitiva a la planta baixa, reforçada també amb contraforts.

## Història

Després de la Guerra Civil es va reconstruir part de l'ermita. També s'han realitzat moltes remodelacions a la masia.

## Referències

* 1 2 «Mare de Déu de Carrassumada». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 octubre 2018].

## Enllaços externs

* «Mare de Déu de Carrassumada». Patrimoni arquitectònic. Consell Comarcal del Segrià.
# Sàfar

Sàfar (àrab: صفر, ṣafar) és el segon mes del calendari musulmà i té 29 dies.
El mot sàfar provindria de la paraula àrab sufr, ‘groc’, ja que a l'origen aquest mes hauria estat situat durant la tardor, quan les fulles es tornen grogues. De tota manera, aquest mes és considerat el més ominós del calendari, perquè segons la tradició és durant aquest període que Adam va ser expulsat del jardí de l'Edèn.

## Dates assenyalades

* 1 de sàfar, la família d'al-Hussayn ibn Alí, capturada a la batalla de Karbala, va entrar al palau de Yazid I a Síria (61 H / 680).
* 7 de sàfar, naixença del setè imam xiïta imamita Mussa al-Kàdhim (745).
* 9 de sàfar, victòria d'Alí ibn Abi-Tàlib a la batalla de Nahrawan (38 H).
* 13 de sàfar, martiri de Sakina bint al-Hussayn, germana petita d'al-Hussayn, feta presonera a Karbala (61 H / 680).
* 17 de sàfar, martiri de l'imam xiïta imamita Alí ar-Ridà (203 H/818).
* 20 de sàfar, celebració xiïta de l'Arbain, quaranta dies després de l'Aixura.
* 28 de sàfar, mort de Muhàmmad i de l'imam al-Hàssan ibn Alí (50 H/669)

## Enllaços externs

* Islamic-Western Calendar Converter. Mathematical Institute Utrecht University (anglès)
* Mesos del calendari musulmà
* muhàrram • sàfar • rabí al-àwwal • rabí al-àkhir • jumada al-ula • jumada al-àkhira • ràjab • xaban • ramadà • xawwal • dhu-l-qada • dhu-l-hijja