OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Traikutaka

El Traikutakes foren una dinastia de reis indis que van governar entre el 388 i el 456. El nom "Traikutakes" sembla ser derivat de la paraula d'una muntanya de tres pics ("Tri-kuta"). Els Traikutakes són esmentats al Raghuvamsa de Kalidasa, en el que se'ls situa a l'àrea del Konkan del nord. Els dominis dels Traikutakes també van incloure Aparanta (frontera Oest, que podria ser el Gujarat i el Sind) i el nord de Maharashtra.
Les monedes dels Traikutakes s'han trobat extensament a la part sud del Gujarat i al sud de Maharashtra més enllà dels Ghats. El seu disseny és molt proper al dels Ksatrapes Occidentals, dels que probablement van heretar alguns territoris, i encara es poden veure traces de la llegenda del anvers amb lletres gregues.
El govern Traikutaka d'Aparanta i Konkan va començar el 248 (anomenada era Traikuta) exactament el temps de govern de Abhira Ishwarsena regla, per això els Traikutakes són identificats en alguna forma amb la dinastia dels Abhires.
El Traikutakas va mantenir una era específica coneguda com l'era Traikutaka o normalment l'era Kalachuri o Chedi, començant el 249.

## Trikuta-Abhires

Generalment es suposa que els Traikutakes foren una dinastia diferent dels Abhires, i per això són a vegades anomenats Abhira-Traikutakes. Indradutta, Dahrasena i Vyaghrasena foren els reis coneguts d'aquesta dinastia. Els Traikutakes van ser coneguts per la seva fe Vaixnavavita i reclamaven ser una branca Yadava de Haiheya i Dahrasena va fer cerimonis de l'Ashvamedha yajna (un dels quatre principals rituals de la tradició Śrauta del vedisme).

## Governants Traikutakes

Els següents governants Traikutes són coneguts per les monedes i inscripcions del període Gupta:
* Maharaja Indradatta (Només esmentat en les monedes del seu fill)
* Maharaja Dahrasena, fill d' Indradatta (any 455), va fer cerimonios Ashwamedha
* Maharaja Vyaghrasena, fill de Dahrasena (any 480)

## Notes

* ↑ Rapson p.clxxxv
* ↑ Rapson, p.cixxiv.
* 1 2 3 4 Mookerji, Radhakumud. The gupta empire (en anglès). 5th. Delhi: Motilal Banarsidass, 2007. ISBN 9788120804401 [Consulta: 19 juliol 2016].
* ↑ Journal of the Asiatic Society of Bombay By Asiatic Society of Bombay, p. 66
* ↑ Ramesh Chandra Majumdar. The Age of imperial unity. Bharatiya Vidya Bhavan, 1968, p. 223 [Consulta: 3 gener 2011].
* ↑ Asiatic Society of Bombay. Journal of the Asiatic Society of Bombay. The Society, 1935, p. 66–67 [Consulta: 3 gener 2011].
* ↑ Lionel D. Barnett. Antiquities of India: An Account of the History and Culture of Ancient Hindustan. Asian Educational Services, octubre 1994, p. 49–50. ISBN 978-81-206-0530-5 [Consulta: 3 gener 2011].
* ↑ Gazetteer of the Bombay Presidency ..., Volume 1, Part 1 By Bombay (India : State), p. 58
* ↑ Sailendra Nath Sen. Ancient Indian History and Civilization. New Age International, 1 gener 1999, p. 426–. ISBN 978-81-224-1198-0 [Consulta: 3 gener 2011].

## Referències

* "Catalogue of the coins of the Andhra dynasty, the Western Ksatrapas, the Traikutaka dynasty, and the Bodhi dynasty" pel British Museum. Dept. of Coins and Medals; Rapson, E. J. (Edward James), 1861-1937, Publicat el 1908 "
# Trinity College (Cambridge)

El Trinity College és un college de la Universitat de Cambridge a Anglaterra. El Trinity té més membres que qualsevol altre college de la Universitat de Cambridge o de la Universitat d'Oxford, amb uns 700 estudiants de grau, 430 estudiants graduats (graduated) i uns 170 membres (fellow). El Trinity és considerat com la institució acadèmica líder del món.
El seu lema en llatí és Virtus Vera Nobilitas (la virtut és la veritable noblesa)
El nom complet del Trinity College és "The Master, Fellows and Scholars of the College of the Most Holy and Undivided Trinity in the Town and University of Cambridge".
Com el seu college germà, Christ Church, Oxford, El Trinity tradicionalment és considerat el college més aristocràtic de la seva universitat i tradicionalment ha estat escollit per la família reial britànica.
La proporció d'alumnes estatals i alumnes privats a Trinity és aproximadament 2:3.
Les primeres regles de futbol contemporani es van dissenyar al Trinity College el 1848.

## Història

Aquest college va ser fundat per Enric VIII d'Anglaterra el 1546, a partir de la fusió de dos colleges preexistents: Michaelhouse (fundat per Hervey de Stanton el 1324), i King's Hall (establert per Eduard II d'Anglaterra el 1317.
La majoria dels principals edificis del Trinity daten dels segles xvi i xvii. Thomas Nevile, redissenyà o reconstruí gran part del college. A finals del segle xvii Sir Christopher Wren va construir la biblioteca Wren.

## Notables membres i alumnes

Trinity ha tingut alumnes molt notables entre ells 6 primers ministres britànics i diversos dirigents d'altres països, però els més distingits inclouen Isaac Newton, Bertrand Russell, Jordi VI i Ludwig Wittgenstein. Trinity ha originat 88 Premis Nobel, 4 Fields Medals i un Premi Abel en matemàtica i 2 Premi Templeton en religió.
* Isaac Newton
* Charles Babbage
* Sir Francis Bacon
* Arthur Balfour
* Niels Bohr
* Lord Byron
* John Dryden
* Sir Arthur Eddington
* Eduard VII
* Sir Francis Galton
* James Clerk Maxwell
* Jawaharlal Nehru
* Bertrand Russell
* Ernest Rutherford
* Amartya Sen
* Lord Rayleigh
* William Fox Talbot
* Lord Tennyson
* Ludwig Wittgenstein
* Allama Iqbal
* Carles, príncep de Gal·les

## Vegeu també

* Charles Quarles

## Notes

* ↑ Student figures from the 2006–2007 Cambridge Reporter
* ↑ University of Cambridge. «Job advertisement for new Trinity College Junior Bursar, Cambridge University Reporter», 10-05-2006.
* ↑ «Trinity College, Cambridge». The Christian Science Monitor, 26-08-1952. Arxivat 2012-01-13 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-01-13. [Consulta: 28 gener 2012].
* ↑ The world's game: a history of soccer - Google Books. Books.google.com.
* ↑ «Trinity College Cambridge - Nobel Prizes». Trin.cam.ac.uk.

## Enllaços externs

* Trinity College - Lloc web oficial
# QY de la Popa

QY de la Popa (QY Puppis) és un estel variable en la constel·lació de la Popa, la popa del Argo Navis. Es troba aproximadament a 1850 anys llum de distància del Sistema Solar.
QY de la Popa és una supergegant taronja de tipus espectral K2Iab. Té una temperatura superficial de 4304 ± 34 K i una lluminositat bolomètrica —que inclou una important quantitat d'energia emesa en l'infraroig— gairebé 2500 vegades major que la del Sol. Té un radi 420 vegades més gran que el radi solar, la qual cosa equival a 1,96 ua; si estigués en el lloc del Sol la seva superfície s'estendria més enllà de l'òrbita de Mart. La seva metal·licitat —abundància relativa d'elements més pesats que l'heli— és superior a la del Sol en un 32 % ([Fe/H] = +0,12). Té una massa aproximada 6,2 vegades major que la massa solar.
QY de la Popa és una variable semiregular de classe SRD, entre les quals es troba R Puppis, en aquesta mateixa constel·lació. La lluentor de QY Puppis varia entre magnitud aparent +6,24 i +6,71, no existint període conegut.

## Vegeu també

* Llista d'estrelles variables

## Referències

* ↑ Bertrand Plez «The Effective Temperature Scale of Galactic Red Supergiants: Cool, but Not as Cool as We Thought» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 8-2005, pàg. 973–985. DOI: 10.1086/430901.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* 1 2 3 «The atmospheric parameters and spectral interpolator for the MILES stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 7-2011, pàg. 165–165. DOI: 10.1051/0004-6361/201116769.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ QY Pup (SIMBAD)
* ↑ QY Puppis Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (The Bright Star Catalogue)
* 1 2 Wu, Yue; Singh, H. P.; Prugniel, P.; Gupta, R.; Koleva, M. «Coudé-feed stellar spectral library - atmospheric parameters». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. A71.
* 1 2 Hohle, M. M.; Neuhäuser, R.; Schutz, B. F. «Masses and luminosities of O- and B-type stars and red supergiants». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. p. 349.
* ↑ Catalogue of Stellar Diameters (CADARS)
* ↑ QY Pup (General Catalogue of Variable Stars)
# Marc Minuci Rufus (cònsol)

Marc Minuci Rufus (llatí: Marcus Minucius Rufus) va ser un magistrat romà del segle iii aC. Formava part de la branca plebea de la gens Minúcia.
Va ser elegit cònsol l'any 221 aC amb Publi Corneli Escipió Asina i junts van fer la guerra contra els istris als que van sotmetre.
El 217 aC va ser nomenat magister militum del dictador Quint Fabi Màxim Verrugós, cridat al poder després de la desastrosa batalla del llac Trasimè. La prudència de Fabi Màxim va xocar amb el temperament fogós de Rufus, que va excitar a soldats i poble contra la lenta actuació del dictador. Quan uns ritus religiosos van obligar a Fabi a tornar a Roma, va encarregar a Rufus de no lliurar batalla però Ruf no va fer cas de les seves ordres i va iniciar una victoriosa ofensiva. Aquesta victòria va fer a Rufus molt popular i es va proposar al senat i es va aprovar una llei que donava al magister militum els mateixos poders militars que al dictador. Això va provocar una divisió de l'exèrcit romà en dues parts i cadascuna acampava en llocs diferents amb el seu general. Rufus es va enfrontar amb impaciència en una batalla contra Hanníbal i va ser derrotat i les seves tropes es van salvar únicament per l'oportuna arribada de Fabi Màxim. Llavors Ruf va reconèixer el seu error, va renunciar al seu comandament i es va podar altre cop a les ordres de Màxim. Va morir en la batalla de Cannes l'any següent, el 216 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 674-675.
# Mició (militar)

Mició (en grec antic Μικίων) fou un oficial macedoni.
Durant l'anomenada guerra lamíaca o guerra de Làmia va fer un descens a la costa de la regió de l'Àtica l'any 323 aC, però va ser derrotat pel general atenenc Foció i Mició va morir en la batalla que es va lliurar, segons diu Plutarc.

## Referències

* ↑ Micion a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1082
# The Restaurant Magazine

The Restaurant Magazine o Restaurant és una revista britànica dedicada a cuiners, gestors de restaurants i altres professions relacionades amb la restauració. Per als no professionals sobretot és coneguda perquè elabora una llista dels que considera que són els cinquanta millors restaurants del món, basada en vots de sis-cents "xefs, restauradors, crítics i fun-loving gourmets"
El restaurant català El Bulli, situat a Roses i liderat pel cuiner Ferran Adrià ha encapçalat la llista els anys 2002, 2006, 2007, 2008 i 2009, i en els anys 2013 i 2015, el també restaurant català El Celler de Can Roca.

## Referències

* ↑ «The best restaurant in the world?». The Independent, 30-04-2005 [Consulta: 2 abril 2008]. Arxivat 2012-05-27 at Archive.is «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-05-27. [Consulta: 24 juny 2022].
* ↑ «Spanish avant-garde is the tastiest». The Times, 24-04-2007 [Consulta: 2 abril 2008].
* ↑ «El Celler de Can Roca torna a ser el número 1 del món». elpuntavui.cat. [Consulta: 2 juny 2015].
* ↑ «El Celler de Can Roca, mejor restaurante del mundo». La Vanguardia, 29-04-2013 [Consulta: 30 abril 2013].
# Temporada 1954-1955 del Club Joventut Badalona

La temporada 1954-1955 va ser la 16a temporada en actiu del Club Joventut Badalona des que va començar a competir de manera oficial. En aquesta temporada es va proclamar campió de la Copa del Generalíssim i va ser subcampió del XXX Campionat de Catalunya.

## Resultats
### Campionat d'Espanya - Copa del Generalíssim

El Joventut va ser el campió d'aquesta edició de la Copa del Generalíssim. Va quedar primer a la lligueta de quarts de final, i va eliminar el CB Estudiantes a semifinals guanyant el partit per 54 a 32. A la final, celebrada al pavelló d'esports de la Gran Via de Barcelona, es va imposar al Reial Madrid CF per 59 a 44. El verd-i-negre Josep Brunet va ser el màxim anotador del partit amb 21 punts.

### Campionat de Catalunya

La Penya va ser subcampiona del Campionat de Catalunya després del Barcelona i per davant de l'Espanyol.

### Altres competicions

El Joventut va guanyar la segona edició del Trofeu Samaranch, després de derrotar en la final a l'Espanyol 68 a 59.

## Plantilla

La plantilla del Joventut aquesta temporada va ser la següent:
* Club Joventut Badalona: plantilla 1954-55
* Jugadors
* Josep Brunet
* Joaquim Ballester
* Jaume Fajeda
* Joan Canals
* Jordi Canals
* Jordi Castellà
* Roca
* Sancho
* Busquets
* Guerra
* Calabria
* Sánchez
* Jaume Bassó
* Entrenador
* Joaquim Broto

## Referències

* ↑ «XIX Campeonato de España / Copa del Generalísimo 1955» (en castellà). Linguasport. [Consulta: 25 abril 2018].
* ↑ Conde Esteve, Justo; Ramos Pérez, José Ramón. Joventut Badalona. La quinta esencia del basket, 1992, p. 58 [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ «Història. Anys 50: Els èxits segueixen i arriba la lliga nacional». Penya.com. [Consulta: 1r maig 2018].
# Thieulloy-la-Ville

Thieulloy-la-Ville és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 103 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Thieulloy-la-Ville era de 103 persones. Hi havia 41 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 21 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 60 habitatges, 44 eren l'habitatge principal de la família, 8 eren segones residències i 8 estaven desocupats. Tots els 60 habitatges eren cases. Dels 44 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 12 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 5 tenien tres cambres, 14 en tenien quatre i 25 en tenien cinc o més. 31 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 23 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Thieulloy-la-Ville el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 8 |
| 0 | 15 a 19 | 12 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 67 persones, 53 eren actives i 14 eren inactives. De les 53 persones actives 50 estaven ocupades (24 homes i 26 dones) i 3 estaven aturades (3 homes). De les 14 persones inactives 4 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un restaurant.
L'any 2000 a Thieulloy-la-Ville hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Thieulloy-la-Ville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Thieulloy-la-Ville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Isabel Escalona González

Isabel Escalona González fou compositora nascuda el 1896, i va morir al 1966, desconeixent-se els llocs exactes del seu naixement i de la seva mort. Es conserven dues obres seves a la Societat General d'Autors i Editors a Madrid:
* El Cantante Emmascarado: una zarzuela en dos actes, en col·laboració amb Fernando Díaz Giles. La lletra va ser escrita per Serafí Adame Martínez i va ser estrenada el 14 de setembre de 1934 al Teatre Nou de Barcelona.
* El Cantar del Arriero: una zarzuela de dos actes composta amb la col·laboració de Fernando Díaz Giles i amb la lletra escrita per Adolfo Torrado i Serafí Adame Martínez. Va ser estrenada el 21 de novembre de 1930 al Teatre Victòria (Barcelona) i el 21 de maig de 1931 al Teatre Calder.

## Referències

* ↑ González Peña, Mª Luz. Diccionario de la Música Española e Hispanoamericana. Vol. 4. Madrid: SGAE, 1999, p. 703. ISBN 84-8084-307-5.
# Setge de Sant Mateu (1705-1706)

El setge de Sant Mateu fou una de les batalles de la Guerra de Successió Espanyola.

## Antecedents

Preveient la mort de Carles II de Castella sense descendència, les principals potències europees van proposar un príncep elector de Baviera, amb el consegüent repartiment de possessions entre aquestes potències, però aquest mor i Carles II, que mor el 1700 proposa Felip d'Anjou. Felip entra a Barcelona el 2 d'octubre i les Corts finalment es taquen el 14 de gener de 1702 amb el jurament de les constitucions catalanes pel Rei. Els aliats proposen l'Arxiduc Carles i comencen les hostilitats.
Pres Gibraltar pels britànics, a l'agost del 1705 l'arxiduc embarca a Lisboa en direcció al Mediterrani. S'atura a Altea on és proclamat Rei i la revolta valenciana dels maulets s'expandeix liderada per Joan Baptista Basset. Mentrestant, encoratjats constantment pel príncep Jordi de Darmstadt, escamots armats barren el pas als borbònics a la plana de Vic i en la Batalla de Montjuïc capturen la fortalesa, que seria fortificada i usada per bombardejar la ciutat de Barcelona, que envoltada de les tropes aliades va capitular el 9 d'octubre de 1705, de manera que el 22 d'octubre entra a Barcelona l'Arxiduc Carles, que el 7 de novembre de 1705 jura les constitucions catalanes, nomenat Carles III. A finals d'any, l'arxiduc ja controla la major part de Catalunya i el Regne de València

## El Setge

Felip reforça les tropes amb les que compta al Regne de València amb un cos auxiliar comandat pel Comte de les Torres de Acorrin, sense experiència en comandament en lloc d'intentar aixecar el setge de Peníscola, que restà fidel a Felip V assetjada pel general Jones, gràcies a la tenacitat del governador Sancho de Echevarría i va assetjar Sant Mateu 28 de desembre de 1705, que no hagués pogut conservar després per no tenir la cobertura de més fortificacions que les antigues muralles i estar massa a prop d'una Catalunya completament ocupada pels exèrcits aliats.
Tot i que els atacants disposaven de 4.000 homes i 3.000 cavalls, i els defensors només era una guarnició de 500 homes, Lord Peterborough va usar l'engany, enviant 200 genets al rescat, i usant missatges falsos que van fer creure al Comte de les Torres que els atacants eren una força molt major, així, creient que s'apropava Peterborough, generalíssim de les tropes angleses, va aixecar precipitadament el setge el 9 de gener de 1706 causant força destrosses i incendis en els edificis.

## Conseqüències

Amb els seus 4.000 homes, el Comte de les Torres de Acorrin es dirigeix a assetjar València i Xàtiva amb artilleria provinent d'Alacant. Peterborough coneix les forces i les intercepta abans d'arribar a la ciutat. L'ofensiva aliada per ocupar els països catalans continua i el castell d'Alacant aguanta fins al 1706.

## Referències

* ↑ Borrull i Vilanova, Francisco Xavier. Fidelidad de Valencia en tiempo de las guerras civiles que empezaron en 1705 (en castellà). Monfort, 1810, p. 61.

## Enllaços externs

* La guerra de successió Arxivat 2008-07-02 a Wayback Machine.
* (castellà) Ingenieros del rey
# Pedro Patiño

Pedro Patiño Toledo (La Puebla de Almoradiel, 1937 - Zarzaquemada, 13 de setimbre de 1971) va ser un obrer sindicalista de base de Comissions Obreres i militant del Partit Comunista d'Espanya assassinat per la Guàrdia Civil als 33 anys, mentre repartia propaganda a les obres de construcció del futur barri de Zarzaquemada a Leganés.

## Història

Els successos van passar el 13 de setembre de 1971, primer dia d'una vaga clandestina del sector de la construcció en Madrid que es prolongaria fins al 19 del mateix mes.
Es troba enterrat en el cementiri municipal de Getafe. En l'actualitat existeixen diversos carrers en municipis madrilenys, com Getafe o el mateix Leganés en el seu record, així com diversos centres de formació ocupacional i sindical.
Casat amb la també activista i feminista Dolores Sancho, ella i el seu advocat, Jaime Miralles amb el suport de CCOO no van deixar de denunciar incansablement els fets que havien esdevingut.
Dolores i Jaime van ser al Govern Militar sol·licitant que els lliuressin el cadàver per a fer-li una autòpsia i enterrar-lo. Pocs dies després el PCE inundava Madrid amb fotocòpies del relat verídic del que va ocórrer aquest matí del 13 de setembre. Miralles va ser empresonat setmanes més tard.
Al juny de 2009 sota l'empara de la Llei de Memòria Històrica, el Govern va expedir per fi un reconeixement que Pedro Patiño va ser perseguit i empresonat injustament “sense les degudes garanties per l'il·legítim Jutjat Especial d'Espionatge i Comunisme” i que va morir “en defensa de la seva activitat política”.

## Referències

* 1 2 Jiménez, Vicente Sánchez. «Pedro Patiño: Las grandes historias siempre son colectivas» (en castellà). [Consulta: 11 març 2017].
* ↑ Pedro Patiño: Las grandes historias siempre son colectivas
* ↑ Las Abogadas: recuerdo y legado de Pedro Patiño en la defensa de los trabajadores, rtve.es

## Enllaços externs

* El homicidio del militante comunista Pedro Patiño y la actuación del abogado defensor Jaime Miralles. Un episodio de la represión y de la lucha por la justicia. Ramón Sáez