OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mitra Hejazipour

Mitra Hejazipour (19 de febrer de 1993) és una jugadora d'escacs iraniana que té el títol de Gran Mestre Femení des del 2015.
A la llista d'Elo de la FIDE del març de 2020, hi tenia un Elo de 2300 punts, cosa que en feia la jugadora (en actiu) número 4 de l'Iran. El seu màxim Elo va ser de 2357 punts, a la llista del setembre de 2011.

## Resultats destacats en competició

Fou campiona de l'Iran l'any 2012, i subcampiona en els anys 2013 i 2014.
El 2015 va pendre part al Campionat del món femení on fou eliminada a la primera ronda en perdre davant sueca Pia Cramling. El setembre de 2015 fou campiona d'Àsia a Al Ain (Filipines).

### Participació en olimpíades d'escacs

Hejazipour ha participat, representant l'Iran, en quatre Olimpíades d'escacs entre els anys 2008 i 2014, amb el resultat de (+15=5−8), per un 62,5% de la puntuació. El seu millor resultat el va fer a les Olimpíada del 2014 en puntuar 5½ de 8 (+4 =3 -1), amb el 68,8% de la puntuació, amb una performance de 2300.

## Notes i referències

* ↑ «Nota biogràfica de Mitra Hejazipour» (en anglès). Chessgames.com. [Consulta: 8 setembre 2015].
* ↑ «Fitxa FIDE de Mitra Hejazipour» (en anglès). lloc web de la FIDE. [Consulta: 21 març 2020].
* ↑ Posició al rànquing mundial i evolució Elo de Mitra Hejazipour «benoni.de». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 8 setembre 2015]. (alemany)
* ↑ «Resultats Campionat d'escacs femení de l'Iran». chess-results.com. [Consulta: 8 setembre 2015].
* ↑ «Campionat de l'Iran 2013». chess-results. [Consulta: 8 setembre 2015].
* ↑ «Campionat de l'Iran 2014». chess-results. [Consulta: 8 setembre 2015].
* ↑ «Campionat del món d'escacs femení 2015». fide.com. [Consulta: 8 setembre 2015].
* ↑ «Hejazipour new Asian Women's Champion 2015». chessbase.com. [Consulta: 8 setembre 2015]. (anglès)
* ↑ La notació (+x -y =z) vol dir que el primer jugador va guanyar x partides, en va perdre y, i va fer taules en z.
# Semuy

Semuy és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 95 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Semuy era de 95 persones. Hi havia 56 famílies de les quals 28 eren unipersonals (20 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 78 habitatges, 51 eren l'habitatge principal de la família, 25 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 71 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 51 habitatges principals, 42 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 8 en tenien dues, 8 en tenien tres, 17 en tenien quatre i 18 en tenien cinc o més. 31 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 26 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Semuy el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 4 |
| 4 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 8 |
| 12 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 12 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 8 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 67 persones, 38 eren actives i 29 eren inactives. De les 38 persones actives 30 estaven ocupades (18 homes i 12 dones) i 8 estaven aturades (2 homes i 6 dones). De les 29 persones inactives 19 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Semuy hi havia 48 unitats fiscals que integraven 91 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.776 €.

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de transport.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Semuy a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Semuy a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# XXVIII Premis Turia

Els XXVIII Premis Turia foren concedits el 6 de juliol de 2019 per la revista valenciana Cartelera Turia amb la intenció de guardonar les persones i col·lectius que haguessen destacat l'any anterior en qualsevol de les categories i seccions que cobria la revista: cinema (pel·lícula espanyola i estrangera, actor i actriu), teatre, arts plàstiques, literatura, gastronomia, mitjans de comunicació, esports, música i literatura. La llista de guanyadors era escollida per l'equip de redactors i col·laboradors de la revista.
L'entrega es va dur a terme al centre cultural La Nau (Universitat de València) i va comptar amb l'actuació del cantautor A. Martí, Los Cheuwacas i el crooner valencià Juan Botella.
El premi consisteix en una estàtua que imitava la que sortia a la mítica pel·lícula El falcó maltès (1950) de John Huston.

## Guardons

Els guanyadors de l'edició foren:
| Categoria | Premiat | Labor premiada |
| Millor Actor Revelació | Miguel Bernardeau | Élite |
| Millor adaptació a televisió | Rodolf Sirera | La catedral del mar |
| Pel suport a la producció de cinema | Cinema de TVE | |
| Premi especial | IVAM | 30è Aniversari |
| Premi trajectòria periodística | Salvador Enguix Oliver | La Vanguardia |
| Millor contribució a la recuperació de la memòria històrica | Matías Alonso | |
| Millor museu privat de València | Bombas Gens | |
| Millor contribució cívica per la querella argentina del franquisme | Associació Memorial 23 de abril | |
| Millors distribuïdores del 2019 | Avalon Films Wanda Films | |
| Millor contribució a la igualtat de la dona | CIMA | |
| Millor contribució a la defensa del medi ambient | Fridays for Future | |
| Millor contribució literària | Abelardo Muñoz | |
| Millor contribució musical | Pep Gimeno | |
| Millor assaig | Enrique Herreras Maldonado Ana Noguera | Las contradicciones culturales del capitalismo en el siglo XXI.Una respuesta a Daniel Bell |

## Referències

* ↑ Manuel Salvador i Jardí 50 anys de Cartelera Turia. Una publicació insòlita en el sistema comunicatiu valencià, p. 42
* ↑ GALA XXVIII PREMIS TURIA+TURIA PARTY MUSIC FEST, entradium.com
* ↑ El periodista de La Vanguardia Salvador Enguix, entre los XXVIII Premis de la Cartelera Turia, La Vanguardia, 24 de juny de 2019
* ↑ La «Cartelera Turia» entrega sus premios en La Nau, Levante EMV, 7 de juliol del 2019
* ↑ Web de Bodegas Vinetur, guanyadores d'un premi a la XXI Edició, amb una foto de l'estatueta
* ↑ Llista de guanyadors al facebook de Cartelera Turia
* ↑ Enrique Herreras y Ana Noguera, premio Cartelera Turia por el libro sobre las contradicciones del culturales del capitalismo, uv.es

## Vegeu també

* Fotogramas de Plata 2018
* Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 2018
* XXXIII Premis Goya
* XXVIII Premis de la Unión de Actores
* 63a edició dels Premis Sant Jordi de Cinematografia
* Premis Gaudí de 2019
* VI Premis Feroz
* XXIV Premis Cinematogràfics José María Forqué

## Enllaços externs

* Fotografies inèdites dels XXVIII Premis Turia
# Xantatge emocional

El xantatge emocional és el tractament abusiu dins d'una relació que busca modificar el comportament de l'altra persona a través dels seus sentiments de por, culpa, deure o amor. Es basa en l'amenaça, explícita o implícita, de conseqüències emocionalment negatives si l'altre no adapta la conducta al que desitja qui fa el xantatge. Es pot manifestar en comentaris, rebequeries, tractament de silenci, demostrar patiment, recordar obligacions o fets del passat o en altres formes afins. Pot ser un mecanisme conscient o inconscient però sempre és un tipus de manipulació psicològica. El terme prové del 1947.

## Tipus

El xantatge emocional es pot classificar de diverses maneres. En primer lloc, segons el mecanismes en què es manifesta i la seva intensitat. Es relaciona amb unes fases concretes:
* En una primera frase el subjecte manifesta, explícitament o no, que no desitja que passi un esdeveniment o conducta lligat a la víctima. Es fa al·lusió al vincle afectiu entre ambdós, si hi ha respecte i estima, no es permetrà que passi allò, ja que causa dolor al subjecte. També es pot camuflar com una recomanació de benestar per a la víctima.
* En una segona fase, si la víctima insisteix en la conducta no desitjada, sorgeix el xantatge amb la presència de les conseqüències (amenaces, malestar)
* En una tercera fase, si no es produeix el canvi, augmenta la intensitat o repetició del xantatge, que pot adoptar altres formes de maltractament psicològic.
En segon terme, hi ha dues classes de xantatge en funció de com siguin les conseqüències negatives. La primera és de tipus castigador (si no es modifica la conducta, la víctima rebrà un càstig) i la segona és autocastigadora (si la víctima no canvia, el subjecte patirà i pel vincle d'amor o obligació que els uneix, això no està permès ni és desitjable).
En tercer lloc, es pot classificar segons les emocions que provoqui en la víctima, tot i que sol haver-hi una barreja confusa de sentiments.

## Referències

* ↑ Redl, Fritz (October 1947). "Discipline and Group Psychology". Journal of the National Association of Deans of Women. 11–12: 10.
* ↑ Rapole, Crystal «How to Spot and Respond to Emotional Blackmail». Helathline [Consulta: 11 febrer 2024].
* ↑ Forward, Susan. Chantaje emocional. De Bolsillo [Consulta: 11 febrer 2024].
# Yukpa

El yukpa és un idioma de la família carib parlat pels yukpes a l'estat veneçolà de Zulia i al departament colombià de Cesar.

## Gramàtica

La llengua yukpa, té deu pronoms personals. El Yukpa té dues primera persona del plural (nosaltres). epü, que s'usa quan el parlant es refereix a "tu i jo". L'altre es diu nana, quan es refereix "ell/ella i jo". El yukpa té dues tercera persona (ell, ella), el dt. o mash que es refereix a aquelles persones pròximes al parlant i el ake que es refereix als que estan a una distància llunyana. I també té tres terceres persones plural (ells/elles), el masha que són les persones que són a prop, el aksha que són les persones que a una distància llunyana i el oka que es refereix al que està repetit o que es va esmentar abans.
    Número Singular Plural Persona Primera awü: jo epü: tu i jo nana: ell/ella i jo Segona amo: tu amora: vostès o vosaltres/as Tercera dt., mash: ell (proximal) ake: ell/ella (distal) masha: ells/elles (proximal) aksha: ells/elles (distal) oka: ells/elles (anafòric)

### postposicions

El yukpa, com altres idiomes caribes, usa en general postposicions:
    jenja pë këpëi
    j-enja pë k-ëpëi
    1p-mà per 2A1P-prendre:PASSAT
    '[tu] em vas prendre de la mà'
-Bon dia = penash nekena -Bona tarda = kowanna -Bona nit = kokoshna -hola = pena

## Fonologia

Registra 5 vocals i 10 consonants.

### Vocals

| | Anteriors | Centrals | Posteriors |
| Tancades | | ɨ | o |
| Mitjanes | e | | o |
| Obertes | | a | |
La semitancada /e/ varia lliurement amb la tancada i.

### Consonants

| | | labial | alveolar | palatal | velar |
| oclusiva | oclusiva | p | t | | k |
| nasals | nasals | m | n | | |
| fricativa | fricativa | | s | ʃ | |
| africada | africada | | | ʧ | |
| vibrant | vibrant | | ɾ | | |
| aproximant | aproximant | w | j | | |
S'ha proposat incloure entre els fonemes yukpa l'oclusiva glotal /ʔ/, que entre alguns parlants és substituïda per la fricativa glotal /h/, però podrien interpretar-se com a realitzacions glotals o aspirades de les vocals, perquè es presenten solament al final d'una síl·laba abans de les consonant oclusives, fricatives i africada i, generalment són opcionals, per exemple: "dona" = [woɾeʔpa] ~ [woɾehpa] ~ [woɾepa] "olla = [paʔʃe] ~ [pahʃe] ~ [paʃe]
L'aproximant /j/ pot realitzar-se com a africada sonora alveolar ʣ o postalvelar ʤ; l'africada sorda /ʧ/ pot realitzar-se com palatoalveolar ʨ; la labiovelar /w /pot realitzar-se com a bilabial β̞ o labidental ʋ.

### Accent

L'accent cau més sovint sobre la segona síl·laba, però pot caure en la primera.

## Referències

* ↑ First Observations on the Yukpa Language.
* 1 2 3 4 5 Meira, Sérgio (2003) "Primeras observaciones sobre la lengua yukpa"; Lingua Americana 7 (12): 113-138.

## Enllaços externs

* Yukpa - apuntes
* Yukpa a native-languages.org
* Jeova Itachani (en yupka); Watch Tower Bible and Tract Society of Pennsylvania.
# Gliese 169

Gliese 169 (GJ 169 / HD 28343 / HIP 20917) és un estel en la constel·lació del Taure visualment situada a 55 segons d'arc de κ Tauri. De magnitud aparent +8,35, no és visible a ull nu. S'hi troba a 37,5 anys llum de distància del sistema solar. Els estels coneguts més properes a Gliese 169 són LP 415-636 i Gliese 174, situades respectivament a 6,4 i 6,9 anys llum de distància.
Gliese 169 és un nan taronja de tipus espectral K7V, un estel que, com el Sol, obté la seva energia a partir de la fusió d'hidrogen en el seu interior. Dins dels nans taronges, se situa entre els més freds i menys lluminosos; amb una incerta temperatura efectiva entre 4137 K i 4211 K, la seva lluminositat visual equival al 3,7 % de la lluminositat solar. De menor grandària que el Sol, la mesura del seu semidiàmetre angular (0,279 mil·lisegons d'arc) permet calcular el seu radi, que correspon a un 69 % del radi solar. Els seus paràmetres són semblants als de 61 Cygni B —la component més tènue d'aquest sistema— o als de Gliese 638.
Gliese 169 apareix catalogat com un estel fulgurant en la base de dades SIMBAD, per la qual cosa rep la denominació de variable provisional NSV 1612.

## Referències

* ↑ «G.P. Kuiper's spectral classifications of proper-motion stars». The Astrophysical Journal Supplement Series, 10-1985, pàg. 197–227. DOI: 10.1086/191069.
* 1 2 3 4 5 6 7 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «UBV(RI)CJHK observations of Hipparcos-selected nearby stars» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 4, 21-04-2010, pàg. 1949–1968. DOI: 10.1111/J.1365-2966.2009.16182.X.
* ↑ Eva Grebel «SP_Ace: a new code to derive stellar parameters and elemental abundances» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 11-02-2016, pàg. 2–2. DOI: 10.1051/0004-6361/201526758.
* 1 2 Afirmat a: AGK3. Pàgina: 153. Data de publicació: 1971.
* ↑ Davide Gandolfi «REM near-IR and optical photometric monitoring of pre-main sequence stars in Orion. Rotation periods and starspot parameters» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 04-11-2009, pàg. 1313-1330. DOI: 10.1051/0004-6361/200913327.
* 1 2 3 «NSV 1612 - Flare Star» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 6 maig 2021].
* 1 2 Gliese 169 (The Internet Stellar Database)
* ↑ Gliese 169 Arxivat 2012-02-11 a Wayback Machine. (ARICNS)
* 1 2 Masana, E.; Jordi, C.; Ribas, I. «Effective temperature scale and bolometric corrections from 2MASS photometry». Astronomy and Astrophysics. pp. 735-746.
* ↑ Soubiran, C.; Bienaymé, O.; Mishenina, T. V.; Kovtyukh, V. V. «Vertical distribution of Galactic disk stars. IV. AMR and AVR from clump giants». Astronomy and Astrophysics. pp. 91-101.
# Punt de codi

Un punt de codi o posició en codi (en anglès , code point), en la terminologia de la codificació de caràcters, és qualsevol dels valors numèrics que conformen l' espai de codis. Molts punts de codi representen caràcters individuals, però també poden tenir altres usos, com ara servir de marques per aplicar format.
A tall d'exemple, l'esquema de codificació de caràcters ASCII admet 128 punts de codi a l'interval que que va des de 0 $_{hex.}$ a 7F $_{hex.}$, ASCII estès conté 256 punts de codi a l'interval 0 $_{hex.}$ a FF $_{hex.}$, i Unicode permet 1 114 112 punts de codi a l'interval 0 $_{hex.}$ a 10FFFF $_{hex.}$ . L'espai de codis d'Unicode es divideix en disset plans (el pla plurilingüe bàsic i 16 plànols suplementaris), cadascun amb 65 536 (= 2 $^{16}$ ) punts de codi. Així, la mida total de l'espai de codis d'Unicode és de 17 × 65 536 = 1 114 112 punts de codi.

## Referències

* ↑ Glosario de términos de Unicode (en inglés)
* ↑ «The Unicode® Standard Version 11.0 – Core Specification» (PDF) (en anglès). Unicode Consortium p. 22, 30-06-2018. Arxivat de l'original el 19 de setembre de 2018. [Consulta: 25 desembre 2018].
* ↑ «The Unicode® Standard Version 11.0 – Core Specification» (pdf) (en anglès). Unicode Consortium p. 23, 30-06-2018. Arxivat de l'original el 2018-09-19. [Consulta: 25 desembre 2018].
# Rectoria (Montmeló)

La Rectoria és una casa modernista de Montmeló (Vallès Oriental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici aïllat de planta rectangular. Consta de planta baixa i golfes. La coberta de teula àrab és a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana principal. La cornisa està feta amb tres filades de totxo disposades esglaonadament. Les façanes estan pintades de blanc i dividides per registres. Una filada de totxo separa el sòcol de la resta de la façana. Una sanefa de rajoles emmarcada entre tres filades esglaonades de totxo separa la planta baixa de les golfes.
Els buits són de llinda plana menys l'accés principal que és d'arc rebaixat. Tots tenen a la part superior dels brancals a la manera d'imposta una sanefa igual que la que separa la planta baixa de les golfes. Al damunt de les llindes hi ha unes motllures disposades com un timpà d'arc apuntat. Els arcs externs són de totxo de diferents dimensions i disposició. Els arcs interns són motllures de guix esglaonades. L'espai central està recobert de trencadís de ceràmica de color blanc i blau marí. Les finestres tenen els ampits inclinats i recoberts de rajoles de ceràmica verda. Totes les de la plant baixa tenen una reixa de ferro forjat pintada de color platejat.
A la façana principal, hi ha una doble escala de dos trams que acondueix al replà de davant de la porta principal. La decoració d'aquesta obertura és igual a la resta, només cal assenyalar que el trencadís porta l'anagrama de Jesucrist (JHS). A les golfes, hi ha un buit tripartit amb dos pilars fets de totxo, el central és el més gran. El capcer d'aquesta façana i la posterior està coronat per un plafó de forma rectangular rematat amb una motllura de totxo. L'edifici té dos portals més, un a la façana est que dona a un pati interior que comunica amb l'església, i l'altre, a la façana posterior que dona a l'antic centre parroquial.

## Història

L'any 1924 es va començar la construcció de la nova rectoria, en l'època de mossèn Josep M. Martí Esteve. Els plànols els va dibuixar un tècnic de la fàbrica Cucurny, Ramon Casanelles i l'edifici el va construir el mestre d'obres Miquel Molins. La rectoria es va inaugurar i beneir el 13 de maig de 1928.

## Referències

* 1 2 3 4 «Rectoria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 octubre 2017].
# Rendezvous at Midnight

Rendezvous at Midnight és una pel·lícula de misteri estatunidenca de 1935 dirigida per Christy Cabanne i protagonitzada per Ralph Bellamy i Valerie Hobson. La pel·lícula va ser produïda i distribuïda per l'estudi de Hollywood Universal Pictures. El títol de la pel·lícula estava pensat originalment per a Secret of the Chateau, estrenada l'any anterior, però després es va reciclar el títol provisional per a aquesta pel·lícula.

## Argument

La Sandra Rogers està irritada perquè el seu promès, el comissari de policia Robert Edmonds, sempre està massa ocupat amb la feina per veure-la. Ella capta la seva atenció confessant en broma haver acabat de cometre l'assassinat d'un despietat home de negocis. La sospita sembla apuntar cap a ella quan realment es descobreix que l'home està mort.

## Repartiment

* Ralph Bellamy com Comissari Robert Edmonds
* Valerie Hobson com Sandra Rogers
* Catherine Doucet com Fernande
* Irene Ware com Myra
* Helen Jerome Eddy com Emmy
* Purnell Pratt com Alcalde
* Kathlyn Williams com Mrs. Arthur Dewey
* Edgar Kennedy com Mahoney
* Vivien Oakland com Lillian Haskins
* William P. Carleton com Jutge
* Lluís Alberni com Conserge

## Referències

* ↑ «Rendezvous at Midnight (1935) - Overview». TCM.com. [Consulta: 16 gener 2016].
* ↑ «Rendezvous-at-Midnight - Trailer - Cast - Showtimes». The New York Times. Baseline & All Movie Guide. [Consulta: 16 gener 2016].
* ↑ «Rendezvous at Midnight». Afi.com. [Consulta: 16 gener 2016].
* ↑ Weaver & Brunas p.96

## Bibliografia

* Weaver, Tom i Brunas, Michael i Brunas, John. Universal Horrors: The Studio's Classic Films, 1931-1946 . McFarland & Company, 2007.
# Riu subterrani

Un riu subterrani és un riu que discorre totalment o parcial sota la supperfície del sòl on la llera del riu no es veu sobre la superfície de la Terra). En mitologia i literatura hi ha molts exemples de rius subterranis.
Els rius subterranis poden ser completament naturals fluint en sistemes de coves. En el relleu càrstic els rius poden desaparèixer en grans forats i continuar fluint per sota de la terra. En alguns casos tornen a emergir més endavant. En general un riu subterrani desapareix sota la terra perquè l'àcid carbònic ha dissolt la roca calcària.
Certs rius subterranisvan ser coberts dins del desenvolupament urbà.

## Rius subterranis als Països Catalans

* Coves de Sant Josep a la Vall d'Uixó
* Riu subterrani del Garraf: La Falconera o La Dolça
* Riu subterrani d'Estartit a Les Medes
* Cova de la Font Major Mallorca
* Cova de Cuberes Pallars

## Altres exemples de rius subterranis naturals

* Sistema de coves de Križna jama, Eslovènia amb 22 llacs subterranis
* Cancun
* Lost River als Apalatxes, els Estats Units
* El riu Mojave de Califòrnia
* Phong Nha-Ke Bang a Vietnam
* Puerto Princesa a l'illa de Palawan, Filipines
* Riu Santa Fe a Florida
* El Sistema Sac Actun a la península de Yucatan
Hi ha peixos com els Amblyopsidae i altres organismes adaptats a viure en rius i llacs subterranis.

## Exemples de rius subterranis artificials

Entre altres es troben:
* El Dommel als Països Baixos
* El Riu Fleet i altres a Londres
* El Rivulet Hobart a Tasmània
* El riu Neglinnaya, a Moscou
* El riu Bièvre a París

## En mitologia i literatura

En la mitologia grega Styx, Flegeton, Acheron, Cocytus, i Lethe són rius subterranis. Dante Alighieri, en el seu Infern incloïa els rius Aqueront, Flegetont i Estigi.
Jules Verne en la seva novel·la Un viatge al centre de la Terra esmenta un riu subterrani.

## Vegeu també

* Carst

## Referències

* ↑ William Herbert Hobbs, Earth Features and Their Meaning: An Introduction to Geology for the Student and the General Reader, Macmillan, 1912, pages 182 and 189.
* ↑ Richard J. Heggen: Underground Rivers from the River Styx to the Rio San Buenaventura with Occasional Diversions Arxivat 2016-07-21 a Wayback Machine., University of New Mexico.

## Enllaços externs

* Riu subterrani del Garraf. Avenc Font i Sagué
* El riu subterrani de la Falconera (Garraf)
* Un riu subterrani de tres quilòmetres porta aigua dolça de l'Estartit a les Medes - Diari de Girona