OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vil·la Maria (Esplugues de Llobregat)

La Vil·la Maria és una obra noucentista d'Esplugues de Llobregat (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Tres habitatges unifamiliars aïllats situades en un recinte enjardinat, amb accés individual. Dues són bessones: edifici de planta baixa, pis i amb una torre de coberta a quatre vessant. Façana i torre estucades en beix. Finestres amb marcs de maó vist. La tercera és de planta baixa, amb un portal coronat per un frontó de línia corba.
Totes tres responen a la tipologia de les construccions de caràcter residencial i d'estiueig de la dècada dels anys 20.

## Referències

* 1 2 «Vil·la Maria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 23 gener 2019].
# Andy Byatt

Andy Byatt és un productor de pel·lícules documentals anglès sobre vida salvatge per a la BBC Natural History Unit (NHU) a Bristol. La seva experiència està en la creació de pel·lícules de vida salvatge submarina. Va codirigir Deep Blue, un llargmetratge d'història natural sobre l'oceà narrat per Michael Gambon. Aquesta pel·lícula es va reunir en gran part amb aspectes destacats de la sèrie aclamada internacionalment de la NHU, The Blue Planet, de la qual Byatt va ser un dels productors, juntament amb Alastair Fothergill i Martha Holmes. El seu projecte més recent és Planet Earth, una sèrie d'11 parts de TV d'alta definició sobre vida salvatge que es va emetre per primera vegada el març de 2006.

## Referències

* ↑ Walter Addiego; Peter Hartlaub; Ruthe Stein «FILM CLIPS / Also opening today». , 17-06-2005 [Consulta: 3 gener 2011]. Arxivat 7 de juliol 2012 at Archive.is
* ↑ David Langton «'Planet Earth' and 'Life on Mars' head Bafta nominations». , 05-03-2007 [Consulta: 3 gener 2011].
# Pedro Ramón de Arriagada

Pedro Ramón de Arriagada (Chillán, 12 d'octubre de 1779 - Santiago de Xile, 21 d'abril de 1835) fou un militar xilè, partícip del moviment d'independència.
Oficial de milícies, comerciant i regidor de l'ajuntament de Chillán en 1808. Aqueix any, al costat del pare José Rosauro Encunya, va sostenir, anticipant-se al moviment independentista posterior, que Espanya es trobava perduda en mans dels francesos i que la junta de Cadis no tenia dret a exigir-los obediència als americans, i que aquests podrien separar-se del govern espanyol.
En 1809 aquestes declaracions li van valdre la seua captura per part del governador Antonio García Carrasco. Va realitzar el seu procés el oidor Irigoyen i l'1 de desembre va ser posat en llibertat per la Real Audiència.
Amic de Juan Martínez de Rozas, quan va esclatar el moviment d'independència, es va presentar com a diputat al congrés de 1811 en representació de Xisclen, pertanyent al grup dels denominats patriotes.
Després de la batalla de Chacabuco, va ser designat com a governador de Chillán i va ascendir a tinent coronel. L'agost de 1817 Chillán fou assaltat per un grup de montoners que capitanejava José Maria Zapata. El governador va demanar auxili al comandant Benjamín Viel, i amb els seus milicians, van partir a batre les montoneres que es trobaven devastant les ciutats de San Carlos i Chillán.
Amb el desembarcament de Mariano Osorio en 1818, Bernardo O’Higgins va ordenar al coronel Arriagada que es traslladara a Santiago per a organitzar un nou batalló d'infanteria de línia, que seria el n°4 d'infanteria, que participara en la batalla de Maipú.
Després de les batalles de la independència, Arriagada es va consagrar a combatre les hordes del bandit realista Vicente Benavides.
Va emmalaltir greument en 1829, pel que es retira de l'exèrcit, morint en 1831.
Estigué casat amb Maria Antonia García. La seua filla Carmen Arriagada va ser famosa per ser la companya sentimental de Mauricio Rugendas a Xile i pel seu epistolari, d'una gran qualitat, que fa que se li considere una de les primeres escriptores xilenes.

## Referències

* «Pedro Ramón De Arriagada». Reseñas Biográficas Parlamentarias. Historia Política Legislativa. Biblioteca del Congreso Nacional de Chile. Arxivat de l'original el 16 de gener 2014. [Consulta: 16 gener 2014].
# Dècada del 210 aC

La dècada del 210 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 219 aC fins al 31 de desembre del 210 aC.

## Personatges destacats

* Antíoc III el Gran, rei selèucida (223 aC-187 aC)
* Filip V, rei de Macedònia (221 aC-179 aC)
# Pentres

Els pentres (en llatí: Pentri; en grec antic: Πέντροι) foren una tribu itàlica dels samnites, aparentment una de les principals subdivisions de la nació.
La seva capital era Bovianum, al centre del territori del Sàmnium i probablement ocupaven el centre del país muntanyós que s'estén des de la frontera de Campània, a la vall del Liris, i al país dels frentans a la part de la mar Adriàtica, però no es pot delimitar exactament ni es pot separar la seva història de la resta dels pobles samnites. Sembla que durant les Guerres samnites els pentres eren la tribu que va adoptar el paper principal en totes les batalles, encara que molts historiadors parlen únicament dels samnites.
L'única ocasió en què se sap que es van separar de la resta de compatriotes va ser a la Segona Guerra Púnica, quan Titus Livi diu que tots els samnites llevat dels pentres es van declarar a favor d'Hanníbal després de la batalla de Cannes, el 216 aC. És la darrera vegada que apareixen esmentats separadament de la resta de samnites, i el seu nom desapareix de la història. Ni el geògraf Estrabó i Plini el Vell no en parlen.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Pentri». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 25 febrer 2021].
# Òxatres

Òxatres, Òxitras/Òxitres, Oxartes, Oxòatres, Oxíatras/Oxíatres, Oxiartes o Oxendras/Oxendres és el nom dels següents personatges:
Totes les variants responen a les formes usades pels autors grecs i llatins. El nom ve en origen de l'avèstic Huxšathra.
* Òxatres (germà d'Artaxerxes II), germà petit de Artaxerxes II de Pèrsia
* Òxatres (germà de Darios III), germà de Darios III de Pèrsia
* Òxatres de Paretacene, sàtrapa de la Paretacene
* Òxatres d'Heraclea, tirà d'Heraclea del Pont
* Òxatres del Pont, príncep del Pont, fill de Mitridates VI Eupàtor
* Oxiartes (pare de Roxana)
* Òxitras (germà d'Artabazos II), un dels germans d'Artabazos II junt amb Dibicte
# Chris Evans

Christopher Robert Evans (Sudbury, Massachusetts, 13 de juny de 1981) és un actor i director estatunidenc, conegut per participar en pel·lícules de superherois de la productora Marvel Studios.

## Biografia

El seu pare és dentista i la seva mare ballarina. Té tres germans: Shanna, Scott i Carly. És d'ascendència italiana i irlandesa, i la seva família és catòlica. Es graduà en la Lincoln-Sudbury Regional High School l'any 1999 i havia planejat inicialment anar a la Universitat de Nova York després de graduar-se.

## Carrera

Després de completar el primer any de secundària, Evans va viatjar a Nova York on passà per una agència de càsting i va fer un curs d'actuació d'estiu. En aquest mateix estiu va conèixer un agent que l'ajudà a començar la seva carrera després d'acabar secundària. Evans va tenir petits papers en sèries de televisió com Boston Public i El fugitivo i un paper en la sèrie de TV Opposite Sex abans d'obtindre el seu primer paper notable com a Jake Wyler en No és una altra estúpida pel·lícula americana.
Després de filmar-la, obtingué altres papers principals en The Perfect Score i Cellular. També protagonitzà alguns films independents en els quals el públic pogué veure una faceta diferent de l'actor. En London, Evans interpretà a un drogoaddicte en una relació problemàtica. Va ser llavors que l'elegiren per a interpretar Johnny Storm en Els quatre fantàstics.
La seva primera i, per ara, única pel·lícula dirigida és Abans que te'n vagis (2014).

## Filmografia

* The Newcomers (2000) Jude.
* Opposite Sex (TV) (2000) Cary Baston.
* No és una altra estúpida pel·lícula americana (Not Another Teen Movie) (2001) Jake Wyler.
* Eastwick (TV) (2002) Adam.
* The Paper Boy (2003) Ben.
* The Perfect Score (2004) Kyle.
* Cellular (2004) Ryan.
* The Orphan King (2005) Seth King.
* Gent poc corrent (Fierce People) (2005) Bryce.
* Els quatre fantàstics (Fantastic Four) (2005) Johnny Storm.
* London (2005) Syd.
* The Nanny Diaries (2007) Harvard Hottie.
* Sunshine (2007) Macé.
* TMNT (2007) Casey Jones.
* Fantastic Four: Rise of the Silver Surfer (2007) Johnny Storm.
* Battle for Terra (2007) Stewart Stanton (veu).
* Street Kings (2008) Paul Diskant.
* The Loss of a Teardrop Diamond (2008) Jimmy.
* Push (2009) Nick Grant.
* Sleepless Beauty (2010) Alex Orb.
* Captain America: The First Avenger (2011).
* The Avengers (2012).
* The Iceman (2013).
* Captain America: The Winter Soldier (2014).
* Abans que te'n vagis (2014).
* Avengers: Age of Ultron (2015).
* Captain America: Civil War (2016).
* Avengers: Infinity War (2018).
* Avengers: Endgame (2019).
* Captain Marvel (2019).
* Superpower Dogs (2019).
* Punyals per l'esquena (2019).
* The Red Sea Diving Resort (2019).
* Free Guy (2021).
* Don't Look Up (2021).
* Lightyear (2022).
* The Gray Man (2022).
* Ghosted (2023).
* Pain Hustlers (2023).
* Deadpool & Wolverine (2024)
* Red One (2024).
# Cime

Cime (grec antic: Kύμη, Kúmē, Cyme) era una ciutat de l'Eòlida, a l'Àsia Menor, anomenada així per Cime, una de les amazones.
Segons Esteve de Bizanci hi havia una altra ciutat anomenada Cime que es deia Friconis, però Heròdot, a Cime l'anomena Cyme Phriconis. Tenia properes les ciutats eòlies de Temnos, Eges, Focea i Esmirna. Era al nord del riu Hermos i a la costa oposada de la part sud de l'illa de Lesbos. Segons Estrabó estava situada a 70 estadis de Larissa, i fins a Mirina hi havia 40 estadis. Era una de les trenta ciutats de l'Eòlida, i considerada la més antiga i de més rang junt amb Mitilene a Lesbos. Heròdot diu que els seus habitants consultaven l'Oracle de Didima, i explica una història de quan Pàcties, un funcionari del Regne de Lídia, es va refugiar a Cime per escapar de la repressió dels perses.
Sotmesa als perses després del 540 aC a la caiguda del Regne de Lídia, en va ser tirà Aristàgores, vassall dels perses, de qui Heròdot diu que va planejar destruir un pont del Danubi per deixar al rei persa aïllat a l'altre costat durant l'expedició persa dirigida per Darios el Gran a Tràcia. Quan Aristàgores de Milet va provocar la Revolta Jònica el 499 aC Cime s'hi va unir i van enderrocar al tirà Aristàgores a qui van deixar marxar sense fer-li res. Cime va ser aviat reconquerida pels perses i era governada per Sandoces, que va comandar quinze naus en temps de l'expedició de Xerxes I de Pèrsia a Grècia.
La flota persa que va poder sortir de Salamina després de la batalla va fer hivern a Cime i després ja no torna a ser mencionada. Va seguir pertanyent a Pèrsia fins al temps d'Alexandre el Gran. Després de la derrota del selèucida Antíoc III el Gran el 189 aC la ciutat va fer aliança amb Roma, i el 187 aC va quedar com a ciutat lliure de taxes però durant el segle ii aC va ser inclosa a la província romana d'Àsia. En temps de Tiberi al segle i un terratrèmol la va destruir segons diu Tàcit, però va seguir existint com a ciutat durant tot l'imperi i durant l'Imperi Romà d'Orient era seu d'un bisbe.
Hi van néixer l'historiador Èfor, i potser Hesíode, segons Esteve de Bizanci i la Suïda, però el més probable era que allà hi va néixer el seu pare.
Hom la situa a l'actual Aliağa (Esmirna).

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Cyme». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 18 desembre 2020].
# Viviana Chávez

Viviana Chávez (Astica, Província de San Juan (Argentina), 28 de maig de 1987), és una corredora de llarga distància i maratoniana argentina.
L'atleta argentina originària d'Astica, un poble de la Província de San Juan, d'uns set-cents habitants, que va començar a córrer el 2010, ha tingut com a entrenador a Darío Núñez i treballa com a professora d'Educació Física. L'abril de 2016, es va classificar a la Marató de Rotterdam, amb un temps de 2ː38'20" -per sota de les 2ː39'00", la marca exigida per la Confederació Argentina d'Atletisme (CADA)-, aconseguint, així, assegurar-se la participació en la marató dels Jocs Olímpics de Rio de 2016.

## Millors marques personals

Millors marques personals :
| Prova | Temps | Lloc de celebració | Data |
| 1.500 m. | 4:28.04 | Buenos Aires, Argentina | 28 de setembre de 2013 |
| 3.000 m. | 9:51.6h | Córdoba, Argentina | 21 de febrer de 2015 |
| 5.000 m. | 16:33.7h | Córdoba, Argentina | 27 de febrer de 2015 |
| 10.000 m. | 35:01.73 | Rosario, Argentina | 27 d'abril de 2014 |
| 10 km. en Ruta | 33:54 | Viedma, Argentina | 22 de setembre de 2013 |
| 15 km. en Ruta | 59:38 | Buenos Aires, Argentina | 5 d'agost de 2012 |
| 10 Milles en Ruta | 59:55 | Chilecito, Argentina | 18 de febrer de 2012 |
| Mitja Marató | 1:15:20 | Buenos Aires, Argentina | 7 de juny de 2015 |
| Marató | 2:38:27 | Rotterdam, Països Baixos | 10 d'abril de 2016 |

## Referències

* ↑ «Viviana Chávez logró clasificación a Río 2016». El Tribuno, 12-04-2016 [Consulta: 10 juliol 2016].
* 1 2 3 Cáceres, Damián «Viviana Chávez: "Mi referente es Marita Peralta, ojalá pueda estar con ella en Río"». La Nación, 09-10-2015. Arxivat de l'original el 20 d’agost 2016 [Consulta: 10 juliol 2016].
* ↑ Brahim, Ezequiel «Viviana Chávez, de novata a olímpica». La Nación, 22-04-2016. Arxivat de l'original el 19 d’agost 2016 [Consulta: 10 juliol 2016].
* ↑ «La atleta Viviana Chávez fue distinguida por el Gobierno por su clasificación a Río 2016». Diario La Provincia, 21-04-2016 [Consulta: 10 juliol 2016].
* ↑ Cáceres, Damián «Maratón de Rotterdam: Mariano Mastromarino, Viviana Chávez y Rosa Godoy, con marca para Río». La Nación, 10-04-2016. Arxivat de l'original el 20 d’agost 2016 [Consulta: 10 juliol 2016].
* ↑ «Argentina sumó otras dos maratonistas para Río 2016». Clarín, 10-04-2016 [Consulta: 10 juliol 2016].
* ↑ «Viviana Chávez». All-Athletics. Arxivat de l'original el 18 d’agost 2016. [Consulta: 10 juliol 2016].
# Roca Gran de Ferrús

La Roca Gran de Ferrús o Paret de la Gallina Pelada és una muntanya de 2.129 metres situada a la serra d'Ensija que es troba al municipi de Fígols, a la comarca catalana del Berguedà. Es tracta d'una imponent paret de naturalesa calcària i conglomerat, d'orientció sud. Hi ha diverses vies d'escalada, la primera de les quals va ser oberta per Miquel Agramunt i Vicenç Fontclara del Centre Excursionista de Catalunya l'any 1952, en Fontclarà també era soci de l'Agrupació Excursionista Catalunya (AEC). És fàcilment accessible pel GR 107, a l'alçada del mas deshabitat del Ferrús.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «roca gran de Ferrús». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 12 gener 2020].
* ↑ Jover Garcia, Joan. Catalunya vertical: 136 itineraris d'escalada en roca. Valls: Cossetània, 2003. ISBN 84-96035-18-2.
# Wes Brown

Wesley Michael "Wes" Brown (Manchester, Anglaterra 10 d'octubre del 1979), és un jugador de futbol anglès. Actualment juga al Manchester United FC com a defensa.

## Internacional

Ha estat internacional amb la selecció de futbol d'Anglaterra en 21 ocasions i ha marcat un gol.

### Participacions en Copes del Món

| Mundial | Seu | Resultat |
| Copa del Món de Futbol de 2002 | Corea del Sud i Japó | 4ts de final |

## Clubs

| Club | País | Any |
| Manchester United FC | Anglaterra | 1996 - Present |

## Palmarès
### Campionats nacionals

| Títol | Club | País | Any |
| Premier League | Manchester United FC | Anglaterra | 1998/99 |
| FA Cup | Manchester United FC | Anglaterra | 1998/99 |
| Premier League | Manchester United FC | Anglaterra | 1999/00 |
| Premier League | Manchester United FC | Anglaterra | 2000/01 |
| Premier League | Manchester United FC | Anglaterra | 2002/03 |
| Community Shield | Manchester United FC | Anglaterra | 2003 |
| FA Cup | Manchester United FC | Anglaterra | 2003/04 |
| Football League Cup | Manchester United FC | Anglaterra | 2006 |
| Premier League | Manchester United FC | Anglaterra | 2006/07 |
| Community Shield | Manchester United FC | Anglaterra | 2007 |
| Premier League | Manchester United FC | Anglaterra | 2007/08 |
| Community Shield | Manchester United FC | Anglaterra | 2008 |
| Football League Cup | Manchester United FC | Anglaterra | 2008/2009 |
| Premier League | Manchester United FC | Anglaterra | 2008/09 |
| Community Shield | Manchester United FC | Anglaterra | 2010 |

### Copes internacionales

| Títol | Club | País | Any |
| Lliga de Campions | Manchester United FC | Anglaterra | 1998/99 |
| Copa Intercontinental | Manchester United FC | Anglaterra | 1999 |
| Lliga de Campions | Manchester United FC | Anglaterra | 2007/08 |
| Mundialet de Clubs | Manchester United FC | Anglaterra | 2008 |

## Enllaços externs

* Perfil a la Pàgina Oficial del Manchester United (anglès)
# Fermí Santamaria i Molero

Fermí Santamaria i Molero (Tarifa, Cadis, 13 de novembre de 1954) és un polític català, alcalde de Llagostera entre 2007 i 2019.
Arribà a Catalunya el 1973 i esdevingué un empresari del transport implicat en diverses entitats del municipi. En concret, ha estat president del Patronat Municipal d'Esports, president del patronat de la Residència geriàtrica Josep Baulida, i col·laborador de la Cursa de Sant Esteve de Llagostera, de la Junta d'handbol i de la Festa de la Tercera Edat, així com president de l'Ampa i l'IES de Llagostera i del Casal Parroquial.
Militant de Convergència Democràtica de Catalunya des del 1979, fou regidor d'Esports (1979-1983) i Governació (1995-1999) a l'Ajuntament de Llagostera abans d'iniciar el seu primer mandat com a alcalde, el 2007. Les eleccions municipals del 2011 el tornaren a escollir amb 11 dels 13 regidors del municipi. També és el president de la comissió d'Interior i Seguretat i vicepresident de l'Associació Catalana de Municipis. Cada any va a Tarifa, on és conegut com el Machote, tal com va explicar al pregó de les festes de Tarifa del 2008.

## Referències

* ↑ «Fermí Santamaria». Alcaldes.eu, 2013 [Consulta: 1r agost 2014]. Arxivat 9 August 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-08-09. [Consulta: 1r agost 2014].
* 1 2 «Equip de govern». Llagostera.cat. Ajuntament de Llagostera. Arxivat de l'original el 8 d’agost 2014. [Consulta: 1r agost 2014].
* ↑ Sáez, Jofre ««L'Ajuntament ha de ser el braç amic dels que tenen dificultats»». Diari de Girona, 29-06-2011 [Consulta: 1r agost 2014]. Arxivat 4 de març 2016 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 1r agost 2014].
* ↑ Redacció «Fermí Santamaria, alcalde de Llagostera». Canal Ajuntament, 05-03-2014 [Consulta: 1r agost 2014].
* ↑ Terán, Shus «Fermín Santamaría recuerda al emigrante en el inicio de las fiestas». Europasur, 07-09-2008 [Consulta: 1r agost 2014].
* ↑ «Entrevista. Fermí Santamaria. Alcalde de Llagostera. “Soy andaluz de nacimiento y catalán de sentimiento”». Raíces Andaluzas, 26-04-2013 [Consulta: 1r agost 2014]. Arxivat 8 August 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-08-08. [Consulta: 1r agost 2014].
# Cleòpatra I

Cleòpatra I o Cleòpatra Sira (en llatí Cleopatra, en grec antic Κλεοπάτρα Σύρα), que va néixer circa el 215 aC i va morir circa el 176 aC, fou reina d'Egipte.
Era filla del selèucida Antíoc III el Gran i de Laodice III, i germana de Seleuc IV Filopàtor i d'Antíoc IV. Es va casar amb Ptolemeu V Epífanes potser el 193 aC. Va rebre la Celesíria com a dot però Antíoc, el seu pare, va rebutjar després aquest acord.
Va tenir tres fills: Ptolemeu VI Filomètor, Cleòpatra II i Ptolemeu VIII Evergetes II. L'any 187 aC se li van confiar funcions administratives i a la mort del seu marit el 180 aC va assolir la regència del seu fill Ptolemeu VI Filomètor fins que va morir el 176 aC.

## Referències

* ↑ 3.Cleopatra a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 799
* ↑ Appià. Història de Roma: Síria, III, 13; V, 18

## Vegeu també

* La dona a l'Antic Egipte.
Viccionari
# Jo Planckaert

Jo Planckaert (Deinze, 16 de desembre de 1970) és un ciclista belga que fou professional entre 1992 i 2004. És fill del també ciclista Willy Planckaert.
En el seu palmarès hi ha una quarantena de victòries, destacant clàssiques belgues com la Nokere Koerse o la Kuurne-Brussel·les-Kuurne.

## Palmarès

* 1989
** 1r al Tour de Flandes júnior
* 1991
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Limburg amateur
* 1993
** 1r a la Ronde van Midden-Zeeland
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Andalusia
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Múrcia
* 1995
** 1r al Gran Premi de Denain
** 1r a la Nokere Koerse
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suècia
** Vencedor d'una etapa de la Volta a la Xina
* 1997
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Galícia
* 1998
** 1r a l'Étoile de Bessèges i vencedor d'una etapa
** 1r a la Kuurne-Brussel·les-Kuurne
** 1r al Gran Premi Jef Scherens
** 1r al Circuit Mandel-Lys-Escaut
* 1999
** Vencedor d'una etapa a l'Étoile de Bessèges
* 2000
** 1r a l'Étoile de Bessèges
** 1r a la Tro Bro Leon
** 1r al Gran Premi de la vila de Zottegem
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Andalusia
** Vencedor d'una etapa al Tour de la Regió valona
** Vencedor d'una etapa al Tour del Llemosí
* 2003
** Vencedor d'una etapa a l'Étoile de Bessèges

### Resultats al Tour de França

* 1997. Abandona (14a etapa)

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
# Ptolemeu (fill de Thraseas)

Ptolemeu (en llatí Ptolemaeus, en grec antic Πτολεμαίος) fill de Thraseas era un cap dels mercenaris grecs al servei de Ptolemeu VI Filomètor. A la guerra contra Antíoc III el Gran del 217 aC, va ser nomenat comandant de la falange juntament amb Andròmac d'Aspendos, a la part final de la quarta guerra síria, segons diu Polibi.

## Referències

* ↑ 15.Ptolemaeus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 566
Viccionari
# Raúl Vilches More

Raúl Vilches More (Cifuentes, 2 d'octubre de 1954 - Medellín, 13 de gener de 2022) fou un jugador de voleibol cubà que va competir durant les dècades de 1970 i 1980.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Mont-real, on va guanyar la medalla de bronze en la competició de voleibol. Quatre anys més tard, als Jocs de Moscou, fou setè en la mateixa competició.
En el seu palmarès també destaca una medalla de bronze al Campionat del Món de voleibol de 1978, dues medalles d'or (1975 i 1979) i dues de plata (1983 i 1987) als Jocs Panamericans i tres d'or als Jocs Centreamericans i del Carib (1974, 1978 i 1982).
Una vegada retirat exercí d'entrenador, primer a Cuba, i des del 1998 a Colòmbia, on va ajudar a formar la selecció nacional de voleibol.

## Referències

* ↑ «Cuban Volleyball Player Raúl Vilches Dies in Colombia». The Goa Spotlight, 14-01-2022. Arxivat 14 de gener 2022 a Wayback Machine.
* 1 2 3 «Olympedia – Raúl Vilches». [Consulta: 22 agost 2023].