OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# HD 96167

HD 96167 és una estrella de tipus G subgegant de magnitud aparent 8 situada aproximadament a 274 anys llum en la constel·lació de la Copa. És més brillant, voluminosa i més massiva que el Sol. L'estrella té una metal·licitat elevada i té al voltant de 3,8 ± 1 gigaanys. El 2009 es va descobrir que aquesta estrella tenia un planeta.
Sistema HD 96167 :
| Companya (per ordre des de l'estrella) | Massa | Semieix major (ua) | Període orbital (dies) | Excentricitat | Inclinació | Radi |
| b | ≥0.68 ± 0.18 M$_J$ | 1.30 ± 0.07 | 498.9 ± 1 | 0.71 ± 0.04 | — | — |

## Referències

* ↑ Afirmat a: Michigan catalogue of two-dimensional spectral types for the HD Stars, Vol. 5. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1999.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* 1 2 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Age consistency between exoplanet hosts and field stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 08-12-2015. DOI: 10.1051/0004-6361/201527297.
* 1 2 URL de la referència: http://arxiv.org/abs/0904.2786. Arxiu de l'URL: https://web.archive.org/web/20161021175145/https://arxiv.org/abs/0904.2786. Data d'arxivament: 21 octubre 2016.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* 1 2 «Lithium abundance patterns of late-F stars: an in-depth analysis of the lithium desert» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 12-06-2018, pàg. 55–55. DOI: 10.1051/0004-6361/201732209.
* ↑ Pablo Mauas «Stellar parameters and chemical abundances of 223 evolved stars with and without planets» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 26-01-2015. DOI: 10.1051/0004-6361/201424474.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ John M. Brewer «Spectral properties of cool stars: extended abundance analysis of 1,617 planet-search stars». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 23-08-2016. DOI: 10.3847/0067-0049/225/2/32.
* ↑ Peter K. G. Williams «Old, Rich, and Eccentric: Two Jovian Planets Orbiting Evolved Metal-Rich Stars» (en anglès). Publications of the Astronomical Society of the Pacific, 880, 6-2009, pàg. 613–620. DOI: 10.1086/599862.

## Enllaços externs

* Kathryn et al. (2009), Old, Rich, and Eccentric: Two Jovian Planets Orbiting Evolved Metal-Rich Stars, PASP, arΧiv:0904.2786
Coordenades: 11$^h$ 05$^m$ 15,0681$^s$; −10° 17′ 28,681″
# Maurice Gufflet

Henri Napoléon Marie Maurice Gufflet (Port Louis, Maurici, 15 d'agost de 1863 - Bordeus, 22 d'abril de 1915) va ser un regatista francès, que va competir a cavall del segle xix i el segle xx. El 1900 va prendre part en els Jocs Olímpics de París on participà en diferents proves del programa de vela. Guanyà la medalla de plata en la segona cursa de la categoria de 3 a 10 tones, formant equip amb J. Dubois, A. Dubois, Robert Gufflet i Charles Guiraist. Era germà del també regatista Robert Gufflet.

## Referències

* 1 2 «Maurice Gufflet Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 de desembre 2012. [Consulta: 24 octubre 2015].
# Contraindicació

Una contraindicació designa una situació que concerneix el pacient, que fa que un tractament mèdic o un examen mèdic no sigui pas del seu interès. Segons el cas les contraindicacions són determinades pels metges i la recerca científica. Es distingeix entre:
Les contraindicacions poden concernir situacions molt variades:
* Una al·lèrgia a un tractament medicamentós.
* Una patologia: si el pacient pateix, per exemple, d'insuficiència renal, constitueix una contraindicació a la injecció de certs medicaments tòxics.
* Un tractament medicamentós en curs: dos tractaments medicamentosos simultanis poden, en certs casos, comportar conseqüències nefastes lligades a les interaccions entre medicaments.
* La claustrofòbia: és una contraindicació a un examen d'IRM.

## Referències

* ↑ Raymond S. Sinatra, Jonathan S. Jahr, J. Michael Watkins-Pitchford. The Essence of Analgesia and Analgesics. Cambridge University Press, 2011, p. 253. ISBN 0-521-14450-7.
# 201 aC

El 201 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Lèntul i Petus (o també any 553 Ab urbe condita). L'ús del nom «201 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Macedònic

* Rodes declara la guerra a Macedònia i s'alia amb Àtal I de Pèrgam. Filip V ocupa Samos i assetja Quios però les flotes combinades de Pèrgam, Bizanci, Cízic i Rodes li presenten batalla, i el derroten (tot i la mort de l'almirall rodi Teofilisc) en la batalla de Quios, però de manera no decisiva, i en un segon combat a Lade Filip obté la victòria.

### Antiga Grècia

* Filopemen és nomenat estrateg de la Lliga Aquea i reuneix un exèrcit a Tegea. Fa caure als mercenaris de Nabis, tirà d'Esparta, en una emboscada a la frontera de Lacònia, en un lloc anomenat Scotitas, i en fa una gran mortaldat. Nabis s'ha de replegar cap al seu territori.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Gneu Corneli Lèntul i Publi Eli Petus.
* Lèntul desitjava ser destinat a la província d'Àfrica per acabar la Segona Guerra Púnica contra Cartago, però aquesta el senat] li va donar a Publi Corneli Escipió Africà. Lèntul dirigeix la flota romana a la costa de Sicília amb ordres d'anar a Àfrica si calia. Escipió deia sovint que només amb el desig de Lèntul s'hauria d'haver pogut destruir Cartago.
* Petus rep Itàlia com a província, i resol un conflicte amb els bois. Eli Petus signa un tractat amb els ingauns de Ligúria.
* Gai Ampi, prefecte dels aliats romans, amb uns 7.000 homes, cau en una emboscada quan ataca als bois, enviat pel cònsol Eli Petus. És derrotat i mort amb els seus homes.

### Imperi Cartaginès

* Hannó II el Gran, dirigent del partit aristocràtic a Cartago i oposat a la guerra contra els romans que dirigia Hamílcar Barca, és un dels ambaixadors enviats a Escipió Africà per demanar la pau després de la batalla de Zama (202 aC).
* Massinissa, aliat dels romans, rep aquest any el regne de Numídia Oriental que havia pertangut a Sífax, derrotat en la batalla de Cirta, i l'ajunta amb el seu regne, la Numídia Occidental, i forma el Regne de Numídia.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Polibi. Història, XVI, 7, 24-26
* ↑ Polibi. Història, XVI, 36-37
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXX, 40
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXX, 41-44
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXI, 4
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXI, 2
* ↑ Apià. Historia Romana, VIII, 34, 49
* ↑ Polibi. Història, XV, 18
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXX, 44
# 224

El 224 (CCXXIV) fou un any de traspàs començat en dijous del calendari julià.

## Esdeveniments

* 28 d'abril: Ardaixir I venç Artaban V en la batalla d'Hormizdegan.

## Referències

* ↑ «Die Sassaniden vernichten das Partherreich» (en alemany). Die Welt, 26 abril 2018. [Consulta: 5 novembre 2022].
# 257 aC

El 257 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Règul i Blasió (o també any 497 ab urbe condita). L'ús del nom «257 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Roma

* Aquest any són elegits cònsols Gai Atili Règul Serrà i Gneu Corneli Blasió.
* Règul Serrà fa la guerra als cartaginesos en el transcurs de la Primera Guerra Púnica, derrotant la flota enemiga en la batalla de Tíndaris davant d'aquesta ciutat i prop de les illes Lipari però pateix considerables pèrdues. Va ocupar Lipara i també l'illa de Malta que saqueja. Quan torna a Roma rep els honors del Triomf naval.
* Hieró II, tirà de Siracusa, havia permès als cartaginesos d'utilitzar Tíndaris com a base. Després de la batalla, però, la ciutat cau en mans romanes, i també Lipari, a l'illa del mateix nom.

### Vietnam

* Al 257 o potser al 258 aC, An Dương Vương (Thục Phán), cap de la tribu Thục dels Âu Việts, derrota la Confederació Văn Lang i unifica totes les tribus Âu Việt i Lạc Việt, fundant així el Regne d'Âu Lạc i la Dinastia Thục.

### Sri Lanka

* Mahasiva, fill de Mutasiva, és nomenat rei d'Anuradhapura. Governarà fins al 247 aC.

## Naixements

* Aristòfanes de Bizanci (data aproximada), director de la Biblioteca d'Alexandria.

## Necrològiques

* Bai Qi ((xinès) 白起;), conegut per Ren Tu (人屠 "carnisser"), general del regne de Qin, un dels Regnes Combatents de la Xina. Militar destacat, es diu que en els trenta anys que va comandar els exèrcits de Qin no va ser mai vençut. Fan Sui, el Rei de Qin força Bai Qi a suïcidar-se, per haver-se negat a comandar l'exèrcit.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 12
* ↑ Polibi. Història, I, 25
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 13
* ↑ Polibi. Història, I, 25, 5
* ↑ Chapuis, Oscar. A History of Vietnam: From Hong Bang to Tu Duc. Westport, Conn.: Greenwood Press, 1995, p. 89-90. ISBN 9780313296222.
* ↑ Obeyesekere, Donald. Outlines of Ceylon history. Colombo: Times of Ceylon, 1911, p. 22.
* ↑ «Aristòfanes de Bizanci». GEC. [Consulta: 4 abril 2024].
* ↑ Sima Qian. «Biografia de Bai Qi». A: Registres del Gran Historiador: Liezhuan (列傳)
# 265 aC

El 265 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Gurges i Vítol (o també any 489 ab urbe condita). L'ús del nom «265 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Acròtat succeeix al seu pare Àreu I en el tron d'Esparta, però aquest mateix any mor en una batalla contra Aristodem, tirà de Megalòpolis.

### Sicília

* Els mamertins no poden fer front tot sols a Hieró II de Siracusa que ja havia conquerit Messana, i busquen l'aliança amb Roma. Envien una ambaixada a demanar ajut als romans. Roma, que no volia permetre l'extensió de la influència de Cartago accepta l'aliança amb els mamertins. Aquesta intervenció romana és l'origen de la Primera Guerra Púnica el 264 aC.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Quint Fabi Màxim Gurges i Luci Mamili Vítul.
* La ciutat etrusca de Volsinii es revolta però els cònsols la sotmeten. Màxim Gurges mor en la batalla. A la seva mort portava el títol de Princeps senatus.

## Naixements

* Agis IV, fill d'Eudàmides II. Serà el vint-i-quatrè rei d'Esparta, de la dinastia Euripòntida.

## Necrològiques

* Àreu I, Rei d'Esparta. Mor en una batalla contra els macedonis a Corint durant l'anomenada guerra de Cremònides, i el succeeix el seu fill Acròtat d'Esparta, que mor poc després.
* Quint Fabi Màxim Gurges, cònsol, mentre ataca la ciutat de Volsinii.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Agis, XX, 7
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XXIII, 1
* ↑ Smith, William (ed.). «Vitulus Mamilius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 29 març 2024].
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 7
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, VII, 41
* ↑ Plutarc. [Vides paral·leles: Agis, XX, 4
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXVI, prol.
# 334 aC

El 334 aC va ser un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat d'Albí i Calví (o, més rarament, any 479 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «275 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Alexandre el Gran, confirmat com hegemon de la lliga de Corint, deixa la regència de Macedònia a Antípater i envaeix altre cop l'Àsia Menor. Amb un exèrcit de 12.000 macedonis, 5.000 mercenaris, 5.000 odrisis, tribal·lis i il·liris, 1.000 agrianis i 4.500 genets i 4.500 cavalls, i amb 160 naus (galeres) inicia la guerra creuant els Dardanels per Lampsacos, i travessa el riu Granic. Prop d'allà s'enfronta amb les forces enviades pels sàtrapes de Mísia, Frígia i Lídia en el lloc anomenat Camps Adrastians * Alexandre el Gran s'enfronta amb els perses en la batalla del Granic, on els selèucides resulten vençuts.
* Ptolemeu, un dels oficials de l'exèrcit macedònic seleccionat per ser somatofílac (guàrdia personal del rei Alexasndre el Gran) i va trobar la mort durant el setge d'Halicarnàs.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols a Roma Espuri Postumi Albí i Tit Veturi Calví.
* Els dos cònsols van envair el territori dels sidicins, però van saber que els samnites venien en el seu ajut, i el senat va nomenar un dictador, Publi Corneli Rufí, que tenia com a magister equitum a Marc Antoni. El dictador i el magister equitum van ser obligats a deixar el càrrec a causa d'una falta en els auspicis quan van ser elegits.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, I, 13
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XVII, 19
* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, I, 24
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VIII, 17
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VIII, 5, 7
# 362 aC

El 362 aC va ser un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat d'Aventinensis i Ahala (o, més rarament, any 392 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «362 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Batalla de Mantinea entre els tebans dirigits per Epaminondes i recolzats pels habitants d'Arcàdia i Beòcia, i els espartans, comandats pel rei Agesilau II i recolzats per Elis, Atenes i Mantinea. La batalla havia de decidir l'hegemonia sobre Grècia, però la mort d'Epaminondes i la derrota dels espartans només van servir per aplanar el camí per a la conquesta de Grècia per part del Regne de Macedònia.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Luci Genuci Aventinensis i Quint Servili Ahala.
* El cònsol Genuci Aventinensis mor en lluita contra els hèrnics i el seu exèrcit és derrotat. Era el primer cònsol que va marxar al combat sota auspicis plebeus i la seva derrota i mort va causar gran joia als patricis.
* L'altre cònsol, Quint Servili Ahala, nomena dictador a Api Claudi Cras, que condueix amb èxit la guerra contra els hèrnics.
* Al terra del Fòrum s'obre un esvoranc del que no es veia el fons. Tots els intents per omplir-lo van ser inútils, i els àugurs van prendre auspicis i van dictaminar que no es podria omplir fins que s'hi tirés allò en què s'havia de basar la grandesa de Roma. Quan tothom feia esforços per interpretar què volien dir els àugurs, es va presentar un jove anomenat Marc Curci i va dir que allò que representava Roma era un ciutadà valent i armat, i es va oferir per llançar-se dins de l'avenc. Va muntar dalt del cavall amb una armadura completa i es va llençar a l'abisme, i aviat el terra es va tancar al seu damunt.

## Naixements

* Filemó el Vell, poeta còmic de la nova comèdia (data aproximada).
* Èumenes de Càrdia, general grec de Càrdia, al Quersonès, que serà un dels diàdocs d'Alexandre el Gran.

## Necrològiques

* Epaminondes, general tebà, mor en la batalla de Mantinea. Segons els relats d'atenencs i tebans Gril·le, fill de Xenofont, va ser el que li va donar el cop mortal el que va donar a Epaminondes el cop mortal.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Xenofont. Hel·lèniques, VII, 5
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XV, 84
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VII, 1
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VII, 1, 6
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XV, 90
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VII, 11, 17
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, VII, 6
* ↑ Marc Terenci Varró. De lingua latina, V, 148
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, XV, 18
* ↑ Sext Pompeu Fest. De Verborum Significatione, s.v.
* ↑ Agustí d'Hipona. La ciutat de Déu, V, 18
* ↑ Hornblower, Simon. The Oxford classical dictionary. Oxford: Oxford University Press, 1996, p. Philemon.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Èumenes, XVI, 1
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XV, 77
# Jacques Baudrier

Jacques Baudrier (París, 4 de maig de 1872 - ?) va ser un regatista francès, que va competir a cavall del segle xix i el segle xx. El 1900 va prendre part en els Jocs Olímpics de París on participà en diferents proves del programa de vela. Guanyà dues medalles, una de plata en la 1a cursa de la modalitat de ½ a 1 tona, juntament amb Jean Le Bret, Félix Marcotte i William Martin i Jules Valton, i una de bronze en la primera cursa de la categoria d'1 a 2 tones, juntament amb Lucien Baudrier, Dubosq i Edouard Mantois.
A final de la dècada de 1920 fou president del Cercle de Vela de París.

## Referències

* ↑ «Jacques Baudrier Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 21 de febrer 2014. [Consulta: 30 setembre 2015].
* ↑ «Le dîner de propagande du Cercle de Voile de Paris». Le Yacht : journal de la navigation de plaisance, 31-03-1928, pàg. 14. ISSN: 09917004 [Consulta: 13 gener 2012].
# Nebulosa de la Taràntula

La nebulosa de la Taràntula, també coneguda com a 30 Doradus, és una regió HII que es troba al Gran Núvol de Magalhães. Inicialment considerada un estel, el 1751 Nicolas-Louis de Lacaille va reconèixer la seva naturalesa de nebulosa.
Amb una magnitud aparent de 8, la nebulosa de la Taràntula és un objecte extremadament lluminós, considerant que es troba a uns 170.000 anys llum de distància. La seva lluminositat és tal, que si es trobés a la mateixa distància de la Terra que la nebulosa d'Orió, arribaria a produir ombres. De fet, és la regió de formació estel·lar més activa coneguda dins de les galàxies del Grup Local. En el seu centre, es troba el cúmul estel·lar (~2.5 pc de diàmetre) R136, extraordinàriament compacte, massiu (450.000 vegades més massiu que el Sol), i ric en estels de molt alta massa i lluminositat, que produeix la major part de l'energia que fa visible la nebulosa, i s'estima la seva edat en 1 o 2 milions d'anys i existeix la possibilitat que en el futur s'acabi convertint en un cúmul globular de baixa massa.
La supernova més propera observada des de la invenció del telescopi, SN 1987A, va tenir lloc als afores de la nebulosa de la Tarántula.

## Enllaços externs

* APOD. «The Tarantula Nebula» (en anglès). [Consulta: 8 novembre 2018].
* La nebulosa de la Taràntula al SEDS.
* APoD 23 d'agost de 2003.
* 30 Imatge de la constel·lació de l'Orada Arxivat 2005-10-24 a Wayback Machine..
* Tarantula Nebula at ESA/Hubble Arxivat 2008-10-28 a Wayback Machine..

## Referències

* 1 2 P. Frank Winkler «The Optical Depth of H II Regions in the Magellanic Clouds». Astrophysical Journal, 1, 8-2012, pàg. 40. DOI: 10.1088/0004-637X/755/1/40.
* ↑ NGC 2070. SEDS
* ↑ «Symphony of colours in the Tarantula ESA/Hubble». Arxivat de l'original el 2008-03-12. [Consulta: 2 gener 2010].
* 1 2 Lebouteiller, V.; Bernard-Salas, J.; Brandl, B.; Whelan, D. G.; Wu, Yanling; Charmandaris, V.; Devost, D.; Houck, J. R. «Chemical Composition and Mixing in Giant H II Regions: NGC 3603, 30 Doradus, and N66». The Astrophysical Journal, 680, 1, 6-2008, p. 398–419. DOI: 10.1086/587503.
# Tampa Bay Rays

El Tampa Bay Rays és un club professional de beisbol estatunidenc de la ciutat de St. Petersburg que disputa l'MLB.

## Palmarès

* Campionats de l'MLB (0): -
* Campionats de la Lliga Americana (1): 2008
* Campionats de la Divisió Est (1): 2008

## Evolució de la franquícia

* Tampa Bay Rays (2008–present)
* Tampa Bay Devil Rays (1998-2007)

## Colors

Blau marí, blau cel, blanc i daurat.

## Estadis

* Tropicana Field (1998–present)

## Números retirats

* Wade Boggs 12
* Jackie Robinson 42

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2008-10-11 a Wayback Machine.
* Tampa Bay Rays: St. Petersburg Times Arxivat 2012-02-06 a Wayback Machine.
* Tampa Bay Rays: Tampa Tribune Arxivat 2015-07-04 a Wayback Machine.
* Sports E-Cyclopedia Arxivat 2009-03-24 a Wayback Machine.
* DRaysBay Bloc
# HN Pegasi

HN Pegasi (HN Peg / HD 206860 / HR 8314) és un estel de magnitud aparent +6,00 situat en la constel·lació de Pegàs, al nord d'Enif (ε Pegasi), oest de Markab (α Pegasi) i sud-oest d'Scheat (β Pegasi) i Matar (η Pegasi). S'hi troba a 60 anys llum del Sistema Solar.
HN Pegasi és una nana groga de tipus espectral G0V. De massa pràcticament igual a la del Sol, té un diàmetre equivalent al 94% del diàmetre solar i una lluminositat un 20% major que la lluminositat solar. Sembla ser un estel jove amb una edat aproximada de 300 milions d'anys i encara gira sobre si mateixa ràpidament, amb un període de rotació de 4,67 - 5,5 dies. La seva abundància relativa de ferro és un 76% menor que l'existent en el Sol. Donada la seva joventut, no és sorprenent que sigui un estel actiu, estant catalogat com a variable BY Draconis.
HN Pegasi es troba envoltada per un disc circumestel·lar de pols detectada pel Telescopi espacial Spitzer. Aquest disc està centrat a unes 6,6 ua de l'estel i pot tenir una temperatura aproximada de 124 K.
Des de 2006 es coneix l'existència d'una nana marró de tipus espectral L, denominada HN Pegasi B, observada directament amb la Infrared Array Camera (IRAC) del Telescopi espacial Spitzer. La comparació entre la seva lluminositat i els valors predits per models evolutius teòrics suggereix que la massa d'aquest objecte és de 0,021 ± 0,009 masses solars, o aproximadament 20 vegades la massa de Júpiter. L'objecte està a una distància projectada de l'estel d'aproximadament 795 ua, sent una de les nanes marrons de metà menys massives i més joves.

## Referències

* 1 2 «The 2001 US Naval Observatory Double Star CD-ROM. I. The Washington Double Star Catalog» (en anglès). Astronomical Journal, 6, 12-2001, pàg. 3466–3471. DOI: 10.1086/323920.
* ↑ HN Pegasi (SIMBAD)
* 1 2 Leggett, S. K.; Saumon, D.; Albert, Loic; Cushing, Michael C.; Liu, Michael C.; Luhman, K. L.; Marley, M. S.; Kirkpatrick, J. Davy; Roellig, Thomas L.; Allers, K. N. «HN Peg B: A Test of Models of the L to T Dwarf Transition». The Astrophysical Journal, 682, 2, 2008. pp. 1256-1263.
* ↑ You, J.; Duemmler, R. «Photometric periods of HN Peg from multichannel analysis». Astronomy and Astrophysics, 433, 1, 2005. pp. 297-304.
* ↑ Beichman, C. A.; Tanner, A.; Bryden, G.; Stapelfeldt, K. R.; Werner, M. W.; Rieke, G. H.; Trilling, D. E.; Lawler, S.; Gautier, T. N. «IRS Spectra of Solar-Type Stars: A Search for Asteroid Belt Analogs». The Astrophysical Journal, 639, 2, 2006. pp. 1166-1176.
* ↑ HN Pegasi (General Catalogue of Variable Stars)
* ↑ D. E. Trilling, G. Bryden, C. A. Beichman, G. H. Rieke, K. Y. L. Su, J. A. Stansberry, M. Blaylock, K. R. Stapelfeldt, J. W. Beeman & E. E. Haller «Debris Disks around Sun-like Stars». The Astrophysical Journal, 674, 2, 2008. pp. 1086-1105.
* ↑ Luhman, K. L.; Patten, B. M.; Marengo, M.; Schuster, M. T.; Hora, J. L.; Ellis, R. G.; Stauffer, J. R.; Sonnett, S. M.; Winston, E.; Gutermuth, R. A.; Megeath, S. T.; Backman, D. E.; Henry, T. J.; Werner, M. W.; Fazio, G. G. «Discovery of Two T Dwarf Companions with the Spitzer Space Telescope». The Astrophysical Journal, 654, 1, 2006. pp. 570-579.