OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal Jan Pau

Cal Jan Pau és un edifici del municipi de Planoles (Ripollès) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una pallissa transformada rudimentàriament en habitacle pel masover a la primera planta, la construcció actual data de l'any 1846. Consta de dos cossos rectangulars units per l'angle, disposats segons la mateixa orientació. Tres crugies de les mateixes dimensions componen un volum auster i noble, l'horitzontalitat del qual contrasta amb la verticalitat triangular de l'altre. A la casa pairal, la prolongació de la barbacana el teulat aixopluga la galeria construïda de fusta, espai intermedi entre l'interior i l'exterior, de línia senzilla i elegant contraposada a la massa i predomini del massís dels murs.

## Referències

* 1 2 3 «Cal Jan Pau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 gener 2016].
# Jordi Vila

Jordi Vila és el nom dels següents personatges:
* Jordi Vilaseca i Anguera (1947-2011) actor de teatre, còmic i actor de doblatge català
* Jordi Vila i Fernández (1947-2023) músic, cantant i actor i director de doblatge català
* Jordi Vila i Foruny (1933- 2013) industrial i polític català
* Jordi Vila i Gómez (1952) músic, instrumentista de tible i compositor català
* Jordi Vila i Rufas (1924-2011) pintor català
* Jordi Vila i Soler (1929-2010) futbolista català i davanter centre del Barça de les Cinc Copes
# Cal Masana

Cal Masana és un edifici del municipi d'Esparreguera (Baix Llobregat) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
És un edifici que té al primer pis una obertura rectangular, amb un marc còncau motllurat i un guardapols d'arc conopial i elements decoratius molt desgastats. A la planta baixa també es conserven guardapols sobre els puntals.

## Referències

* ↑ «Cal Masana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 febrer 2015].
# Abdurrahman Nureddin Paixà

Abdurrahman Nureddin Paixà o Abdurrahman Nureddin Paşa (Kütahya, 28 de març de 1836 - Istanbul, 7 d'agost de 1912 P. 24) fou un polític turc que va servir com el primer ministre de l'Imperi Otomà entre el 2 maig de 1882 i 12 de juliol del mateix any.
Nascut a Kütahya en temps otomans, ve de la família Germiyanoğulları i és fill de Kütahyalı Hacı Ali Paixà. Després de rebre una bona educació va tenir diversos càrrecs com mutasarrıf de Şumnu, Varna i Niş, i de governador d'Ankara, Baghdad (dues vegades), Diyarbakır i Kastamonu amb el títol i rang de ministre. També va ser Ministre de Justícia durant 12 anys.
A Kastamonu, on va ser governador durant nou anys, hi ha un liceu que porta el seu nom.

## Referències

* ↑ Safa Kılıçlıoğlu. Büyük lûgat ve ansiklopedi: ek. Meydan Yayınevi, 1985.
* ↑ «Countries T». [Consulta: 1r octubre 2024].
* ↑ Mustafa Müftüoğlu. Yalan söyleyen tarih utansini. Çile Yayinevi, 1976.
* ↑ «TARİHÇEMİZ - Abdurrahmanpaşa Lisesi», 22-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-22. [Consulta: 1r octubre 2024].
Gran visir otomà :
# Barbus bergi

Barbus bergi és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 12 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-àfrica i a l'oest de la mar Negra (des de Bulgària fins a Turquia).

## Referències

* ↑ Cuvier G. 1816. Le Règne Animal distribué d'après son organisation pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Les reptiles, les poissons, les mollusques et les annélides. Edition 1. Règne Animal (ed. 1) v. 2. i-xviii + 1-532.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Skelton, P.H., 1993. A complete guide to the freshwater fishes of southern Africa. Southern Book Publishers. 388 p.
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C.; Daget, J. «Cyprinidae». A: Daget, J.; Gosse, J.-P.; Thys van den Audenaerde, D. F. E.. Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA) (en anglès). Volum 1. Institut de Recerca per al Desenvolupament (Orstom) i Museu Reial de l'Àfrica Central (MRAC), 1984, p. 217–342.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Blitum

Blitum és un gènere de plantes dins la subfamília Chenopodioideae dins la família de les amarantàcies. El gènere Blitum va ser descrit per primera vegada l'any 1753 per Carl von Linné a Species Plantarum , vol. 2, p. 4. Té 12 espècies que anteriorment es classificaven dins els gèners Chenopodium, Monolepis, o Scleroblitum. Les espècies de Blitum es troben a Àsia, Europa, Nord d'Àfrica, Amèrica i Austràlia.
La recerca filogenètica va mostrar que les espècies de Monolepis i Scleroblitum, estan més estretament emparentades amb Spinacia, i no pertanyien realment a Chenopodium. Per tant, Fuentes-Bazan et al. (2012) les separaren en Blitum. Junt ambSpinacia, el gènere Blitum va ser agrupat dins la tribu Anserineae (Sinònim, Spinacieae).

## Taxonomia

Segons Fuentes-Bazan (2012), Blitum consta de 12 espècies:
* Blitum asiaticum (Fisch. & C. A. Mey) S. Fuentes, Uotila & Borsch, (Syn. Monolepis asiatica Fisch. & C. A. Mey): Rússia Sakha i regió de Khabarovsk.
* Blitum atriplicinum F. Muell., (Syn. Scleroblitum atriplicinum (F. Muell.) Ulbr.): Austràlia.
* Blitum bonus-henricus (L.) Rchb. (Syn. Chenopodium bonus-henricus L.), a Europa.
* Blitum californicum S. Watson, (Syn. Chenopodium californicum (S.Watson) S.Watson), California goosefoot: a Califòrnia i Mèxic.
* Blitum capitatum L., (Syn. Chenopodium capitatum (L.) Ambrosi),.
* Blitum hastatum Rydb., (Syn. Chenopodium capitatum var. parvicapitatum Welsh):.
* Blitum korshinskyi Litv., (Syn. Chenopodium korshinskyi (Litv.) Minkw): a Tadzhikistan.
* Blitum litwinowii (Paulsen) S. Fuentes, Uotila & Borsch, (Syn. Monolepis litwinowii Paulsen, Chenopodium litwinowii (Paulsen) Uotila): a Afganistan i Tadzhikistan.
* Blitum nuttallianum Schult., (Syn. Monolepis nuttalliana (Schult.) Greene, Chenopodium trifidum Trev.), Nuttall's povertyweed: Amèrica.
* Blitum petiolare Link, (Syn. Chenopodium exsuccum (C. Loscos) Uotila): a Àfrica del Nord, Portugal i Espanya, naturalitzat a Suècia.
* Blitum spathulatum (A. Gray) S. Fuentes, Uotila & Borsch, (Syn. Monolepis spathulata A. Gray):.
* Blitum virgatum L. (Syn. Chenopodium foliosum Asch.), leafy goosefoot:.

## Referències

* Susy Fuentes-Bazan, Pertti Uotila, Thomas Borsch: A novel phylogeny-based generic classification for Chenopodium sensu lato, and a tribal rearrangement of Chenopodioideae (Chenopodiaceae). In: Willdenowia 42, 2012, p. 16-18.
* ↑ Species Plantarum at BHL
* ↑ Blitum asiaticum at GRIN
* ↑ Blitum atriplicinum at GRIN
* ↑ «Blitum bonus-henricus at GRIN». Arxivat de l'original el 2014-09-07. [Consulta: 8 febrer 2016].
* ↑ Blitum californicum at GRIN
* ↑ «Blitum capitatum at GRIN». Arxivat de l'original el 2014-09-07. [Consulta: 8 febrer 2016].
* ↑ «Blitum hastatum at GRIN». Arxivat de l'original el 2014-09-07. [Consulta: 8 febrer 2016].
* ↑ Blitum korshinskyi at GRIN
* ↑ Blitum litwinowii at GRIN
* ↑ Blitum nuttallianum at GRIN
* ↑ Blitum petiolare at GRIN
* ↑ Blitum spathulatum at GRIN
* ↑ Blitum virgatum at GRIN
# Abelard Petrús Garriga

Abelard Petrús Garriga (Maó, 15 de febrer de 1913 - Barcelona, 15 de desembre de 2002) fou un futbolista menorquí de la dècada de 1930.

## Trajectòria

Fou un futbolista maonès que jugava a la posició de porter. Passà seva carrera futbolística a Catalunya, jugant a la UE Sant Andreu, l'FC Martinenc i l'FC Gràcia durant els anys 1930. L'any 1939 realitzà una prova per fitxar pel Barça però no reeixí. Després de la guerra civil defensà els colors del Terrassa FC, UE Sants i CE Sant Celoni.

## Referències

* ↑ «Necrològiques». El Periódico de Catalunya, 16-12-2002. [Consulta: 9 gener 2017].
* 1 2 3 4 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Los hay muy serios». Mundo Deportivo, 14-08-1933. [Consulta: 9 gener 2017].
# Knipowitschia longecaudata

Knipowitschia longecaudata és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la mar Negra, la Mar d'Azov i la mar Càspia.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Berg, L.S. 1965. Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries. volum 3, quarta edició. Israel Program for Scientific Translations Ltd, Jerusalem, Israel.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Miller, P.J. 1986 Gobiidae. p. 1019-1085. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean. Vol. 3. UNESCO, París.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Llista de països que s'han independitzat d'Espanya

La llista de països que s'han independitzat d'Espanya és una llista de països que van deixar de formar part d'Espanya per proclamar la independència, o ocasionalment per l'incorporació a un altre país, tal com es veu en el mapa de sota. Aquests processos van succeir en períodes i regions mundials diferents que començant pel segle XVII (Portugal).

## Ones d'independència

Des dels seus començaments en el segle xvi, l'Imperi Espanyol va conquerir les àrees noves que comencen fora del seu nucli Castellà. El 1597, la corona Espanyola (Castellana) va perdre els Països Baixos (Holanda). El 1640, Portugal trencà amb les relacions amb Espanya després que Felip II l'havia incorporat als seus dominis el 1581. Una segona onada d'independència va arribar després de la Independència de les Tretze Colònies d'Amèrica del Nord i la batalla de Trafalgar que marcà el final de l'hegemonia Atlàntica espanyola. Veneçuela (1811), sota la influència de la Real Compañía Guipuzcoana de Caracas, va esperonar i escampar els moviments d'independència d'Amèrica Central i del Sud, liderats per Simon Bolivar.
Durant la Restauració espanyola en el segle xix tardà, les últimes colònies importants Cuba, Puerto Rico i Filipines van tallar llaços amb la metròpoli amb el suport dels Estats Units. A partir dels anys 50 del segle xx, Espanya va perdre les últimes terres continentals a l'Àfrica, el protectorat espanyol dins Marroc, Ifni, Guinea Equatorial i el Sàhara Occidental.

## Vegeu també

* Guerra mexicana d'Independència

## Referències

* 1 2 «Humanities › History & Culture Independence from Spain in Latin America». ThoughtCo. Dotdash. [Consulta: 25 novembre 2017].
* ↑ «Simón Bolívar: The Liberator». latinamericanstudies.org. Dr. Antonio Rafael de la Cova. [Consulta: 25 novembre 2017].
# Xavier Estrada Fernández

Xavier Estrada Fernández (Lleida, 27 de gener de 1976) és un polític català que va ser àrbitre de futbol de la Primera divisió espanyola de futbol fins al 2021 i després àrbitre assistent de vídeo durant dues temporades.

## Trajectòria

Va començar en l'arbitratge la temporada 1996/97. A Segona divisió hi va romandre 3 temporades des de la 2006/07 a la 2008/09, i hi va arbitrar 66 partits.
Va aconseguir l'ascens a la primera divisió conjuntament amb el col·legiat castellanolleonès José Luis González González. Es va convertir en el segon lleidatà en dirigir partits en la màxima categoria del futbol espanyol, després d'Andreu Molina Segòvia els anys 1970. Va debutar a la Primera divisió el 30 d'agost de 2009 en el partit del Reial Club Deportiu Mallorca contra el Xerez Club Deportivo (2-0). Va ser l'àrbitre del partit inaugural de l'Estadi Cornellà- el Prat entre el Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona i el Liverpool Football Club (3-0) el 2 d'agost de 2009.
Després del seu ascens a Primera divisió va debutar com a quart àrbitre en el partit de segona fase prèvia de Lliga de Campions que va arbitrar Eduardo Iturralde González entre el FC Xakhtar Donetsk i el FC Politehnica Timişoara (2-2). Des de gener de 2013 va ser àrbitre internacional.

## Obra publicada

* La verdad del caso Negreira. Mi lucha contra la corrupción arbitral (en castellà). La Esfera de los Libros, 2024. ISBN 978-8413847894.

## Referències

* ↑ «Mi hijo me preguntaba que por qué me insultaban desde la grada» (en castellà). Onda Cero Radio, 27-05-2021. [Consulta: 1r juny 2022].
* ↑ Molina, Martí. «Els meus fills no tenen culpa de res i també reben bastonades». Ara, 06-06-2021. [Consulta: 1r juny 2022].
* ↑ «Els matins - Xavier Estrada Fernàndez: "És un escàndol que Negreira hagi rebut diners d'un club" - 3Cat». CCMA, 25-04-2024. [Consulta: 30 maig 2024].
* ↑ «Gran fiesta del Espanyol en su nueva casa» (en castellà). Marca, 02-08-2009.
* ↑ «Del Cerro Grande y Estrada Fern�ndez, nuevos �rbitros internacionales». Marca, 12-12-2021. [Consulta: 15 maig 2024].
* ↑ Molina, Martí. «El cas Negreira ha de servir per canviar el sistema». Ara, 21-04-2024. [Consulta: 15 maig 2024].
# Pelecus cultratus

Pelecus cultratus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 60 cm de longitud total i 2.000 g de pes.

## Alimentació

Menja zooplàncton, invertebrats terrestres i peixets.

## Depredadors

A Hongria és depredat per Sander lucioperca.

## Hàbitat

És un peix pelàgic i de clima temperat (10 °C-20 °C).

## Distribució geogràfica

Es troba als rius de les conques del Bàltic oriental, la mar Negra, la mar Càspia i la Mar d'Aral.

## Referències

* ↑ «Pelecus cultratus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Muus, B.J. i P. Dahlström, 1968. Süßwasserfische. BLV Verlagsgesellschaft, Múnic. 224 p.
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl, 1991. Aquarien atlas. Bd. 3. Melle: Mergus, Verlag für Natur- und Heimtierkunde, Alemanya. 1104 p.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Traumatisme contús

El traumatisme contús o traumatisme no penetrant, és un traumatisme físic o força impactant a una part del cos, que sovint es produeix. amb accidents de trànsit, cops directes, agressions, lesions durant l'esport, i particularment en persones grans que caiguda. A diferència del traumatisme penetrant que es produeix quan un objecte perfora la pell i entra en un teixit del cos, creant una ferida oberta i hematoma.
El traumatisme contús pot provocar contusions, abrasions, laceracions, hemorràgies internes, fractures òssies, així com la mort.
El traumatisme contús representa una causa important de discapacitat i mort en persones menors de 35 anys a tot el món.

## Referències

* 1 2 3 Simon, Leslie V.; Lopez, Richard A.; King, Kevin C. «Blunt Force Trauma». StatPearls. StatPearls Publishing, 2020. PMID: 29262209.
* ↑ Cimino-Fiallos, Nicole. «Hard Hits: Blunt Force Trauma». login.medscape.com. Medscape, 28-05-2020. Arxivat de l'original el 2017-09-24. [Consulta: 1r gener 2021].
* ↑ Shkrum, Michael J.; Ramsay, David A. «8. Blunt trauma: with reference to planes, trains and automobiles». A: Forensic Pathology of Trauma (en anglès). Springer Science & Business Media, 6 November 2007, p. 406. ISBN 978-1-58829-458-6.
# Mas Can Graells

Can Graells és un mas al terme municipal de Sant Fruitós de Bages protegit com a bé cultural d'interès local. Can Graells és una construcció de planta rectangular de tres plantes, amb coberta a dues aigües, coronada per una torreta de secció quadrada. L'edifici fou remodelat els anys 1990 sense canviar res de l'estructura original. L'estructura del mas és la pròpia d'època moderna, coincidint amb el període d'expansió de la vinya per aquestes terres. Els propietaris portaren a terme profundes reformes amb la finalitat de fer-lo més confortable i millorar el seu estat en general. L'aixecament de la torre, a principis del segle xx, és una de les intervencions més tardanes -a part de les que s'hi han fet en l'actualitat. Al sud-oest hi ha una galeria de set ulls el·líptics. Totes les seves obertures estan fetes amb pedra picada i es conserven alguns esgrafiats al voltant d'elles. Destaca la torreta, amb coberta a quatre vessants feta amb teules vitrificades, que té un parallamps amb penell.

## Notes

* ↑ «Mas Can Graells». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 desembre 2015].
# Trivial (matemàtica)

En matemàtiques, el terme trivial es fa servir sovint per als objectes (per exemple, cossos o espais topològics) que tenen una estructura molt simple. Per als no qui no són matemàtics, són a vegades més fàcils d'entendre o visualitzar que altres objectes més complicats. També es fa servir el terme trivial per a referir-se a una opció, possibilitat o cas poc interessant o exempt d'interès, però que cal esmentar per completesa.

## Objectes trivials

Alguns exemples inclouen:
* conjunt buit - el conjunt que no conté elements
* grup trivial - el grup matemàtic que conté només l'element identitat

## Casos i solucions trivials

També, trivial es refereix a solucions (a una equació) que tenen una estructura molt senzilla, però que per completesa no poden ser ignorades. Aquestes solucions són òbvies i sense interès, per tant, "trivials". Per exemple, el darrer teorema de Fermat se sol enunciar dient que no hi ha solucions no trivials a l'equació $a^{n}+b^{n}=c^{n}$ quan n és major que 2. Clarament, hi ha algunes solucions a l'equació. Per exemple, $a=b=c=0$ és una solució per a qualsevol n, tal com a = 1, b = 0, c = 1. Però aquestes solucions són evidents i sense interès, per tant, "trivials".

## Trivial en les demostracions

A més, els matemàtics fan servir la paraula trivial per a referir-se a un cas fàcil d'una demostració, el qual per completesa no pot ser ignorat. Per exemple, les demostracions per inducció matemàtica solen tenir dues parts: una primera part, que mostra que si una propietat és certa per a un cert valor n llavors també és cert per al valor n+1; i una altra part anomenada "cas base" que mostra que la propietat es compleix per a un valor particular, generalment 0 o 1. El "cas base" sol ser trivial i sovint se l'identifica com a tal. Similarment, un podria voler provar que alguna propietat és posseïda per tots els membres d'un conjunt determinat. La part principal de la prova considerarà el cas d'un conjunt no buit, i examinarà els elements detalladament; en el cas en què el conjunt estigui buit, la propietat serà posseïda trivialment per tots els elements, atès que no n'hi ha cap.

## Etimologia

El terme "trivial" (de trivialis, triviale) deriva de la paraula llatina trivium que era el conjunt de les tres matèries més senzilles (lògica, gramàtica i retòrica) típica de la formació medieval, que eren una preparació per a les matèries més avançades o quadrivium. Així amb el temps "trivial" es va usar per a suggerir que alguna cosa era "introductòria" o "senzill".
# Corb reig

El reig, el corb reig, el corball, el corball blanc, la corballina o corbina, malgrat que algú considera inapropiada aquesta darrera denominació. (Argyrosomus regius) és una espècie de peix de la família dels esciènids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir 230 cm de longitud total i 103 kg de pes. La segona aleta dorsal és dues vegades tan llarga com la primera.

## Ecologia

És un peix de clima subtropical i bentopelàgic que viu entre 15-300 m de fondària.
Es troba a l'Atlàntic oriental: des de Noruega fins a Gibraltar i la República del Congo, incloent-hi la Mediterrània i la mar Negra. Ha colonitzat el Mar Roig a través del Canal de Suez.
Menja peixos (encalça clupeids i mugílids) i crustacis.
L'aparellament ocorre a la primavera i l'estiu.
És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ «Argyrosomus regius». Catalogue of Life. (anglès)
* ↑ «corbina». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Corbera-Pou, Jaume. «Llobina i corbina, dos falsos ictiònims catalans. L'origen de corball» (pdf). 9e Congrès international de linguistique et de philologie romanes, 01-07-2019. [Consulta: 13 desembre 2021].
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Maigret, J. i B. Ly, 1986. Les poissons de mer de Mauritanie. Science Nat., Compiègne. 213 p.
* ↑ Quéro, J.-C. i J.-J. Vayne, 1987. Le maigre, Argyrosomus regius (Asso, 1801) (Pisces, Perciformes, Sciaenidae) du Golfe de Gascogne et des eaux plus septentrionales. Rev. Trav. Péches Marit. 49(1-2):35-66.
* ↑ Muus, B.J. i J.G. Nielsen, 1999, Sea fish. Scandinavian Fishing Year Book, Hedehusene, Dinamarca.340 p.
* 1 2 3 4 5 FishBase (anglès)
* ↑ Schneider, W., 1990. FAO species identification sheets for fishery purposes. Field guide to the commercial marine resources of the Gulf of Guinea. Prepared and published with the support of the FAO Regional Office for Africa. FAO, Roma. 268 p.
* ↑ FishBase (anglès)

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Johan David Zander

Johan David Zander, (parròquia de Maria Magdalena, Estocolm, 15 d'octubre, 1752 - parròquia de Sankt Nikolai, Estocolm, 21 de febrer, 1796), va ser un violinista i compositor suec.

## Biografia

Zander era fill del músic de la cort David Gottfried Zander i Charlotte Pleif. El 1773 esdevingué violinista a la capella de la cort d'Estocolm i el 1787 el seu concertino. Al voltant de 1784, va succeir a Haeffner com a líder d'orquestra al "Swedish Comic Theatre" de Stenborg a Humlegården a Estocolm. Va crear música per a diverses vaudevilles, com Kopparslagaren (1781), Njugg spar och fan tar (1784), Slåtterölet o Kronofogdarne (1787), obertura a Lisette, òpera còmica (1788), Den tokroliga natten o Lykkan staat den djerfve bi (1791) Les dones i la confiança (1792), obertura a La noia seduïda. A més, va compondre quartets de corda, simfonies i una sèrie de cançons.
Zander va ser elegit el membre 102 de la Royal Academy of Music el 22 de gener de 1788.
Zander va morir el 21 de febrer de 1796 a la parròquia de Sankt Nikolai, Estocolm.

## Referències

* ↑ Maria Magdalena (A, AB) CIa:7 (1746-1756) Sida: 376
* ↑ Nyström, Pia; Kyhlberg-Boström Anna, Elmquist Anne-Marie (1996). Kungl. Musikaliska akademien: matrikel 1771-1995. Kungl. Musikaliska akademiens skriftserie, 0347-5158 ; 84 (2., rev. och utök. uppl.). Stockholm: Musikaliska akad. Libris 7749167. ISBN 91-85428-99-X (inb.)
* ↑ Storkyrkoförsamlingen (A, AB) FIa:3 (1784-1799) Sida: 102

## Fonts

* Zander, Johan David a Nordic Family Book (segona edició, 1922)