# Pere el d'Osca

Pere el d'Osca (aragonès: Pero I d'Aragón) (Valle de Echo, 1068 - Vall d'Aran, 27 de setembre de 1104) o Pere Sanxes fou rei d'Aragó i Pamplona com a Pere I (1094-1104) i comte de Ribagorça i Sobrarb (1085-1104).

## Biografia

Fill primer del rei Sanç I d'Aragó i Pamplona i Isabel d'Urgell. Fou el germanastre gran dels futurs reis Alfons el Batallador i Ramir el Monjo.
| | | | | | Garcia II de Pamplona | Garcia II de Pamplona | Garcia II de Pamplona | Garcia II de Pamplona |
| | | | | | Sanç III de Pamplona | Sanç III de Pamplona | Sanç III de Pamplona | Sanç III de Pamplona | | | |
| | | | | | Ximena Fernández | Ximena Fernández | Ximena Fernández | Ximena Fernández |
| | | | | | Ramir I d'Aragó | Ramir I d'Aragó | Ramir I d'Aragó | Ramir I d'Aragó | | | | | | |
| | | | | | Sança d'Aybar | Sança d'Aybar | Sança d'Aybar | Sança d'Aybar | | | |
| | | | | | Sanç I d'Aragó | Sanç I d'Aragó | Sanç I d'Aragó | Sanç I d'Aragó | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | Roger I de Carcassona | Roger I de Carcassona | Roger I de Carcassona | Roger I de Carcassona |
| | | | | | | | Bernat I de Foix | Bernat I de Foix | Bernat I de Foix | Bernat I de Foix | | | |
| | | | | | Adelaida de Gavaldà | Adelaida de Gavaldà | Adelaida de Gavaldà | Adelaida de Gavaldà |
| | | | | | Ermessenda de Bigorra | Ermessenda de Bigorra | Ermessenda de Bigorra | Ermessenda de Bigorra | | | | | | |
| | | | | | Garsenda de Bigorra | Garsenda de Bigorra | Garsenda de Bigorra | Garsenda de Bigorra | | | |
| | | | | | Pere I d'Aragó | Pere I d'Aragó | Pere I d'Aragó | Pere I d'Aragó | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | Ermengol I d'Urgell | Ermengol I d'Urgell | Ermengol I d'Urgell | Ermengol I d'Urgell |
| | | | | | | | | | | | Ermengol II d'Urgell | Ermengol II d'Urgell | Ermengol II d'Urgell | Ermengol II d'Urgell | | | |
| | | | | | | | | Tetberga de Provença | Tetberga de Provença | Tetberga de Provença | Tetberga de Provença |
| | | | | | | | | Ermengol III d'Urgell | Ermengol III d'Urgell | Ermengol III d'Urgell | Ermengol III d'Urgell | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | Bernat Tallaferro | Bernat Tallaferro | Bernat Tallaferro | Bernat Tallaferro |
| | | | | | Constança de Besalú | Constança de Besalú | Constança de Besalú | Constança de Besalú | | | |
| | | | | | Toda de Provença | Toda de Provença | Toda de Provença | Toda de Provença |
| | | | | | Isabel d'Urgell | Isabel d'Urgell | Isabel d'Urgell | Isabel d'Urgell | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | Bernat I de Bigorra | Bernat I de Bigorra | Bernat I de Bigorra | Bernat I de Bigorra |
| | | | | | | | | Bernat II de Bigorra | Bernat II de Bigorra | Bernat II de Bigorra | Bernat II de Bigorra | | | |
| | | | | | Clemència de Bigorra | Clemència de Bigorra | Clemència de Bigorra | Clemència de Bigorra | | | | | | |
Es va casar en primeres núpcies el 1086 a Jaca amb Agnès d'Aquitània, filla de Guillem VIII d'Aquitània i la seva tercera esposa Hildegard de Borgonya. D'aquesta unió va néixer:
* l'infant Pere d'Aragó (?-1104), casat amb Maria Díaz de Vivar
* la infanta Isabel d'Aragó (?-1103)
En segones núpcies es casà el 16 d'agost de 1097 a Osca amb Berta de Savoia, filla del comte Pere I de Savoia i Agnès de Poitou. D'aquesta unió no tingueren fills.

## Joventut

El 1089 el seu pare li va cedir el comtat de Ribagorça i Sobrarb, per conquerir la ciutat de Montsó, que també li fou concedida. S'hi va establir com a rei de Montsó en 1092, per consolidar les fronteres del seu territori.

## Regnat

Va ascendir al tron d'Aragó i Navarra el 4 de juny de 1094, a la mort del seu pare. Va continuar l'expansió central i oriental, i va arribar fins a la serralada d'Alcubierre i els Monegres. El 1095 va conquerir Osca, després de derrotar el cabdill Ahmed II Ibn Yusuf al-Mustain de Saragossa a la batalla de les planes d'Alcoraz.
Va lluitar al costat de Rodrigo Díaz de Vivar a la batalla de Bairén, a Gandia el 1097. El 1101 va prendre Barbastre i Sarinyena i va posar setge a les ciutats de Saragossa i Tamarit de Llitera el 1104. Amb aquestes conquestes va consolidar la supremacia militar de les tropes cristianes sobre les musulmanes; va morir el 27 de setembre de 1104 a la Vall d'Aran.

## Títols i successors

* A 1076: Ego Petrus, filius Sancii Aragonensium regis, filii Ranimiri regis
* A 1098: Ego Petrus Sangiz dei gracia aragonensium et pampilonensium rex (…) ego Petro Sangiz
* A 1100: Ego Petrus Sancii Dei gratia rex Aragonensium vel Pampilonensium
Pere el d'Osca Casa d'Aragó del Llinatge de PamplonaNaixement: 1069 Mort: 1104 :
| Títols |||
| Precedit per: Sanç I d'Aragó i Pamplona (pare) | Rei dels Aragonesos i dels Pamplonesos (Llista de reis d'Aragó) Regne d'Aragó, Regne de Pamplona, Comtat de Ribagorça, Comtat de Sobrarb (1094–1104) | Succeït per: Alfons I d'Aragó i Pamplona "el Batallador" (germà) |

## Referències

* ↑ Boix Pociello, Jordi C. De Roda a Lleida: la fi d'un somni heroic. IEBC, 1998, p. 73. ISBN 8487861288.
* ↑ (castellà) DGPA, Castillo de Bairén
* ↑ Arxiu Jaume I: Ramiro Sanç Ramírez promulga la segona redacció del Fur de Jaca
* ↑ Colectánea paleográfica de la Corona de Aragón: Carta de Alfonso II de Aragón
* ↑ Titels of European hereditary rulers: Ledesma Rubio, María Luisa. Cartas de población del Reino de Aragón de los siglos medievales: pàg43; Doc.nº 18 (Zaragoza : Institución Fernando el Católico, 1991)

## Enllaços externs

* Heraldo de Aragón: Identificada genéticamente la primera dinastía de los Reyes de Aragón