OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ni d'Aquari

Ni d'Aquari (ν Aquarii) és una estrella de la constel·lació d'Aquari. És una estrella gegant groga del tipus G de la magnitud aparent +4,50. Està aproximadament a 164 anys llum de la Terra.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Michigan catalogue of two-dimensional spectral types for the HD Stars, Vol. 5. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1999.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 «The lithium abundances of a large sample of red giants» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 31-03-2014, pàg. 94. DOI: 10.1088/0004-637X/785/2/94.
* ↑ David W. Latham «Rotational and radial velocities for a sample of 761 Hipparcos giants and the role of binarity» (en anglès). Astronomical Journal, 1, 07-12-2007, pàg. 209–231. DOI: 10.1088/0004-6256/135/1/209.
* ↑ Afirmat a: Gaia DR3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 13 juny 2022.
# Manel Aljama García

Manel Aljama García (Sabadell, 1963) és un escriptor sabadellenc que va estudiar tecnologies de la informació. Col·labora en diversos programes de ràdio, en portals digitals i en seminaris d'escriptura. Ha publicat quatre antologies de contes propis i ha participat en més d'una desena de reculls d'autors diversos.
Amb Futur imperfecte ha guanyat el XVII Premi de Narrativa Juvenil Ciutat de Badalona. L'any 2092, el que queda de la humanitat viu en ciutats protegides per bombolles magnètiques i governades per ordinadors dins d'un sistema totalitari. Qualsevol manifestació cultural, ciutadana o humana, tal com les coneixem avui, està prohibida. La Nàdia i en Laak, dos adolescents que es rebel·len, es veuen obligats a fugir sense saber quin món es trobaran fora.

## Publicacions

* Antologies de contes: Cuentos para el camino (2013), Tengo que contar (2013), Cuentos de Barbería (2008), Relatos por un tubo (2007)
* Cosecha de Verano (2013)
* Cosecha de Invierno (2012)
* Futur imperfecte (2015)
* La sole­dat del lle­brer (2020)

## Referències

* ↑ Ara. «Manel Aljama guanya el Premi Ferran Canyameres de novel·la negra amb 'La soledat del llebrer'», 26-06-2019. [Consulta: 26 maig 2021].
* ↑ «Jordi Ortiz i Casas i Manel Aljama Garcia són els guanyadors dels premis literaris Ciutat de Badalona 2015 de Narrativa i Narrativa Juvenil». Notícies. Ajuntament de Badalona, 02-07-2015. Arxivat de l'original el 23 de juny 2016. [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ «Manel Aljama Garcia». Badabiblios.cat. Xarxa Municipal de Biblioteques de Badalona. Arxivat de l'original el 18 de febrer 2017. [Consulta: 17 febrer 2017].
* ↑ L.L. «Manel Aljama guanya el 28è premi Ferran Canyameres - 27 juny 2019». El Punt Avui. [Consulta: 26 maig 2021].

## Enllaços externs

* Web Oficial de Manel Aljama
# Physena

Physena és l'únic gènere de la família de plantes amb flors Physenaceae. Conté 2 espècies d'arbusts o arbrets endèmics de Madagascar.

## Referències

* ↑ Angiosperm Phylogeny Group «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III» (PDF). Botanical Journal of the Linnean Society, 161, 2, 2009, pàg. 105–121. Arxivat de l'original el 2017-05-25. DOI: 10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x [Consulta: 26 juny 2013].

## Enllaços externs

* Physenaceae Arxivat 2006-04-26 a Wayback Machine. in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants Arxivat 2007-01-03 a Wayback Machine.: descriptions, illustrations, identification, information retrieval. Version: 30 May 2006. http://delta-intkey.com Arxivat 2007-01-03 a Wayback Machine.
* NCBI Taxonomy Browser
* Physenaceae at the DELTA database Arxivat 2006-04-26 a Wayback Machine.
# Francesc de Cabanyes

Francesc de Cabanyes, nascut a Badalona, creà el cos dels Miquelets el 1640 durant la Guerra dels Segadors per ordre de Pau Claris amb l'objectiu de frenar la invasió castellana de Felip IV amb el nom de Companyia d'Almogàvers. El novembre de 1640, va participar sense èxit en la defensa de Balaguer. Dos mesos més tard, va participar en la derrota de les tropes de Felip IV comandades pel marquès de Los Vélez a la Batalla de Montjuïc el 23 de gener de 1641.
Elevada la seva dignitat a cavaller en 1643 i noble en 1644 i nomenat governador militar de Flix, juntament amb Charles de Chabot, el comte de Chabot, derrotà els espanyols als combats de Flix el 27 d'agost de 1645. Fou baró de Llagostera.

## Referències

* 1 2 Morales Roca, Francisco José. Próceres habilitados en las Cortes del Principado de Cataluña, siglo XVII (1599-1713). Ediciones Hidalguia, 1983, p. 184. ISBN 8400054318.
* ↑ Vidal i Pla, Jordi. Diccionari d'Història de Catalunya. català: Grup 62, 1992, p. 159. ISBN 84-297-3521-6.
* ↑ Soldevila i Zubiburu, Ferran. Història de Catalunya. Volum 1. Alpha, 1934, p. 1031.
* ↑ «Charles de Chabot». Real Academia de la Historia. [Consulta: 10 març 2019].
* ↑ «Francesc de Cabanyes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Feliu de la Peña y Farell, Narciso. Anales de Cataluña y Epílogo breve de los progresos, y famosos hechos de la Nacion Catalana...desde la primera Poblacion de España...hasta el presente de 1709. Joseph Llopis-Jayme Surià-Juan Pablo Martí, p. 310.

## Bibliografia

* Romance de la vitoria que ha tenido el señor conde Xabot y don Francesch de Cabanyes en la recuperacion de la plassa de Flix. asa de la viuda Mathevad, 1645.
# GRB 170817A

GRB 170817A és un esclat de raigs gamma (gammy-ray burst o GRB en anglès) detectat pel telescopi de raigs gamma Fermi de la NASA el 17 d'agost de 2017. Està associat amb el transitori visual SSS17a a la galàxia NGC 4993 i l'ona gravitacional GW170817.

## Detecció

L'esdeveniment d'ones gravitacionals GW170817 està associat amb GRB 170817A, com a resultat de la fusió de dues estrelles de neutrons a la galàxia NGC 4993, uns 40 Megaparsecs (130 milions d'anys llum) a la constel·lació de la Hidra. Aquesta esdeveniment d'ona gravitacional, el cinquè d'aquest tipus detectat és el més proper detectat fins al moment.

## Referències

* ↑ Kienlin, Andreas von. «GCN Circular; Number: 21520; GRB 170817A: Fermi GBM detection; 2017/08/17 20:00:07 GMT». Max Planck Institute for Extraterrestrial Physics, 17-08-2017. [Consulta: 28 agost 2017].
* ↑ «Merging neutron stars generate gravitational waves and a celestial light show» (en anglès). Science | AAAS, 13-10-2017.
* ↑ Overbye, Dennis «LIGO Detects Fierce Collision of Neutron Stars for the First Time» (en anglès). The New York Times, 16-10-2017. ISSN: 0362-4331.
* ↑ «A bright light seen across the universe, proving Einstein right» (en anglès). The Mercury News, 16-10-2017.
* ↑ «NASA Missions Catch First Light from a Gravitational-Wave Event». [Consulta: 22 octubre 2017].
* ↑ LIGO Scientific Collaboration and Virgo Collaboration; Abbott, B. P.; Abbott, R.; Abbott, T. D.; Acernese, F. «GW170817: Observation of Gravitational Waves from a Binary Neutron Star Inspiral». Physical Review Letters, 119, 16, 16-10-2017, pàg. 161101. DOI: 10.1103/PhysRevLett.119.161101.
# Ni de l'Àguila

Ni de l'Àguila (ν Aquilae) és una estrella de la constel·lació de l'Àguila.
Ni de l'Àguila és una groga-blanca del tipus F supergeganta amb una magnitud aparent de +4,64. Està almenys a 3.000 anys llum de la Terra.
Aquesta estrella està just a l'equador, per això se s'esmenta com a l'estrella de l'equador.

## Referències

* ↑ «The Physical Basis of Luminosity Classification in the Late A-, F-, and Early G-Type Stars. I. Precise Spectral Types for 372 Stars» (en anglès). Astronomical Journal, 4, 4-2001, pàg. 2148–2158. DOI: 10.1086/319956.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 «Accurate fundamental parameters for A-, F- and G-type Supergiants in the solar neighbourhood» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, 21-02-2010, pàg. 1369–1379. DOI: 10.1111/J.1365-2966.2009.15979.X.
* ↑ Afirmat a: Catàleg de velocitats rotacionals dels estels. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: juny 1970.
* ↑ Teresa Antoja «3D kinematics and age distribution of the open cluster population». Astronomy and Astrophysics, 3-2021, pàg. A19. DOI: 10.1051/0004-6361/202039388.
* ↑ «Oxygen abundance and the N/C versus N/O relation for AFG supergiants and bright giants». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2, 10-2019, pàg. 1533-1542. DOI: 10.1093/MNRAS/STZ2285.
# Tocqueville-sur-Eu

Tocqueville-sur-Eu és un municipi francès situat al departament del Sena Marítim i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 195 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Tocqueville-sur-Eu era de 195 persones. Hi havia 70 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 19 parelles sense fills, 31 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 77 habitatges, 69 eren l'habitatge principal de la família i 8 eren segones residències. Tots els 75 habitatges eren cases. Dels 69 habitatges principals, 54 estaven ocupats pels seus propietaris, 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 9 tenien tres cambres, 18 en tenien quatre i 42 en tenien cinc o més. 59 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 31 habitatges hi havia un automòbil i a 33 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Tocqueville-sur-Eu el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 12 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 8 |
| 12 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 12 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 12 |
| 8 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 126 persones, 93 eren actives i 33 eren inactives. De les 93 persones actives 88 estaven ocupades (45 homes i 43 dones) i 5 estaven aturades (3 homes i 2 dones). De les 33 persones inactives 12 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 12 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Tocqueville-sur-Eu hi havia 71 unitats fiscals que integraven 205 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 14.611 €.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Tocqueville-sur-Eu hi havia 7 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Tocqueville-sur-Eu a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Tocqueville-sur-Eu a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Bergenia

Bergenia és un gènere de plantes amb flors que pertany a la família de les saxifragàcies, nativa de l'Àsia central, des de l'Afganistan a la Xina i a l'Himàlaia. Són plantes perennes amb una roseta de fulles de 6-35 cm de longitud i 4-15 cm d'amplada. Les seves flors són de color rosa i es produeixen en cimes.

## Enllaços externs

* Flora of China: Bergenia
# Alejandra Zavala

Alejandra Zavala Vázquez (Guadalajara, 16 de juny de 1984) és una esportista mexicana de l'especialitat de tir olímpic. Va participar en la competició de pistola d'aire a 10 metres dels Jocs Olímpics de Londres 2012 —finalitzant en el lloc divuit— i de Rio de Janeiro 2016, on va acabar en quart lloc, a dues desenes d'obtenir la primera medalla per a Mèxic en els Jocs. Va guanyar la medalla de bronze d'aquest esdeveniment en els Jocs Panamericans de 2015. A més, ha guanyat diverses medalles en els Jocs Centreamericans i del Carib. En la Copa del Món de Tir Esportiu va guanyar la medalla de bronze a Bakú 2016 i medalla d'or en la final de la Copa del Món a Bolonya, Itàlia 2016.

## Referències

* ↑ «Alejandra Zavala és 'repatriada' per Jalisco». , 02-07-2016 [Consulta: 7 agost 2016]. Arxivat 2016-08-18 a Wayback Machine.
* ↑ «Alejandra Zavala es queda a desenes de medalla olímpica». , 07-08-2016 [Consulta: 7 agost 2016]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-08-08. [Consulta: 13 febrer 2017].
* ↑ «Alejandra Zavala guanya plata per a Mèxic en tir esportiu». , 12-07-2016 [Consulta: 7 agost 2016].
# Carrer de l'Església (Esplugues de Llobregat)

El carrer de l'Església és un conjunt urbà d'Esplugues de Llobregat (Baix Llobregat), catalogat com com a bé cultural d'interès local.

## Història i descripció

Situat dalt d'un turonet, domina el municipi. Es tracta d'un conjunt important pel seu valor urbanístic, històric i paisatgístic, tot i que cal destacar la nefasta influència de l'Autopista de Molins de Rei, a prop de l'indret.
Hi ha l'entrada de Can Casanovas, i, més endavant, en un engrandiment del carrer, Can Ramoneda, al costat, Can Cortada i Can Pi. Desemboca a la plaça del Pare Miquel, a la qual se situa l'església parroquial de Santa Magdalena. El carrer de Montserrat neix del carrer de l'Església i resta limitat pel torrent de les Monges que s'obre arran de l'església. Per aquest carrer s'accedeix a Can Cargol i a Can Bialet.
Tot i que Can Ramoneda té els seus orígens al segle xiv i la primera església parroquial al segle xi, els carrers, com a tals, no estan documentats fins al segle xvi, època de l'origen de la resta d'edificis ressenyats.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Carrer de l'Església». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Club Deportivo Municipal de La Paz

El Club Deportivo Municipal de La Paz és un club de futbol bolivià de la ciutat de La Paz.
El club va ser fundat el 20 d'octubre de 1944.

## Palmarès

* Campionat bolivià de futbol:
** 1961, 1965
* Copa Simón Bolívar (segona divisió):
** 1995

## Referències

* ↑ Vanauskas, Laura. An Encyclopedia of Football in Bolivia – 1914 to 1998. Heart Books – Belgium, 1999, p. 192.
* ↑ «Bolivia - list of champions». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Bolivia - Cup Tournaments». rsssf. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Batalla de Mursa Major

La batalla de Mursa Major va tenir lloc el 351 entre l'exèrcit romà dirigit per l'emperador Constanci II i les forces de l'usurpador Magnenci.
Abans de la batalla, Constanci va enviar a Flavi Filip, el seu prefecte pretorià oriental, a negociar amb Magnenci per negociar la pau, però en realitat era per descobrir la fortalesa de l'enemic. Filip els va proposar retirar-se i conservar la Gàl·lia. Després d'aquesta missió infructuosa, un dels comandants de Magnenci, el franc Silvà, va desertar amb els seus homes per unir-se a Constanci. Silvà dirigia una ala de la cavalleria de Magnenci.
La batalla va ser una de les més sagnants en la història de Roma, i a més, la primera vegada que els legionaris romans van ser derrotats per cavalleria pesant. D'acord amb Joan Zonaràs (XIII 8.17), Magnenci va perdre dos terços de les seves tropes i Constanci la meitat del seu exèrcit, un total de cinquanta-quatre mil soldats, en una època en què l'Imperi romà tenia molts enemics externs.
La batalla també tenia un significat religiós. Magnenci va restaurar alguns drets als pagans, mentre que Constanci fins i tot va arribar a deixar el camp de batalla per predicar a la tomba propera d'un màrtir.
Magnenci, que va perdre en la batalla al seu magister officiorum Marcel·lí, patiria posteriorment una segona i decisiva derrota dos anys més tard en la batalla de Mons Seleucus.

## Referències

* Cameron, Averil, i Peter Garnseyed.,The Cambridge Ancient History, Cambridge University Press, 1988, Vol XIII, p. 20.
* "Mursa, Battle of",Encyclopædia Britannica, de Encyclopædia Britannica Premium Service. (Accedit 23 juny 2009) (anglès)
# Núvol d'Smith

El núvol d'Smith és un núvol d'alta velocitat d'hidrogen gasós situat a la constel·lació de l'Àguila en les coordenades galàctiques l = 39°, b = −13°. El núvol va ser descobert en 1963 per Gail Bieger, el cognom de la qual de soltera era Smith, una estudiant d'astronomia a la Universitat de Leiden als Països Baixos. Usant el Telescopi de Green Bank de la National Science Foundation, els radioastrònoms van descobrir que el núvol d'Smith té una massa d'almenys un milió de masses solars i mesura 3.000 parsecs (9.800 anys llum) de llarg per 1.000 pc (3.300 anys llum) d'ample en projecció. El núvol està entre 11.100 pc (36 000 anys llum) i 13.700 pc (45.000 anys llum) de la Terra i té un diàmetre angular de 10 a 12 graus, aproximadament igual d'ampla que la constel·lació d'Orió, o prop de vint vegades el diàmetre del pleniluni, encara que el núvol no és visible a ull nu.
Aparentment, el núvol s'està movent en direcció al disc de la Via Làctica a 73 ± 26 quilòmetres per segon. Es d'esperar que el núvol d'Smith es barrege amb la Via Làctia a 27 milions d'anys en algun punt del braç de Perseu. Els astrònoms creuen que xocarà amb el disc de la Via Làctia en un angle de 45°, i que el seu impacte podria produir una explosió de formació estel·lar o una supercapa d'hidrogen neutral.
Projectant la trajectòria del núvol enrere en el temps, s'estima que va haver passat a través del disc de la Via Làctia fa prop de 70 milions d'anys. Per haver sobreviscut a la seva trobada prèvia, hom creu que està integrada dins un halo de matèria fosca massiu. El fet que sobrevisquera a aquesta prèvia trobada significa que és probable que siga molt més massiu del que es va creure anteriorment, i podria ser un candidat per ser una galàxia fosca.

## Referències

* 1 2 «Global properties of the HI high velocity sky. A statistical investigation based on the LAB survey» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2006, pàg. 481–498. DOI: 10.1051/0004-6361:20054750.
* ↑ Smith, G. P. «Peculiar Feature at l = 40°.5, b = - 15°.0» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 17, 1963, pàg. 203. ISSN: 1963BAN....17..203S.
* 1 2 Lockman, Felix J.; Benjamin, Robert A.; Heroux, A. J.; Langston, Glen I. «THE SMITH CLOUD: A HIGH-VELOCITY CLOUD COLLIDING WITH THE MILKY WAY» (PDF) (en anglès). The Astrophysical Journal. American Astronomical Society, 679, 20-05-2008 [Consulta: 23 maig 2012].
* ↑ Nichols, M.; Bland-Hawthorn, J. «The Smith Cloud: high-velocity accretion and dark-matter confinement» (en anglès). The Astrophysical Journal, 707, 03-11-2009. DOI: 10.1088/0004-637X/707/2/1642 [Consulta: 23 maig 2012].

## Enllaços externs

* Massive Gas Cloud Speeding Toward Collision With Milky Way en NRAO (anglès).
* Huge gas cloud will hit Milky Way en BBC (anglès).
# Tomasz Kucharski

Tomasz Kucharski (Gorzów Wielkopolski, 16 de febrer de 1974) és un remer polonès, ja retirat, que va competir durant les dècades de 1990 i 2000.
El 2000 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Sydney, on formant parella amb Robert Sycz, guanyà la medalla d'or en la prova del doble scull lleuger del programa de rem. Quatre anys més tard, als Jocs d'Atenes, revalidà la medalla d'or en la mateixa prova, novament fent parella amb Robert Sycz.
En el seu palmarès també destaquen cinc medalles al Campionat del món de rem, dues d'or i tres de plata, entre les edicions de 1997 i 2003.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Tomasz Kucharski». [Consulta: 8 maig 2024].
* ↑ «World Rowing - Tomasz KUCHARSKI» (en anglès). Arxivat de l'original el 2022-09-28. [Consulta: 8 maig 2024].
# Dais cotinifolia

Dais cotinifolia és un dels arbres indígenes de Sud-àfrica més coneguts, prou fort com per a ser utilitzat com un arbre de paisatges urbans i prou petit com per a cabre en la majoria dels jardins. Habita la part oriental de Sud-àfrica, on creix als marges dels boscos i als vessants boscosos dels turons. Pertany a la família de les timeleàcies. Floreix profusament durant els mesos d'estiu i produeix multitud d'inflorescències d'uns 10 cm, amb pètals de color rosa o lila, les quals emanen un suau perfum. Depenent de les circumstàncies, aquest arbre pot arribar als 12 m d'alçada, tot i que en jardineria rares vegades passa dels 6 m. Es localitza de manera natural al llarg de la costa al nord del cap Oriental, a l'interior de la província de Drakensberg, en el relleu abrupte de KwaZulu-Natal fins a arribar al Transvaal. També es poden trobar, però de manera més isolada, a les terres altes de Zimbàbue.

## Taxonomia

Dais cotinifolia va ser descrit per Linneo i publicat a Species Plantarum, Editio Secunda 1: 556, l'any 1762. (Sep 1762)

### Sinonímia

* Dais canescens Bartl. ex Meisn.
* Dais cotinifolia var. laurifolia (Jacq.) Meisn.
* Dais cotinifolia var. major Meisn.
* Dais cotinifolia var. parvifolia Meisn.
* Dais eriocephala Licht. ex Meisn.
* Dais laurifolia Jacq.
* Dais passerina J.C.Wendl. ex Meisn.
* Lasiosiphon grandifolius Gilli

## Bibliografia

* Bredenkamp. 2003. Thymelaeaceae in Plants of Southern Africa: an annotated checklist. Strelitzia 14: 928.
* Peterson, B. 2006. Thymelaeaceae. Fl. Zambesiaca 9(3): 85–117.
* Peterson, B. 1978. Thymelaeaceae. Fl. Trop. E. Africa 1–37.

## Referències

* ↑ John Hutchinson, "The Families of Flowering Plants",3a Ed. 1973, Oxford University Press, Londres
* ↑ Dais cotinifolia a Trópicos
* ↑ Dais cotinifolia a PlantList

## Enllaços externs

* Liesl van der Walt Kirstenbosch, "Dais cotinifolia L." Arxivat 2015-02-14 a Wayback Machine.