OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La marxa Radetzky

La marxa Radetzky és una novel·la històrica de Joseph Roth que descriu les vides dels Trotta, una família al servei de l'emperador Francesc Josep I d'Àustria i que són conscients de manera creixent de la imminència de la fi del seu món i estil de vida, lligada a l'exèrcit i la tradició.

## Argument

Després que l'avi salvés la vida de l'emperador a la batalla de Solferino i ascendís a la noblesa, els Trotta esdevenen un símbol d'heroïcitat i servei imperial. El net i principal protagonista, però, està més interessat en el joc i en els amors i, malgrat poder tenir una carrera militar d'èxit, acaba autoexiliat a la frontera després d'un duel d'honor. Allà coneix personatges diversos que el fan convèncer de la manca de sentit de la seva vida i contrau diversos deutes que el seu pare, un funcionari rigorós i conservador, ha de sufragar, alterant els costums diaris i els seus principis. Amb l'esclat de la primera guerra mundial, el seu món es trasbalsa. El net mor de manera no heroica i el pare, definitivament decebut quan comprèn com l'estimava, va a palau per veure morir l'emperador, ja que sent que els destins dels Trotta estan lligats al monarca.

## Anàlisi

La novel·la descriu escenes costumistes amb intervencions del narrador com a contrapunt irònic o per explicitar els canvis que suposen respecte el present. Diversos elements simbòlics com el retrat de l'heroi fundador serveixen de fil conductor a l'evolució dels tres homes Trotta, especialment del nen, ja que gran part de l'obra es pot considerar una Bildungsroman on ell coneix el món i l'amor. Les cartes entre pares i fills, sempre sense sentiments, marquen el to de les seves relacions, o almenys de l'aparença, perquè es demostra que el dur pare sent una gran estimació pel seu fill fins al punt que sense ell la seva vida deixa de tenir sentit. El títol prové de la Marxa Radetzky on la música militar resumeix l'estil de vida desitjat pels protagonistes.

## Referències

* ↑ Joseph Roth: Werke 5, Romane und Erzählungen 1930–1936, Kiepenheuer & Witsch 2009
# Leie (departament)

El Departament del Leie (en francès Département de la Lys) era un departament francès de 1795 a 1815 al territori dels Països Baixos austríacs annexats per França, part occidental del Comtat de Flandes. El seu nom prové del riu Leie que es diu Lys en francès. Bruges n'era la capital.
El 1815, després de la desfeta de Napoleó a Waterloo, es va integrar al Regne Unit dels Països Baixos. Tot i mantenir les subdivisions administratives franceses, aquestGuillem I dels Països Baixos va canviar el nom en província de Flandes Occidental (West-Vlaanderen), mateix com ho va fer l'estat belga el 1830 fins avui.
El 1963, després de la fixació legal de la frontera lingüística belga, les fronteres van canviar per a la darrera vegada quan alguns municipis al sud passaren a la província d'Hainaut: els municipis de Mouscron i Comines-Warneton.

## Referències

* ↑ Lasius, Albrecht Friedrich Ludolph. Der Französische Kayser-Staat unter der Regierung des Kaysers Napoleon des Großen im Jahre 1812. Ein Geographisch-Historisches-Handbuch (en alemany). vol. 1. Osnabrück: Johann Gottfried Kissling, 1813, p. 156.
# Leonidees

Les Leonidees (en grec antic: Λεωνιδεῖα) eren unes solemnitats celebrades cada any a Esparta en honor de Leònides I, qui, amb els seus 300 espartans, va morir com un heroi a la Batalla de les Termòpiles.
A l'altre costat del teatre d'Esparta hi havia dos monuments sepulcrals, un dedicat a Pausànies i un a Leònides, i aquí es feia una oració cada any i un concurs de natura desconeguda en el qual només podien participar els espartans.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Leonideia». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 24-XI-2020].
# Noli (Savona)

Noli (en lígur Nöi) és un comune (municipi) costaner de Ligúria, a la província de Savona, a uns 50 quilòmetres al sud-oest de Gènova per ferrocarril, a 4 msnm. L'origen del nom pot provenir de Neapolis, que significa "ciutat nova" en grec.

## Geografia

Els municipis limítrofs de Noli són Finale Ligure, Spotorno i Vezzi Portio.

## Història

El nom Noli, testificat amb la forma Naboli en els documents més antics (entre 1004 i 1005), certament deriva d'una forma de Neapolis que significa "ciutat nova" en grec medieval (mateixa etimologia que per a Nàpols).
La República de Noli va ser una república independent des de 1193 fins a 1797. El 1239 es va convertir en seu d'un bisbe; més tard, la diòcesi es va unir amb la de Savona com la diòcesi de Savona-Noli. La invasió napoleònica de 1797 va posar fi a la sobirania de Noli.

## Llocs d'interès

* Basílica romànica de S. Paragorio (segle xi)
* Casa familiar i annexa (segles XIV-XV)
* Torre i Porta Papone (segles XIII-XIV)
* Torre de quatre costats.

## Ciutats agermanades

Noli està agermanat amb:
* Langenargen, Alemanya (2005)

## Personalitats

* António de Noli, noble italià i explorador, descobridor d'alguns territoris de Guinea i illes de Cap Verd en nom de la corona portuguesa. Nascut a Gènova el 1419, "de família amb orígens a Noli o al Castell de Noli".

## Referències

* Aquest article incorpora text d'una publicació actualment en domini públic: Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11a ed.). Cambridge University Press.
* ↑ Joao de Barros va escriure sobre el navegador italià: "Di natione genovese, et di sangue nobile, che per alcuni dispiaceri che hebbe nella patria sua se ne venne in questo regno con due navi”. Barros, João. "L'Asia", Dec. I. lib. 2. cap. I. Publicat per Vincenzo Valgrisio, Venècia, 1562
* ↑ D'acord amb els manuscrits de Della Cella "Perittissimo piloto genovese"; sobre la familia "l'origine si puo supponere dalla piccola Città o Castello di Noli”. Della Cella, "Famiglie Di Genova. Antiche, e moderne, estinte, e viventi, nobili, e populari". Parte II, D.E.F.G.I.L.M.N.O./ MDCCLXXXIII. Pàgina 293

## Enllaços externs

* Fotografies de Noli (italià)
* Imatge de satèl·lit de Google Maps
# George Gyles

George Gyles (Camberwell, 17 de novembre de 1877 - Vancouver, 5 de febrer de 1959) va ser un regatista anglès de naixement, però canadenc d'adopció que va competir durant el primer terç del segle xx.
El 1932 va prendre part en els Jocs Olímpics de Los Angeles, on va guanyar la medalla de plata en la categoria de 8 metres del programa de vela. Gyles navegà a bord del Santa Maria junt a Ernest Cribb, Harry Jones, Peter Gordon, Peter Gordon i Ronald Maitland.

## Referències

* ↑ «George Gyles Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 22 de juliol 2011. [Consulta: 6 gener 2019].
# Alphonse Hasselmans

Alphonse Hasselmans (Lieja, 5 de març de 1845 - París, 19 de maig de 1912) fou un arpista, compositor i pedagog francés, belga de naixement.
Estudià inicialment al Conservatori d'Estrasburg, el qual dirigia son pare, el compositor Joseph Hasselmans (1814-1902), des del 1854. Continuà els seus estudis amb Gottlieb Krüger (1824-1895) a Stuttgart i amb Ange-Conrad Prumier (1820-1884) a París. Començà la seua carrera professional en l'orquestra del Théâtre Royal de la Monnaie a Brussel·les. Una sèrie de vuit concerts com a solista a París el 1877 donà lloc a diversos contractes d'actuació com a solista amb altres orquestres parisenques. A la mort de Prumier el 1884, Hasselsmans el succeí com a professor d'arpa al Conservatori de París, on tingué d'assistent a Caroline Luigini, i ocupà aquest càrrec fins a la seua mort sobtada als 67 anys. Hasselmans va formar una generació d'arpistes francesos, entre els quals alguns dels més importants del segle xx, com ara Henriette Renié, Marcel Tournier, Carlos Salzedo, Marcel Grandjany, Lily Laskine, Pierre Jamet i la italiana Ada Sassoli-Ruata. Adquirí la ciutadania francesa el 1903.També li va donar classes a Lili Boulanger.
Hasselmans compongué unes quantes desenes de solos originals per a arpa, el més famós dels quals és un concert titulat La Source (La font) op. 44, i transcriví per a arpa moltes obres d'altres compositors escrites originalment per a altres instruments. També va editar importants col·leccions d'estudis de l'arpista del segle xix Nicolas-Charles Bochsa.
La seua filla Marguerite (1876-1947) i el seu fill Louis (1878-1957) també foren músics: ella pianista (i durant molt de temps amant de Gabriel Fauré), i ell violoncel·lista i director d'orquestra.

## Referències

* ↑ Gran Enciclopedia de la Música Clásica, SARPE, vol. IV, pàg. 1277. ISBN 84-7291-226-4
* ↑ Janssens, Sylvie. «Hasselmans, Alphonse». A: Die Musik in Geschichte und Gegenwart. Kassel: Bärenreiter, 2002, vol. 8 (part biogràfica), p. 827-828.
* ↑ Milton Govea, Wenonah. «Hasselmans, Alphonse Jean». A: Nineteenth- and Twentieth-century Harpists: A Bio-critical Sourcebook. Westport, Connecticut: Greenwood Publishing Group, 1995, p. 121-123. ISBN 9780313278662.

## Enllaços externs

* Partitures d'Alphonse Hasselmans en International Music Score Library Project
* Nocturn d'Alphonse Hanselmans, interpretat per Lisa Tannebaum
# Dorothy Wright

Dorothy Winifred Wright (Leytonstone, Londres, 19 d'agost de 1889 - Poole, Dorset, 1960) va ser una regatista anglesa que va competir a començaments del segle xx.
El 1920 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Anvers, on va guanyar la medalla d'or en els 7 metres del programa de vela, a bord de l'Ancora. Era la dona del també membre de la tripulació Cyril Wright, alhora que l'única dona que disputà les proves de vela en aquests Jocs de 1920.

## Referències

* 1 2 «Dorothy Wrigh Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 5 de novembre 2012. [Consulta: 4 octubre 2017].
# Hamm (Luxemburg)

Hamm (en luxemburguès: Hamm) és un dels 24 barris de la ciutat de Luxemburg. El 2014 tenia 1.370 habitants.
Situat a l'est de la ciutat és un dels pocs districtes encara majorment habitat pels luxemburguesos, Alberga la seu del Football Club Rapid Mansfeldia Hamm Benfica.

## Història

Hamm va ser un municipi del cantó de Luxemburg del 20 de desembre de 1873, fins que va ser separat del poble de Sandweiler el 26 de març 1920 i va ser incorporat a la ciutat de Luxemburg junt amb Hollerich i Rollingergrund.
Des de 1944 està dins del barri el Cementiri i monument dels Estats Units de Luxemburg, dels soldats dels Estats Units que van lluitar a la Segona Guerra Mundial i de la batalla de les Ardenes, incloent general Patton.

## Vegeu també

* Barris de la Ciutat de Luxemburg

## Referències

* ↑ «Statistiques sur la Villa de Luxembourg. Etat de la population 2014. Hamm» (PDF) (en francès) p. 33-34. Ville de Luxembuourg. [Consulta: 18 agost 2015].
* ↑ «Memorial du Grand-Duché de Luxembourg nº 55» (en francès/alemany), 20-12-1873. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 18 agost 2015].
* ↑ «Memorial du Grand-Duché de Luxembourg nº 23» (en francès/alemany), 27-03-1920. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 18 agost 2015].
# Heraclides (fill d'Antíoc)

Heraclides (llatí: Heracleides, en grec antic: Ἡρακλείδης), fill d'Antíoc, fou un militar macedoni. Era oficial de cavalleria dels Alexandre al servei d'Alexandre el Gran. Va participar en la primera campanya del rei contra els tribal·ls i més tard a la decisiva batalla de Gaugamela, segons Flavi Arrià.

## Referències

* ↑ 9.Heracleides a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 388
# Heraclides (pintor)

Heraclides (llatí: Heracleides, en grec antic: Ἡρακλείδης) fou un pintor macedoni que inicialment pintava vaixells, per després va perfeccionar la tècnica i va arribar a ser un bon pintor encàustic.
Va viure a la meitat del segle ii aC en temps de Perseu de Macedònia. Després de la batalla de Pidna, quan Perseu va ser vençut l'any 168 aC, va deixar el Regne de Macedònia i es va establir a Atenes.

## Referències

* ↑ 2.Heracleides a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 390
# Liçana (llinatge)

El llinatge dels Liçana era un llinatge de rics-homes aragonesos. No s'ha de confondre amb la branca dels Férriz de Liçana.

## Escut d'armes

Les seves armes heràldiques eren en camp de gules, dues barres d'argent carregades cadascuna amb quatre erminis en sable; alguns hi afegeixen una bordura de sinople amb vuit peces. Una altra variant consisteix en la supressió de les barres.

## Llista dels Liçana

* Ferriz I de Liçana, present a la batalla d'Alcoraz (1096) i un dels executats a la Campana de Huesca (1135 o 1136) pel rei Ramir II d'Aragó
* Rodrigo de Liçana, present a la batalla de Las Navas de Tolosa (1212)
* Ferriz II de Liçana, apareix en els registres del 1247 al 1282

## Vegeu també

* Maça (llinatge)

## Bibliografia

* (castellà) Jerónimo Zurita: Anales de la Corona de Aragón (Ed. 1562-1580)
* (castellà) El Nobiliario original, Linajes de Aragón
* (castellà) Gran Enciclopedia Aragonesa: Lizana, linaje de los Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# Pteleon

Ptèleon (grec antic: Πτελεόν, llatí: Pteleum) era una ciutat de Tessàlia al sud-oest de la Ftiòtida, prop de l'entrada del Sinus Pagasaeus, i entre Antró i Halos, i segons Artemidor d'Efes es trobava a 110 estadis d'aquesta darrera ciutat. Homer diu que estava governada per Protesilau, a qui pertanyia també la ciutat d'Antró. La ciutat de Ptèleon apareix al Catàleg de les naus de la Ilíada.
L'any 192 aC Antíoc III el Gran va desembarcar a Ptèleon per continuar la guerra contra els romans a Grècia, que va acabar en desastre per a ell, segons Titus Livi. El 171 aC la ciutat va ser destruïda pel cònsol Publi Licini Cras quan els habitants ja l'havien abandonada. No es devia recuperar d'aquesta destrucció i Plini el Vell diu que al seu temps era un bosc.
A l'edat mitjana tornava a existir amb el nom de Ftelio, i quan els catalans van ocupar Neopàtria el 1319, els habitants, amb l'aprovació de l'Imperi Romà d'Orient, van cridar els venecians que la van ocupar i va restar en poder de Venècia del 1323 al 1470. Quan els venecians van perdre l'illa de Negrepont davant els turcs, aquests van desembarcar a Ftelio i la van ocupar, deportant a la població cap a Constantinoble, per repoblar aquesta capital.
Correspon a la moderna vila de Pteleó o Ftelió o Pteleos. Prop hi ha les runes del castell de l'edat mitjana.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Pteleum». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 4 gener 2021].
# Gunnar Asther

Gunnar Asther (Malmö, 4 de març de 1892 - 28 de febrer de 1974) va ser un regatista suec que va competir durant la dècada de 1930.
El 1932 va prendre part en els Jocs Olímpics de Los Angeles, on va guanyar la medalla de bronze en la categoria de Classe Star del programa de vela. Asther navegà a bord del Swedisk Star junt a Daniel Sundén-Cullberg.

## Referències

* ↑ «Gunnar Asther Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 de desembre 2012. [Consulta: 5 gener 2019].
# Gösta Salén

Gösta Salén (Estocolm, 4 de gener de 1922 - 2002) va ser un regatista suec que va guanyar una medalla olímpica.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Londres, on a bord de l'Ali-Baba II i en companyia de Tore Holm, Martin Hindorff, Torsten Lord i Karl-Robert Ameln, guanyà la medalla de bronze en la prova dels 6 metres.

## Referències

* ↑ «Gösta Salén Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 30 de gener 2012. [Consulta: 14 abril 2020].
* ↑ Gösta Salén. Comitè Olímpic Suec
# Halvor Birkeland

Halvor Olai Birkeland (Austevoll, Hordaland, 30 d'octubre de 1894 - Bergen, Hordaland, 26 de juny de 1971) va ser un regatista noruec que va competir a començaments del segle xx. Era germà del també regatista Rasmus Birkeland.
El 1920 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Anvers, on va guanyar la medalla d'or en els 12 metres (1907 rating) del programa de vela, a bord de l'Atlanta.

## Referències

* 1 2 «Halvor Olai Birkeland Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 15 de desembre 2012. [Consulta: 27 setembre 2017].
# Hans Howaldt

Hans Howaldt (Kiel, 12 de novembre de 1888 - Bad Schwartau, 6 de setembre de 1970) va ser un militar i regatista alemany.
Com a militar fou comandant d'un U-Boot de la Kaiserliche Marine durant la Primera Guerra Mundial. A la seva fi va ser promogut a Kapitänleutnant. També va lluitar durant la Segona Guerra Mundial. Va rebre diverses condecoracions en reconeixement dels seus èxits militars.
Com a esportista va destacar la seva participació en els Jocs Olímpics de Berlín de 1936, on va guanyar la medalla de bronze en la competició de 8 metres del programa de vela, a bord del Germania III.

## Referències

* 1 2 «Hans Howaldt Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 2011-09-23. [Consulta: 15 març 2019].
# Harro Bode

Harro Bode (Bad Sobernheim, 20 de febrer de 1951) és un regatista alemany, ja retirat, que va competir sota bandera de la República Federal Alemanya durant les dècades de 1960 i 1970.
Bode s'inicià com a timoner en la classe pirate, per posteriorment centrar-se en la classe 470 i guanyar el bronze del Campionat d'Europa de vela de 1975. El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics de Mont-real, on va guanyar la medalla d'or en la categoria de Classe 470 del programa de vela. Va compartir vaixell amb Frank Hübner. De 1976 a 1979 fou membre de la Federació Alemanya de Vela.
Bode va estudiar enginyeria civil a la Universitat de Hannover i es va doctorar en tractament de les aigües residuals industrials.

## Referències

* ↑ Nationales Olympisches Komitee für Deutschland: Die Olympiamannschaft der Bundesrepublik Deutschland. Frankfurt del Main, 1976
* ↑ «Harro Bode Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 6 de gener 2009. [Consulta: 12 abril 2020].
# Ievhèn Braslavets

Ievhèn Braslavets (Dniprò, 11 de setembre de 1972) és un regatista ucraïnès vencedor d'una medalla olímpica.
El 1996 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Atlanta, on va guanyar la medalla d'or en la categoria classe 470 del programa de vela. Va compartir vaixell amb Ihor Matviyenko. Quatre anys més tard, als Jocs de Sydney, fou sisè en la mateixa prova, i el 2004 novè, sempre amb el mateix company de tripulació.
En el seu palmarès també destaquen una medalla d'or i una de bronze al Campionat del món de vela de la Classe 470, i una d'or i una de plata al Campionat d'Europa de 470. El 2015 guanyà el mundial de classe Dragon.

## Referències

* ↑ «Yevhen Braslavets Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 7 de novembre 2012. [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ Resultats del Campionat del món de 2000 a sailing.org
* ↑ Resultats del Campionat del món de 2001 a sailing.org
* ↑ «OPEN 470 EUROPEAN CHAMPIONSHIP (for men and mixed crews). 1997». 470.org [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ «OPEN 470 EUROPEAN CHAMPIONSHIP (for men and mixed crews). 2001». 470.org. [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ «Rusyachting». [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ «Regatta Information» (en anglès). [Consulta: 13 abril 2020].
# Ihor Matvienko

Ihor Matvienko (ucraïnès: Ігор Григорович Матвієнко) (Dniprò, 17 de maig de 1971) és un regatista ucraïnès vencedor d'una medalla olímpica.
El 1996 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Atlanta, on va guanyar la medalla d'or en la categoria classe 470 del programa de vela. Va compartir vaixell amb Ievhèn Braslavets. Quatre anys més tard, als Jocs de Sydney, fou sisè en la mateixa prova, i el 2004 novè, sempre amb el mateix company de tripulació.
En el seu palmarès també destaquen una medalla d'or i una de bronze al Campionat del món de vela de la Classe 470, i una d'or i una de plata al Campionat d'Europa de 470.

## Referències

* ↑ «Ihor Matviyenko Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 7 de novembre 2012. [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ Resultats del Campionat del món de 2000 a sailing.org
* ↑ Resultats del Campionat del món de 2001 a sailing.org
* ↑ «OPEN 470 EUROPEAN CHAMPIONSHIP (for men and mixed crews). 1997». 470.org [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ «OPEN 470 EUROPEAN CHAMPIONSHIP (for men and mixed crews). 2001». 470.org. [Consulta: 13 abril 2020].
# Ingolf Rød

Ingolf Richard Rød (Tønsberg, Vestfold, 2 d'octubre de 1889 - Nøtterøy, Vestfold, 19 de desembre de 1963) va ser un regatista noruec que va competir a començaments del segle xx.
El 1920 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Anvers, on va guanyar la medalla d'or en els 6 metres (1919 rating) del programa de vela, a bord del Jo, junt a Andreas Brecke i Paal Kaasen.

## Referències

* ↑ «Ingolf Rød Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 de desembre 2012. [Consulta: 30 setembre 2017].
# J. A. Gardiner

J. A. Gardiner va ser un regatista anglès que va competir a començaments del segle xx. El 1908 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on va guanyar la medalla de plata en la categoria de 12 metres del programa de vela com a membre de la tripulació del Mouchette.

## Referències

* ↑ «J. A. Gardiner Robertson Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 3 de febrer 2015. [Consulta: 24 desembre 2015].
# Jacques Lebrun

Jacques Lebrun (9è districte de París, 20 de setembre de 1910 - Neuilly-sur-Seine, 14 de gener de 1996) va ser un regatista francès que va competir durant les dècades de 1930, 1940 i 1950.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en cinc edicions dels Jocs Olímpics, els de 1932, 1936, 1948, 1952 i 1960. No va poder disputar els de 1956 per problemes econòmics, puix aquests es disputaren a Melbourne, Austràlia. El millor resultat que va obtenir fou el 1932, a Los Angeles, on va guanyar la medalla d'or en la categoria de monotip.
Era dissenyador de vaixells i posteriorment fou director tècnic de l'associació nacional de vela. Durant la Segona Guerra Mundial va ajudar a ocultar un gran nombre d'obres d'art del Louvre.

## Referències

* 1 2 «Jacques Lebrun Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 28 d’agost 2011. [Consulta: 8 juliol 2019].
# James Bunten

James Clark Bunten (Glasgow, 28 de març de 1875 - Glasgow, 3 de juny de 1935) va ser un regatista escocès que va competir a començaments del segle xx.
El 1908 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on va guanyar la medalla d'or en la categoria de 12 metres del programa de vela com a membre de la tripulació de l'Hera.

## Referències

* ↑ «James Bunten Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 7 d’octubre 2015. [Consulta: 12 desembre 2015].
# James Spence

James Fleming Drever Spence (Leith, Edimburg, 2 d'octubre de 1875 - Haymarket, Edimburg, 20 de febrer de 1946) va ser un regatista escocès que va competir a començament del segle xx.
El 1908 va participar en els Jocs Olímpics de Londres, on va guanyar la medalla d'argent en la categoria de 12 metres del programa de vela com a membre de la tripulació del Mouchette.

## Referències

* ↑ «James Spence Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 4 de març 2016. [Consulta: 24 desembre 2015].
# Jan Vreede

Jan Vreede (Wijchen, 11 de gener de 1900 - Amsterdam, 17 de febrer de 1989) va ser un regatista neerlandès que va competir a començaments del segle xx.
El 1924 va prendre part en els Jocs Olímpics de París, on va guanyar la medalla de bronze en la regata de 6 metres del programa de vela, a bord del Willem Six, junt a Johan Carp i Anthonij Guépin.

## Referències

* ↑ «Jan Vreede Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 2016-03-05. [Consulta: 13 març 2018].