OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kanstantsín Siutsou

Kanstantsín Siutsou (belarús: Канстанцін Сіўцоў) (Hòmiel, 9 d'agost de 1982) és un ciclista belarús, ja retirat, que fou professional entre el 2001 i el 2018.
Durant la seva carrera esportiva va córrer als equips Itera, Lokomotiv, Fassa Bortolo, Acqua & Sapone, Barloworld, HTC-Highroad, Team Sky, Team Dimension Data i Bahrain-Merida. Es va retirar després de ser suspès provisionalment per una anàlisi antidopatge positiva per eritropoetina (EPO). El 23 de juny de 2020 fou suspès per quatre anys per dopatge.
Els seus èxits més importants són una etapa al Giro d'Itàlia de 2009, el Campionat nacional en ruta de 2006 i 2016; i el de contrarellotge del 2004, 2011, 2013, 2014 i 2016.

## Palmarès

* 2004
** Campió del món en ruta sub-23
** Campió de Belarús en contrarellotge
** 1r al Gran Premi Folignano
** 1r al Trofeu Salvatore Morucci
* 2006
** Campió de Belarús en ruta
** Vencedor d'una etapa de la Cursa de la Pau
* 2008
** 1r a la Volta a Geòrgia i vencedor d'una etapa
* 2009
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 2011
** Campió de Belarús en contrarellotge
* 2013
** Campió de Belarús en contrarellotge
** Vencedor d'una etapa al Giro del Trentino
* 2014
** Campió de Belarús en contrarellotge
* 2016
** Campió de Belarús en ruta
** Campió de Belarús en contrarellotge
* 2018
** 1r al Tour de Croàcia i vencedor d'una etapa

### Resultats al Tour de França

* 2007. 32è de la classificació general
* 2008. 17è de la classificació general
* 2010. 39è de la classificació general
* 2012. Abandona (3a etapa)
* 2013. 90è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2008. Abandona (20a etapa)
* 2009. 16è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 2011. 10è de la classificació general
* 2013. 37è de la classificació general
* 2014. Abandona (14a etapa)
* 2015. 26è de la classificació general
* 2016. 10è de la classificació general
* 2017. 35è de la classificació general
* 2018. No surt (1a etapa)

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2010. 38è de la classificació general
* 2011. Abandona (11a etapa)
* 2014. 43è de la classificació general

## Referències

* 1 2 «License-Holders Provisionally Suspended as per the UCI Anti-Doping Rules (ADR)». UCI.org. Union Cycliste Internationale, 10-12-2018. [Consulta: 1r gener 2019].
* ↑ «Kanstantsin Siutsou, ciclista bielorruso del Bahrain Mérida - Guía Ciclismo» (en castellà). [Consulta: 27 octubre 2023].
* ↑ «Former Team Sky rider banned for doping two years after he retired». Cycling Weekly, 23-06-2020 [Consulta: 24 juny 2020].
* ↑ «CICLISMO-Siutsou gana octava etapa del Giro de Italia» (en anglès). Reuters, 16-05-2009.
* ↑ «Kanstantsin Siutsou». [Consulta: 27 octubre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de Kanstantsín Siutsou a www.sitiodeciclismo.net
# Zhou Yu (Renming)

    En aquest nom xinès, el cognom és Zhou.
Zhou Yu, nom estilitzat Renming (仁明), va ser un oficial durant el període de la tardana Dinastia Han Oriental de la història xinesa. Ell era un nadiu de Kuaiji, i un germà menor de Zhou Ang i Zhou Xin.
Quan Cao Cao hi va estar reunint tropes per unir-se a la campanya contra Dong Zhuo en el 189, Zhou Yu va reclutar 2000 homes per anar amb ell i es va convertir en l'assessor de Cao Cao. Ell més tard va ser traslladat al campament de Yuan Shao i fou nomenat l'Inspector de la Província de Yu (豫州).
En la batalla de Yangcheng en el 191, causada per una disputa entre els cosins Yuan Shao i Yuan Shu, Zhou Yu fou manat per Yuan Shao d'atacar al general de Yuan Shu, Sun Jian, a Yangcheng. En un inici, Zhou tenia la paella pel mànec, fent retrocedir a Sun Jian, però Sun Jian va contraatacar i derrotà a Zhou Yu. Aquesta empresa és sovint erròniament atribuïda a Zhou Ang.
El següent any, Zhou Yu va anar a aidar al seu germà Zhou Ang contra un atac de Yuan Shu a Jiujiang (九江), però ells van ser derrotats. Zhou Yu va tornar-hi a Kuaiji després de la batalla, on fou assassinat per Xu Gong.

## Vegeu també

* Llista de persones dels Tres Regnes

## Referències

* Chen Shou. Registres dels Tres Regnes, volum 46.
* Rafe de Crespigny. A biographical dictionary of Later Han to the Three Kingdoms (23–220 AD). Brill, 2007. ISBN 978-90-04-15605-0. .
# Luis González-Torres de Navarra y Castro

Luis González-Torres de Navarra y Castro (mort a Granada, 20 de juliol de 1832) fou un militar i aristòcrata espanyol, VI marquès de Campoverde. Fill de Luis González Torres de Navarra y Mora, V Marqués de Campo Verde, IV comte de Santa Gadea. Es va casar amb María Fausta Álvarez de las Asturias Bohórquez y Pérez de Barradas. Pertanyia a la francmaçoneria.
Quan esclatà la guerra del francès era tinent general de l'Exèrcit espanyol, derrotant François Xavier de Schwarz a la batalla de Manresa. En 1811 fou nomenat capità general de Catalunya, instal·lant el seu comandament a Tarragona, on fou assetjat per les tropes franceses del general Louis Gabriel Suchet. Va abandonar la ciutat amb el seu regiment a la recerca de reforços, però tot i derrotar l'avanguarda que volia ocupar Valls, no va tornar i la ciutat fou presa pels francesos. Fou destituït poc després. En 1814 fou empresonat pel rei Ferran VII d'Espanya, i no fou alliberat fins al triomf del pronunciament de Rafael del Riego en 1820. Fou capità general de Granada fins 1823, a la caiguda del trienni liberal. Va morir a Granada en 1832, on hi té dedicat un carrer.

## Referències

* ↑ Luis González-Torres de Navarra y Castro a geneanet.org
* ↑ Jaques, Tony. Dictionary of Battles and Sieges: F-O. Greenwood Publishing Group, 2007, p. 630. ISBN 0313335389.
* ↑ Rovira i Gómez, Salvador-J. Tarragona a la Guerra del Francès (1808-1813). Salvador-J. Rovira i Gómez, 2019, p. 25. ISBN 8484247937.
* ↑ El marqués de Campoverde y los hechos de Tarragona en 1811, Ernest Vallhonrat i Llurba
* ↑ La nobleza en las calles Arxivat 2018-05-19 a Wayback Machine., al bloc rinconesgranainos.blogspot
# Withington

Withington és una zona suburbana dins Manchester, Anglaterra. Històricament forma part de Lancashire, es troba a 6,5 km al sud del centre de Manchester a uns 500 metres de Fallowfield i de Didsbury i a 1,5 km a l'est de Chorlton-cum-Hardy. Withington té una població d'uns 14.000 habitants.
Al segle xiii, Withington ocupava un estat feudal (Manorialism) que incloïa les poblacions de Withington, Chorlton-cum-Hardy, Moss Side, Rusholme, Burnage, Denton i Haughton, mantingut per les famílies Hathersage, Longford i Tatton,
Withington durant molt temps va ser un lloc rural fins que per la Revolució Industrial el 1905 es va convertir en part del molt industrialitzat Manchester.
Actualment és una zona molt propera a la seu de la Universitat de Manchester i a més compta amb l'hospital Christie Hospital que és un dels centres de recerca sobre el càncer més importants d'Europa.

## Referències

* 1 2 «Greater Manchester Gazetteer». Greater Manchester County Record Office. Arxivat de l'original el 18 de juliol 2011. [Consulta: 16 març 2008].
* ↑ «Withington history». Unknown, 2001. Arxivat de l'original el 2008-05-09. [Consulta: 16 març 2008].

## Enllaços externs

* Withington Ward Councillors Arxivat 2006-05-12 a Wayback Machine.
# T d'Orió

T d'Orió (T Orionis) és un sistema estel·lar a la constel·lació d'Orió de magnitud aparent +11,25. S'hi troba aproximadament a 1.500 anys llum del sistema solar.
T d'Orió té tipus espectral A3 i és un estel Herbig Ae. Aquests són estels pre-seqüència principal que estan en fase de creixement, incorporant material de l'exterior. Són estels extremadament joves; T Orionis té una edat aproximada de 4 milions d'anys. Amb una incerta temperatura de 9.750 K —8.500 K segons una altra font—, posseeix una massa 2,4 vegades major que la del Sol i és entre 50 i 83 vegades més lluminosa que aquest. Gira sobre si mateixa amb una velocitat de rotació d'almenys 175 ± 14 km/s. La seua metal·licitat —abundància relativa d'elements més pesats que l'heli— és semblant a la solar.
T d'Orió forma un sistema binari ampli amb una companya visualment a 7,7 segons d'arc. Al seu torn, la pròpia T d'Orió és una binària espectroscòpica, la duplicitat de la qual es coneix pel desplaçament Doppler de les seves línies espectrals. Les dues components d'aquesta binària són de tipus espectral A2. D'altra banda, T Orionis és una variable Orió les variacions de la qual de lluminositat són irregulars i eruptives.

## Referències

* ↑ Christopher J. Corbally «The incidence of {lambda} Bootis stars via an extension of the MK spectral classification system to very young A-type stars». Astronomical Journal, 1998, pàg. 2530–2535. DOI: 10.1086/300613.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Massimo Robberto «A multi-color optical survey of the Orion nebula cluster. I. The catalog». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 23-07-2009, pàg. 261-277. DOI: 10.1088/0067-0049/183/2/261.
* ↑ «Kinematics of the Orion Nebula Cluster: velocity substructure and spectroscopic binaries» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2009, pàg. 1103–1118. DOI: 10.1088/0004-637X/697/2/1103.
* 1 2 V* T Ori - Variable Star of Orion Type (SIMBAD)
* 1 2 Alonso-Albi, T.; Fuente, A.; Bachiller, R.; Neri, R.; Planesas, P.; Testi, L.; Berné, O.; Joblin, C. «Circumstellar disks around Herbig Be stars». Astronomy and Astrophysics, 497, 1, 2009. pp. 117-136.
* 1 2 Montesinos, B.; Eiroa, C.; Mora, A.; Merín, B. «Parameters of Herbig Ae/Be and Vega-type stars». Astronomy and Astrophysics, 495, 3, 2009. pp. 901-917.
* ↑ Wheelwright, H. E.; Oudmaijer, R. D.; Goodwin, S. P. «The mass ratio and formation mechanisms of Herbig Ae/Be star binary systems». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 401, 2, 2010. pp. 1199-1218.
# Arnavutköy

Arnavutköy és un districte d'Istanbul, Turquia, situat en la part europea de la ciutat i al costat de la mar Negra. El (nou) Aeroport Internacional d'Istanbul es troba en aquest districte.

## Divisions administratives (mahalleler)

Adnan Menderes · Atatürk · Anadolu · Bahşayış · Boğazköy · Boğazköy Atatürk · Bollcua · Cami · Çilingir · Deliklikaya · Dursunköy · Fatih · Hadımköy · Haraççı · Hastane · Hicret · İslambey · İstasyon · İstiklal · Karlıbayır · Mareşal Fevzi Çakmak · Mavigöl · Mehmet Akif Ersoy · Merkez · Nakkaş · Nenehatun · Ömerli · Sazlıbosna · Taşoluk · Yavuzselim · Yeşilbayır · Zafer

## Referències

* ↑ «Istanbul Airport, Turkey (IST)» (en anglès). [Consulta: 10 gener 2022].
# Tau2 d'Aquari

    Per altres sistemes estel·lars amb designació de Bayer, vegeu τ¹ d'Aquari.
Tau² d'Aquari (τ² Aquarii) és una estrella de la constel·lació d'Aquari. És una gegant vermella tipus M de la magnitud aparent +4,05. Està aproximadament a 380 anys llum de la Terra.

## Referències

* ↑ «The Perkins catalog of revised MK types for the cooler stars» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, 10-1989, pàg. 245–266. DOI: 10.1086/191373.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
# Tramvia de vapor a Sant Gervasi i Sarrià

El Tramvia de vapor a Sant Gervasi i Sarrià, a la ciutat de Barcelona, era conegut com el Tramvia de foc, pel fum que en sortia de la xemeneia. Aquesta línia de tramvies pertanyia a la Compañia General de Tranvias de Barcelona —fundada l'any 1877–, a la qual el Sr. Rius i Taulet, aleshores alcalde de Barcelona, va participar.

## Història

L'any 1878 va ser quan es va establir un servei entre Barcelona i la població de Sant Gervasi de Cassoles, que no fou agregada a Barcelona fins a 1897, que anteriorment hi donava el servei amb un carruatge de tracció animal. Quatre anys després, el 1882, es va fer la conversió al tramvia de tracció a vapor, el qual va ser substituït, l'any 1903, per un que ja disposava de la tracció elèctrica. Aquest tramvia elèctric, d'ample de via estreta, va formar la línia 17.
El tramvia de vapor va arribar a Sarrià cap al 1882. Inicialment tenia un ample de via de 1,435 m (internacional) però es va canviar al de 1000 mm.
El poeta Joan Maragall fa esment del tramvia en una carta a Antón Roura (14 d'agost de 1899) dient que tant el tramvia com el tren fan el mateix servei per arribar a casa seva (Carrer Alfons XII núm 79, prop la plaça Molina)

## Itinerari

L'itinerari del tramvia era Pl. Catalunya, carrer Aribau, Pl. Molina, carrer Saragossa, Juli Verne, carrer Balmes, Sant Gervasi de Cassoles i Plaça de la Constitució

## Estacions

Aquest tramvia tenia tres estacions:
* Camps Elisis
* Gràcia
* Sant Gervasi
La distància total era de 5 km aproximadament; i va ser usat principalment per a passatge i materials de manteniment de la línia: balast, etc.

## Altres documents

* Termes comuns al transport ferroviari de passatgers
* Archivo Administrativo Contemporáneo de Barcelona; Exp. N. 39.
* Proyecto de Ferrocarriles-Tranvías para Barcelona y pueblos comarcanos. 1893. San Gervasio de Cassolas.

## Vegeu també

* Tramvia de vapor entre Barcelona i Sant Andreu del Palomar

## Referències

* ↑ BARCELONA. SANT GERVASI DE CASSOLES. RECULL GRÀFIC 1875-1975. Jesús Mestre Campi. Editorial efadós. Barcelona 2013. ISBN 978-84-15232-55-1
* ↑ Los tranvias de vapor de la ciudad de Barcelona. Joan Alberich Gonzàlez. MAF Editor ISBN 978-84-86758-38-7
* ↑ JOAN MARAGALL. Carnets de viatge. De Gória Casals. Diputació de Barcelona, 2010, ISBN 978-84-9803-383-0
* ↑ EL PUTXET. Memòries d'un paradís perdut. Elvira Farreras i Valentí. Edicions La Campana. Barcelona 1981. ISBN 84-86491-89-4

## Enllaços externs

* http://www.spanishrailway.com/2012/05/28/6318/
* Evolució de les companyies de tramvies de Barcelona
# Zapornia

Zapornia és un gènere d'ocells de la família dels ràl·lids (Rallidae). Són ràl·lids amb bec relativament curt que habiten entre la densa vegetació propera a l'aigua.

## Taxonomia

Les diferents espècies van estar incloses a Porzana i Amaurornis fins que van ser reunides dins aquest gènere. Aquest gènere conté 15 espècies:
* Zapornia flavirostra - polla negra.
* Zapornia olivieri - polla d'Olivier.
* Zapornia fusca - rasclet pit-rogenc.
* Zapornia paykullii - rasclet mandarí.
* Zapornia bicolor - polla cuanegra.
* Zapornia akool - polla akul.
* Zapornia pusilla - rasclet europeu.
* Zapornia astrictocarpus - rasclet de Santa Helena.
* Zapornia parva - rascletó.
* Zapornia tabuensis - rasclet del Pacífic.
* Zapornia monasa - rasclet de Kosrae.
* Zapornia nigra - rasclet de Miller.
* Zapornia atra - rasclet de l'illa de Henderson.
* Zapornia sandwichensis - rasclet de les Hawaii.
* Zapornia palmeri - rasclet de Laysan.

## Referències

* ↑ EC Dickinson i JV Remsen Jr (Eds). 2013. The Howard & Moore Complete Checklist of the Birds of the World. 4th Edition, Volume 1 Non-passerines. Aves Press, Eastbourne, U.K.
* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2023. IOC World Bird List (v13.2). doi : 10.14344/IOC.ML.13.2.
# Theta del Cotxer

Theta del Cotxer (θ Aurigae) és una estrella binària de la constel·lació del Cotxer. Està a uns 173 anys llum de la Terra. Els noms propis, rarament usats, per referir-se a Theta Aurigae inclouen el nom llatí Bogardus, i també el nom àrab Maha-sim o Mahasim, que són variants del nom àrab Al-Mi'sam que significa "el puny" i que s'usa per referir-se indistintament a Eta Aurigae i a Theta Aurigae.
L'estrella primària, θ Aurigae A, és una blanca del tipus A de les nanes de la seqüència principal amb una magnitud aparent de +2,7. La seva companya, θ Aurigae B, és una groga del tipus G de les nanes de la seqüència principal amb una magnitud aparent de +7,2. Les dues estrelles estan separades 3,5 segons angulars. Una tercera estrella de l'onzena magnitud θ Aurigae C, es troba a 49 arcsegons de les anteriors, i és una companya òptica.
La magnitud aparent combinada mitjana del sistema és +2,65 però el primari és una estrella variable del tipus Variable Alpha² Canum Venaticorum per la qual cosa l'esclat del sistema varia de la magnitud +2,62 a +2,70 amb un període d'1,37 dies.

## Referències

* ↑ «The Relation between Rotational Velocities and Spectral Peculiarities among A-Type Stars». The Astrophysical Journal Supplement Series, 7-1995, pàg. 135–172. DOI: 10.1086/192182.
* ↑ Oleg Kochukhov «Interferometry of chemically peculiar stars: theoretical predictions versus modern observing facilities» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, 23-07-2014, pàg. 1629–1642. DOI: 10.1093/MNRAS/STU1259.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ Andrea Fabiana Torres «Fundamental parameters of B supergiants from the BCD system. I. Calibration of the (λ_1, D) parameters into Teff» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1, 27-03-2009, pàg. 297–320. DOI: 10.1051/0004-6361/200811147.
* 1 2 3 4 5 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
* ↑ «A volume-limited survey of mCP stars within 100 pc - I. Fundamental parameters and chemical abundances» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, 15-11-2018, pàg. 2300-2324. DOI: 10.1093/MNRAS/STY3105.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
# Nobiin

El nobiin o mahas és una llengua núbia del fílum niloticosaharià. "Nobiin" és la forma genitiva de Nòòbíí ("nubi") i significa literalment "(llengua) dels nubians". Un altre terme que es fa servir és Noban tamen, que significa "la llengua núbia".
Fa com a mínim 2500 anys, els primers parlants nubians van emigrar a la vall del Nil des del sud-oest. Es creu que l'antic nubi era antecedent del nobiin. El nobiin és una llengua tonal, amb llargades de vocals i consonants contrastants. L'ordre bàsic de les oracions és subjecte–objecte–verb. No té una ortografia estandarditzada, i s'ha escrit tant amb alfabets llatins com aràbics. El 2006, tenia uns 610.000 parlants.

## Referències

* ↑ «Nubian Language Society». Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 13 març 2018].
* ↑ «Nobiin». [Consulta: 13 març 2018].
# Láujar de Andarax

Láujar de Andarax és una localitat i municipi de la província d'Almeria, Andalusia. L'any 2005 tenia 1.836 habitants. La seva extensió superficial és de 92 km² i té una densitat de 20,0 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 36°59′ N, 2° 53′ O. Està situada a una altitud de 918 metres i a 69 quilòmetres de la capital de la província, Almeria.

## Història

Láujar de Andarax és el resultat de la unió de dos nuclis de població: El Auxor i El Hizam. El nom “Laujar” deriva de “El Auxor” i “Andarax” de l'àrab “era de la vida”. No obstant, els musulmans la coneixien a l'època com “Andaraj el Viejo”.
Es té coneixença d'assentaments de població que es remunten al neolític final i a les edats del coure i el bronze. Per altra banda, l'època romana deixà poca empremta, ja que tan sols tenia un interès miner per l'extracció de plom, molt abundant a la Serra de Gàdor.
Els primers anys del domini musulmà passa una mica de llarg de l'Alpujarra. La població autòctona, descendent dels hispano-gots convertits a l'islam (els muladís), no accepten als yémenes, colons musulmans, al considerar-los estrangers i s'alcen en armes contra el califat, tot aprofitant la debilitat dels Omeies, tot contant a més amb l'ajuda dels mossàrabs (hispano-gots que continuaren sent cristians), que també veien en els colons una amenaça. Tota aquesta acció, emmarcada en la revolta d'Úmar ibn Hafsun de l'any 880 al 918 desembocarà el 913 en el pas del Puerto de la Ragua per part d'Abderraman III per pacificar la zona. A partir d'aquell moment s'estabilitzà la situació iniciant-se un període de creixement demogràfic i econòmic de la Alpujarra.
Després de la derrota almohade a la batalla de Las Navas de Tolosa el 1212, s'inicia el tercer període de taifes, creant-se el Regne nassarita de Granada (1238-1492). L'organització administrativa del regne es dividí en tahas com la taha d'Andarax, la capital del qual fou Laujar tot englobant els actuals municipis de Fondón, Bayarcal, Paterna, Fuente Victoria i Alcolea.
El 1492, després que els Reis Catòlics entraren a Granada, a les capitulacions d'aquesta, s'establí que Boabdil ostentés la possessió de les Alpujarras tot partint Laujar d'Andarax, on establirà la seva residència fins a la seva posterior expulsió de la península l'any 1493, amb el que se sol dir que Andarax fou l'última capital del Regne de Granada i, per tant, d'al-Àndalus.
L'any 1833 Laujar deixà de ser part del Regne de Granada i quedà integrat a la recent creada província d'Almeria.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| 1.815 | 1.830 | 1.855 | 1.833 | 1.808 | 1.842 | 1.827 | 1.819 | 1.836 |

## Enllaços externs

* Laujar de Andarax - Sistema de Información Multiterritorial de Andalucía
* Laujar de Andarax - Ajuntament de Laujar de Andarax
# Tiaki

Tiaki (Beta de la Grua / β Gruis) és la segona estrella més brillant de la constel·lació de la Grua amb magnitud aparent +2,07, només superada per Alnair (α Gruis).
Tiaki és una gegant vermella freda de 3400 K de temperatura superficial i tipus espectral M5III. Atesa la radiació emesa a l'infraroig important en el cas d'estrelles vermelles. La seva lluminositat és unes 3.900 vegades més gran que el Sol. El seu diàmetre és de 0,8 UA, és a dir, al lloc del Sol s'estendria més enllà de l'òrbita de Venus. A més és una estrella variable, classificada com irregular, el brillantor oscil·la entre magnitud +2,0 i +2,3.
Estudis d'interferometria suggereixen que Beta de la Grua pot tenir una tènue companya a menys de 0,22 segons d'arc, que als 170 anys llum de distància que ens separa d'ella, equivalen a 11 ua de separació respecte a l'estrella principal.

## Referències

* ↑ «The Perkins catalog of revised MK types for the cooler stars» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, 10-1989, pàg. 245–266. DOI: 10.1086/191373.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 4 5 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
* ↑ Dades astronòmiques de Beta Gruis (SIMBAD)
* 1 2 «Beta Gruis (Stars, Jim Kaler)». Arxivat de l'original el 2008-12-05. [Consulta: 27 febrer 2010].
* ↑ Beta Gruis Arxivat 2009-07-08 a Wayback Machine. (Catàleg d'Estrelles Brillants)