OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Anita Asante

Anita Asante és una jugadora de futbol, que juga de defensa, amb 70 internacionalitats per Anglaterra, amb la qual ha jugat tres Mundials i tres Eurocopes; ha estat subcampiona d'Europa al 2009 i tercera al Mundial 2015. També ha jugat els Jocs Olímpics de Londres amb Anglaterra.
A nivel de clubs ha jugat primer a Anglaterra, després als Estats Units i, després del col·lapse de la WPS, a Suècia. Amb el Arsenal va guanyar la Lliga de Campiosn 2006/07.

## Trajectòria

| Temporades | Lliga | Club | P | G | Actualitzat |
| 03/04 - 07/08 | D1 | Arsenal FC | | |
| 08/09 | D1 | Chelsea FC | 11 | 00 |
| 2009 | D1 | Sky Blue FC | 16 | 00 |
| 2010 | D1 | Saint Louis Athletica | 01 | 00 |
| 2010 | D1 | Chicago Red Stars | 06 | 00 |
| 2010 | D1 | Washington Freedom | 06 | 00 |
| 2011 | D1 | Sky Blue FC | 11 | 00 |
| 2012 - 2013 | D1 | Kopparbergs Göteborg | 41 | 00 |
| 2014 - act. | D1 | FC Rosengard | 58 | 02 | 19/11/2016 |
| 2004 - act. | Selecció absoluta | Selecció absoluta | 67 | 01 | 26/02/2014 |
| 2012 | Selecció olímpica | Selecció olímpica | 05 | 00 |

## Palmarès

| Competició | 2005 | 2006 | 2008 | 2009 | 2011 | 2013 |
| Títols — Seleccions nacionals ||||||||||||||
| 0 Mundial: quartfinalista | | | | | 0QF | |
| 0 Eurocopa: subcampiona | 0QF | | | 0SC | | 0VF |
| Títols — Clubs ||||||||||||||
| 1 Lliga de Campions | 0SF | 0QF | 0QF | | | |
| 5 Lligues | | | | | | |
| 4 Copes | | | | | | |
| 2 Copes de la Lliga | | | | | | |
| 2 Lligues | | | | | | |
| 2 Copes | | | | | | |
| 2 Supercopes | | | | | | |

## Referències

* ↑ «The FA». Arxivat de l'original el 2013-07-21. [Consulta: 19 juliol 2016].
* ↑ «FIFA». Arxivat de l'original el 2016-03-05. [Consulta: 19 juliol 2016].
* ↑ UEFA
# Santiago Revilla Herranz

Santiago Revilla Herranz (Mejorada del Campo, 24 d'abril de 1972) és un exfutbolista madrileny, que ocupava la posició de davanter.

## Trajectòria

Va romandre la major part de la seua carrera a equips de Segona Divisió B i Tercera Divisió. La temporada 97/98 qualla una bona temporada a les files del CP Moralo, amb qui marca 16 gols. Això li val perquè l'incorpore el Deportivo Alavés l'any següent. Amb els bascos hi debuta a la màxima categoria, però només hi apareix en set ocasions. Finalitza eixa campanya 98/99 a les files del CD Badajoz, de Segona Divisió, on marca un gol en dotze partits.
Des del 1999 fins a la seua retirada tres anys després, retornaria a la Segona Divisió B.

### Equips

* 91/92 Rayo Vallecano Juvenil
* 92/93 Valdepeñas CF
* 93/95 RCD Carabanchel
* 95/96 AD Torrejón
* 1996 CF Fuenlabrada
* 1997 CD Tenerife B
* 97/98 CP Moralo
* 1998 Deportivo Alavés
* 1999 CD Badajoz
* 99/01 AD Ceuta
* 01/02 CD Toledo

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Gemma Font Oliveras

Gemma Font Oliveras (Tagamanent, 23 d'octubre de 1999) és una futbolista catalana que juga com a portera del FC Barcelona a Primera Divisió.

## Carrera de club

Font arriba a Barcelona als 13 anys jugant a les seves formacions juvenils des de la temporada 2013–2014. Dues temporades després es va incorporar al FC Barcelona B, amb qui competeix a la Segona Divisió femenina, segon nivell del campionat d'Espanya de futbol femení, guanyant el grup 3 per tres campionats consecutius.
Va ser convocada per ser suplent de Sandra Paños a la Copa de la Reina 2016 i va pujar definitivament al primer equip com a tercera portera de la temporada 2018–2019 al costat, a més de Paños, de la mexicana Pamela Tajonar. El 20 de gener de 2021, va fer el seu debut amb el Barcelona a la Primera Divisió en partit davant el Rayo Vallecano. Va entrar al descans substituint Sandra Paños en una victòria 7–0 pel Barcelona.

## Palmarès
### Clubs

* 4 Lligues espanyoles: 2019-20, 2020-2021, 2021-22, 2022-23
* 2 Copes Catalunya: 2018-19, 2019-20
* 3 Copes espanyoles: 2019-20, 2020-21, 2021-22
* 3 Supercopes d'Espanya: 2020, 2022, 2023
* 3 Lliga de Campions: 2020-21, 2022-23, 2023-24

## Referències

* ↑ «Gemma Font». [Consulta: 20 agost 2023].
* ↑ «Gemma Font Profile». FCBarcelona.com. [Consulta: 27 setembre 2020].
* ↑ «Motivació per conquerir la Copa». Futfem.cat, 17-06-2016. Arxivat de l'original el 13 d'abril 2021. [Consulta: 27 setembre 2020].
* ↑ «Claudia Pina, Gemma Font y Candela Andújar suben al Barça Femenino» (en castellà). El Mundo Deportivo, 05-08-2018. [Consulta: 27 setembre 2020].
* ↑ «Gemma Font, tras su debut: “Es un sueño hecho realidad”» (en castellà). Mundo Deportivo, 21-01-2021. [Consulta: 11 setembre 2021].

## Enllaços externs

* Gemma Font Oliveras, Fitxa a Soccerway (anglès)
* Gemma Font Oliveras a worldfootball.net (anglès)
* Gemma Font a LaLiga (castellà)
# Vanesa Gimbert Acosta

Vanesa Gimbert Acosta (Bergara, Guipúscoa, 19 d'abril de 1980) és una centrecampista de futbol que va ser internacional per Espanya, amb la qual va jugar l'Eurocopa 1997.
El 22 d'abril del 2022 s'anuncià que Gimbert deixava el futbol professional. En aquell període tancava la novena temporada a l'Athletic Club a l'edat de 42 anys.

## Trajectòria

| Temporades | Equip | Títols |
| 99/00 - 02/03 | Llevant UE | 2 Lligues, 3 Copes, 1 Supercopa |
| 03/04 | Estudiantes Huelva |
| 04/05 - 06/07 | Sevilla FC |
| 07/08 - 09/10 | Rayo Vallecano | 2 Lligues, 1 Copa |
| 10/11 - 12/13 | RCD Espanyol | 1 Copa |
| 13/14 - act. | Athletic Club | 1 Lliga |

## Referències

* ↑ As
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». [Consulta: 22 abril 2022].
# Levis (motocicleta)

Levis fou una marca anglesa de motocicletes, fabricades entre el 1911 i el 1940 per Butterfields Ltd. a Birmingham. Durant força anys, Levis fou un dels principals fabricants anglesos de motocicletes de dos temps, un tipus de motor que va fer servir de bon començament. El 1928, l'empresa va afegir una línia de models de quatre temps que va funcionar fins al 1941, quan Levis va cessar la producció.
La primera Levis va ser feta a la fàbrica de Norton pel dissenyador Howard (Bob) Newey, però James Norton va rebutjar el projecte. Newey es va unir llavors amb els Butterfield -Arthur, Billy i la seva germana Daisy- per a fundar una empresa de motocicletes (més tard, Newey i Daisy es van casar).

## Història

El primer model de la marca, amb motor vertical de dos temps, tenia una cilindrada de 211 cc. El 1916, aquest motor lliurava 3 CV. Una cadena tancada des del cigonyal feia funcionar la magneto Fellows i movia la roda posterior mitjançant una corretja Pedley 'Vee'. La moto pesava aproximadament 54 kg.
El primer èxit en competició de la marca va ser amb una moto de 247 cc a la classe Lightweight 250 del Junior TT de 1920, èxit que repetí al Lightweight TT de 1922. A continuació, l'empresa va adoptar l'eslògan "El Dos Temps Vencedor" (The Master Two Stroke).
Levis va produir motocicletes monocilíndriques amb triple port de 211 cc i 246 cc, també en versions esportives. La majoria tenien un diàmetre per carrera de 67 x 70 mm, i també n'hi havia un model de sis ports.
A partir de 1928, Levis va produir motocicletes de quatre temps de 247 cc (67 x 70 mm) i 346 cc (70 x 90 mm), i més tard va afegir a la gamma models de 498 i 600 cc ohv. Durant un breu període, Levis va fabricar també un model monocilíndric de vàlvula lateral de 346 cc i un de 247 cc SOHC amb arbre de lleves al cap accionat per cadena.
Pilotades per Geoff Davison, R. O. Clark, Phil Pike i altres, les Levis de dos temps van guanyar nombroses curses (entre elles el ja esmentat Lightweight TT de 1922), mentre que les de quatre temps van destacar en competicions de fora d'asfalt. Percy Hunt va pilotar un model de 346 cc amb èxit en diverses curses, i just abans de la Segona Guerra Mundial, Bob Foster va aconseguir diverses victòries amb una Levis ohv de 598 cc en proves de trial i motocròs.

## Actualitat

El 2014, la marca de motocicletes Levis va ser adquirida per David Redshaw, del grup Auto Crowd Group, una empresa que proporciona clubs d'automòbils, motocicletes, iots i aviació en línia.

## Models

* 1911–1925 211 cc Levis (TS Model 'Popular')
* 1926 246 cc Levis (TS Model 'K')
* 1927 246 cc Levis (TS Model 'O')
* 1928 346 cc Levis (OHV Model 'A')
* 1938 496 cc Levis (OHV Model 'D-Special')
* ↑ 'TS' volia dir Two Stroke ("Dos Temps")

## Referències

* 1 2 3 4 Chadwick, Ian. British Bikes 1 (en anglès) [Consulta: 26 novembre 2006].
* ↑ Levis motorcycle, 1916 (en anglès). ScienceAndSociety [Consulta: 26 novembre 2006].
* 1 2 3 4 Erwin Tragatsch (ed.). The Illustrated Encyclopedia of Motorcycles (en anglès). 1988 revisada. New Burlington Books, 1979, p. 193–194. ISBN 0-906286-07-7.

## Enllaços externs

* Lloc Web de la Levis Motorcycle Company (anglès)
# Sarma

Sarma (en turc, armeni o romanès, sarmale en plural en romanès, i сарма en la majoria de llengües eslaves meridionals) és el nom amb què es coneixen diferents aliments embolcallats amb fulles de vinya o col, essent un dels plats més característics de la regió dels Balcans i d'altres àrees veïnes. Sarma vol dir «enrotllat» o «embolcallat» en turc, i en la cuina turca té semblances amb el dolma. La versió russa s'anomena «голубцы» (golubtsy) i, com l'equivalent croata del plat, s'elabora amb fulles de col.
Les fulles normalment contenen carn picada, que pot ser de porc, vedella o xai. S'hi inclou també arròs (que és quelcom recent, perquè tradicionalment era blat) i sovint també ceba picada. S'acostuma a amanir el farcit amb pebre i herbes locals. La pasta s'enrotlla en fulles grans de vinya, col o plantatge, etc. i tot seguit es posen a coure durant hores. Existeixen moltes variants depenent de la regió, on poden afegir-s'hi ingredients exòtics com ara fulles de cirerer.
El sarma és un plat molt energètic que acostuma a acompanyar-se amb patates (en forma de puré) o mamaliga i bitxos. A tall de salsa, pot afegir-s'hi smetana, iogurt o iogurt amb all.
És pràcticament impossible fer sarmale per a poca gent, per això, es tracta d'un menjar idoni per a grans congregacions a la taula com poden ser les noces. Tradicionalment s'omple un pot sencer per a tota una família.
A la cuina alemanya, una variant és coneguda com a kohlrouladen o krautwickel.

## Vegeu també

* Kara lahana sarma

## Referències

* ↑ Mehmet Yardımcı; Tahir Kutsi Makal III. Battal Gazi ve Malatya Çevresi Halk Kültürü Sempozyumu: tebliğler : Malatya, 19-21 Ekim 1988. İnönü Üniversitesi, 1989.
* ↑ Müjgân Üçer; H. Suna Eretkin Akkaya Arapgir. Esform Ofset, 2008. ISBN 978-975-95385-4-5.
# Lauren Stephens

Lauren Stephens (Mesquite, Califòrnia, 28 de desembre de 1986) és una ciclista estatunidenca. Professional des del 2013.

## Palmarès en ruta

* 2013
** Vencedora d'una etapa al Nature Valley Grand Prix
* 2014
** 1a al USA Cycling National Racing Calendar
** 1a a la Cascade Cycling Classic i vencedora de 3 etapes
** 1a al Joe Martin Stage Race i vencedora de 3 etapes
** Vencedora d'una etapa al Redlands Bicycle Classic
* 2015
** 1a al Joe Martin Stage Race i vencedora de 2 etapes
** Vencedora d'una etapa al Tour de San Luis
** Vencedora d'una etapa al Tour de Gila
** Vencedora d'una etapa al Tour de l'Ardecha
* 2016
** Vencedora d'una etapa al Joe Martin Stage Race
** Vencedora d'una etapa al Tour de San Luis
* 2017
** 1a a la Chrono Gatineau
** 1a al Winston Salem Cycling Classic
** Vencedora d'una etapa al Redlands Bicycle Classic
** Vencedora d'una etapa a la Volta a Turíngia
** Vencedora d'una etapa al Tour de l'Ardecha
* 2018
** 1a a la reVolta
* 2020
** 1a al Tour de l'Ardecha
* 2021
** Campiona dels Estats Units de ciclisme en ruta
* 2023
** Campiona als Jocs Panamericans en ruta
** 1a a la Joe Martin Stage Race i vencedora d'una etapa
* 2024
** Campiona als Campionats Panamericans de ciclisme en ruta
** 1a a la Clàssica d'Almeria
** Vencedora d'una etapa al Tour de Normandia
** 1a al Tour de Gila i vencedora de dues etapes

### Giro d'Itàlia

* 2013: 47a
* 2018: no surt a la 6a etapa
* 2022: no surt a la 8a etapa
* 2023: 47a posició

## Palmarès en pista

* 2015
** Campiona dels Estats Units en puntuació
** Campiona dels Estats Units en persecució per equips

## Referències

* ↑ «La reVolta serà el 30 de maig a Sant Cugat del Vallès». L'esportiu, 11-01-2021. [Consulta: 15 novembre 2024].
* ↑ «Lauren Stephens wins USA women's road title» (en anglès). cyclingnews, 21-06-2021. [Consulta: 15 novembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# 42

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu quaranta-dos.

## Esdeveniments

* Imperi Romà: Claudi i Gai Cecina Llarg són cònsols.
* Imperi Romà: Conquesta romana de Ceuta.
* Àfrica: Els territoris actuals d'Algèria i Marroc passen a ser de domini romà.
* Claudi comença la construcció de Portus.
* El general xinès Ma Yuan inicia la campanya contra la revolta de les Germanes Trung al Vietnam.
* 25 de gener: data de celebració de la memòria de Sant Pau de Tars essent suposadament i tradicionalment la data de la seva conversió al cristianisme.

## Referències

* ↑ Nibby, Antonio. (en anglès). A. Ajani, 1827, p.39.
* ↑ Sandler, Stanley. Ground warfare: an international encyclopedia. ABC-CLIO, 2002, p. V.1, p.898. ISBN 1576073440.
# Gliese 48

Gliese 48 (GJ 48 / HIP 4856 / LHS 131 / Ross 318) és un estel a la constel·lació de Cassiopea. Visualment es localitza entre 31 Cassiopeiae i 23 Cassiopeiae, gairebé equidistant entre ambdós. De magnitud aparent +9,96, no és observable a ull nu.
Gliese 48 és una nana roja de tipus espectral M3.0V. Molt més tènue que el Sol, té una lluminositat equivalent al 2,9% de la lluminositat solar, però així i tot és molt més lluminosa que altres conegudes nanes vermelles com a Pròxima Centauri o Wolf 359. Amb una temperatura efectiva de 3.300 K, és un estel similar a Gliese 832 o Gliese 588. La seva massa correspon al 48% de la massa solar i té un radi equivalent al 51% del radi solar. Gira sobre si mateixa amb una velocitat de rotació projectada igual o inferior a 2,4 km/s. Exhibeix un contingut metàl·lic semblant al del Sol, sent el seu índex de metal·licitat [Fe/H] = +0,04. Segons SIMBAD es tracta d'una estrella variable eruptiva.
Gliese 48 està situada a 28,2 anys llum del sistema solar. Els estels coneguts més propers a Gliese 48 són Gliese 49 i Gliese 51, a 4,71 i 4,96 anys llum respectivament, mentre que la brillant μ Cassiopeiae dista 6,4 anys llum d'ella.

## Referències

* 1 2 Pablo Mauas «Trumpeting M dwarfs with CONCH-SHELL: a catalogue of nearby cool host-stars for habitable exoplanets and life» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 3, 9-2014, pàg. 2561-2578. DOI: 10.1093/MNRAS/STU1313.
* 1 2 3 4 5 6 7 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* 1 2 3 4 Afirmat a: VizieR Online Data Catalog: UCAC4 Catalogue (Zacharias+, 2012). Autor: Arne Henden. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: juliol 2012.
* ↑ Harold F. Levison «The USNO-B Catalog» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 2-2003, pàg. 984–993. DOI: 10.1086/345888.
* 1 2 3 Afirmat a: VizieR Online Data Catalog: 2MASS All-Sky Catalog of Point Sources (Cutri+ 2003). Autor: Schuyler D. Van Dyk. Pàgina: -1. Llengua del terme, de l'obra o del nom: rus. Data de publicació: juny 2003.
* ↑ M. Lampón «The CARMENES search for exoplanets around M dwarfs. High-resolution optical and near-infrared spectroscopy of 324 survey stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 4-2018, pàg. 49–49. DOI: 10.1051/0004-6361/201732054.
* 1 2 Afirmat a: SIMBAD.
* 1 2 3 «Ross 318 -- Eruptive variable Star» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 6 maig 2021].
* ↑ Morales, J. C.; Ribas, I.; Jordi, C. «The effect of activity on stellar temperatures and radii». Astronomy and Astrophysics, 478, 2, 2008. pp. 507-512 (Tabla consultada en CDS).
* 1 2 Jenkins, J. S.; Ramsey, L. W.; Jones, H. R. A.; Pavlenko, Y.; Gallardo, J.; Barnes, J. R.; Pinfield, D. J. «Rotational Velocities for M Dwarfs». The Astrophysical Journal, 704, 2, 2009. pp. 975-988.
* ↑ Catalogue of Stellar Diameters (CADARS) (Pasinetti-Fracassini+ 2001)
* ↑ Stars within 10 light-years of Bonner Durchmusterung +70°68b (The Internet Stellar Database)
# Papa Deodat II

Papa Deodat II (Roma, valor desconegut - Roma, 17 de juny de 676) o Adeodat II, va ser Papa de l'Església Catòlica del 672 al 676.

## Biografia

D'acord amb Anastasi el Bibliotecari, era natural de Roma i fill de Jovinià. Era un monjo del monestir de Sant Erasme, situat al mont Celi. Hom li atribueix un caràcter afable i benèvol, particularment a l'hora d'oferir hospitalitat a persones de tota classe i condició, sobretot pelegrins. Destacà per la seva perfecció en la disciplina monàstica i en la repressió del monotelisme.
Va ser elegit papa l'11 d'abril del 676, succeint a Vitalià. El seu regnat va durar quatre anys. Pràcticament no se sap res d'ell, tot i que va ser el primer papa en data els esdeveniments d'acord amb el seu regnat. Tanmateix, no va jugar cap mena de paper polític de l'època o en la supressió del monotelisme, malgrat que va defensar l'ortodòxia respecte a l'afer. Només es conserven dues cartes de la seva correspondència, ambdues confirmacions de privilegis i llibertats als monestirs de Sant Pere de Canterbury i de Sant Martí de Tours, i va millorar el seu monestir d'origen, Sant Erasme. També va procurar la restauració d'esglésies en mal estat.
Va morir el 17 de juny del 676. Alguns hagiògrafs li han atorgat el títol de sant i situaven la seva festivitat el 26 de juny, però els bol·landistes en l'Acta Santorum van publicar que no existia culte i, per tant, no té dret a una festa.

## Referències

* 1 2 3 4 Smith, William; Wace, Henry. A Dictionary of Christian Biography, Literature, Sects and Doctrines (en anglès). Londres: Little, Brown, and Company, 1877, p. 44.
* 1 2 3 Shahan, Thomas Joseph. «Pope St. Adeodatus». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). vol. 1. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.
* 1 2 3 4 «Adeodatus II» (en anglès). Encyclopedia Britannica. [Consulta: 25 desembre 2022].
# Taula de Nergal

La Taula de Nergal (també coneguda com a Relleu de Cèrber o Figura en relleu d'Hades) és un relleu part del déu Nergal, trobat a la ciutat d'Hatra de l'actual Iraq, que data del segle I o II.
El plafó fou replegat d'una cambra del Primer Temple al lloc on havia estat incrustat en una paret. Al costat de Nergal, hi ha una petita figura femenina asseguda en un tron amb lleons que deu representar la dea Al·lat. L'antic déu mesopotàmic és, per influència hel·lenística, assimilat al seu equivalent grec Hades, i és per això que porta lligat Cèrber, el gos guardià de tres caps que guarda l'entrada al món dels morts. La peça fins i tot conservava bona part de la policromia primigènia.
La taula fou destruïda al maig del 2015, per militants d'Estat Islàmic, quan van saquejar el Museu de Mossul. Més tard, el plafó fou recreat digitalment amb fotogrametria i amb diverses fotografies com a part del Projecte Mossul.

## Vegeu també

* Destrucció del patrimoni cultural per Estat Islàmic

## Referències

* ↑ Drijvers, H. J. W.. Cults and Beliefs at Edessa. Leiden, Països Baixos: E. J. Brill, 1980, p. 105. ISBN 90-04-06050-2.
* ↑ Fukai, Shinji «The Artifacts of Hatra and Parthian Art». East and West. Herder [Roma], 11, 2–3, 1960, pàg. 156. ISSN: 0012-8376.
* ↑ Dirven, Lucinda «A Goddess with dogs from Hatra». Animals, Gods and Men from East to West, 2013, pàg. 150 [Consulta: 18 juliol 2018].
* ↑ Webb, Jonathan «'Cyber-archaeology' salvages lost Iraqi art». bbc.com, 19-05-2015 [Consulta: 18 juliol 2018].
# Els misteris de...

Els misteris de... (títol original en francès, Les Mystères de...) és una col·lecció de telefilms policíacs francesos ambientats principalment a Nova Aquitània, però també a la Provença-Alps-Costa Blava. Es va estrenar el 2017 pel canal France 3. Està produïda per Flach Film Production. Alguns telefilms s'han doblat al català oriental central per a TV3 i al valencià per a À Punt.

## Episodis

| Núm. | Títol | Direcció | Guió | Data d'emissió original |
| 1 | "Els misteris de l'illa" | François Guérin | David D'Aquaro | 17 de gener de 2017 (2017-01-17) (France 3) |
| 2 | "Els misteris de la basílica" | François Guérin | David D'Aquaro | 14 d'abril de 2018 (2018-04-14) (France 3) |
| 3 | "Els misteris del Bosc Galant" | Lorenzo Gabriele | Philippe Le Dem | 30 de març de 2019 (2019-03-30) (France 3) |
| 4 | "Els misteris de les majorets" | Lorenzo Gabriele | Laure Duthilleul | 22 de març de 2020 (2020-03-22) (La Une) 30 de març de 2020 (2020-03-30) (France 3) |
| 5 | "Els misteris de la coral" | Emmanuelle Dubergey | Philippe Le Dem | 15 de novembre de 2020 (2020-11-15) (La Une) 18 de desembre de 2020 (2020-12-18) (RTS1) 13 de febrer de 2021 (2021-02-13) (France 3) |
| 6 | "Els misteris de l'Escola de Gendarmeria" | Lorenzo Gabriele | Philippe Le Dem i Lorenzo Gabriele | 12 de setembre de 2021 (2021-09-12) (La Une) 25 de setembre de 2021 (2021-09-25) (France 3) |
| 7 | "Les Mystères de la duchesse" | Emmanuelle Dubergey | Philippe Le Dem i Lorenzo Gabriele | 10 de setembre de 2022 (2022-09-10) (La Une) 15 de setembre de 2022 (2022-09-15) (RTS Un) 17 de setembre de 2022 (2022-09-17) (France 3) |
| 8 | "Les Mystères de la marée" | Lorenzo Gabriele | Laure Duthilleul i Lorenzo Gabriele | 3 de setembre de 2023 (2023-09-03) (La Une) 29 de setembre de 2023 (2023-09-29) (RTS Un) 30 de setembre de 2023 (2023-09-30) (France 3) |

## Referències

* ↑ France 3 lance Les Mystères de Brouage, sur tvmag.lefigaro.fr, consulté le 26 mars 2020
* ↑ Chesnaud, Philippe. «Audiences : Les Mystères de l'île (France 3) largement devant Chicago Med (TF1) et Glacé (M6)» (en francès), 18-01-2017. [Consulta: 28 abril 2023].
* ↑ Toutelatele. «Audiences TV prime (samedi 30 mars 2019) : The Voice talonné par Les mystères du Bois Galant, Mac Gyver ne décolle pas» (en francès), 31-03-2019. [Consulta: 28 abril 2023].
* ↑ «Le téléfilm de France 3, Les Mystères de Brouage, est actuellement en tournage en Charente-Maritime» (en francès). [Consulta: 28 abril 2023].
* ↑ Charov, Kharinne «Rochefort : nouveau tournage de film, avec un polar cette fois» (en francès). Sud-ouest, 18-01-2021. ISSN: 1760-6454.
* ↑ «Audiences TV prime (samedi 17 septembre 2022) : Les mystères de la Duchesse (France 3) explose face à The Voice Kids (TF1), déception pour Laurent Ruquier et Leïla Kaddour (France 2)» (en francès). Toutelatele, 18-09-2022. [Consulta: 28 abril 2023].