# Santiago Güell i Grau

Santiago Güell i Grau (Vilafranca del Penedès 1869 - Barcelona 1955) va ser un dels arquitectes més actius al Penedès entre 1892 i 1920, amb una evolució estilística que comença amb l'eclecticisme i passa pel modernisme i el noucentisme, però sense abandonar del tot els trets eclèctics. A més, va ser regidor i alcalde de Vilafranca el 1909 i el 1922.
Va néixer a Vilafranca fill d'un ferroviari, i el 1892, amb 23 anys, obtingué el títol d'arquitecte a Barcelona. De 1893 a 1904 i de 1910 a 1918 va ser arquitecte municipal de Vilafranca. Entre les seves obres hi ha nombroses cases burgeses, però també algunes de populars, i també obres industrials i algun edifici públic.
Els seus primers edificis es relacionen amb els corrents predominants a l'arquitectura catalana de finals del segle xix, l'eclecticisme i l'historicisme, que Santiago Güell combina fins i tot amb algun primer element modernista. D'aquesta època destaca el pati de l'Ajuntament de Vilafranca.
A partir del 1900 comença a fer aproximacions al modernisme, estil que predomina a la seva obra fins cap al 1910, tot i que és un modernisme moderat, poc agosarat i decoratiu. En aquest estil, Güell se situa entre la primera generació de modernistes (Domènech i Muntaner, Gaudí, etc.) i la darrera (Raspall, Jujol, etc.).
A partir del 1910 el seu estil canvia i incorpora elements noucentistes sense abandonar els modernistes, amb un resultat que voreja l'eclecticisme. En aquesta etapa destaca l'Asil Inglada Via, de 1916. Finalment, a partir de 1920 la seva arquitectura ja és plenament noucentista.

## Obres

A Vilafranca del Penedès:
* Pati de l'Ajuntament de Vilafranca (1893)
* Casa Lluís Trabal (1893)
* Magatzem Cortina i Cia (1896)
* Casa Francesc Feliu (1897)
* Casa Joan Berger (1897)
* Casa Torrents i Miret (1899)
* Remunta d'un pis a la casa Josep Olivella (1899)
* Casa Josep Cerdà (1900)
* Casa Isidre Hill (1900)
* Casa Pere Colet (1901)
* Casa Antoni Girona (1902)
* Casa Joan Rovira (1903)
* Magatzems de Magí Figueres (1904)
* Casa Maria Claramunt (1905)
* Casa Ramona Quer (1906)
* Casa Josepa Florit (1907)
* Casa Josep Batlle (1907)
* Casa Lídia Vallès (1907)
* Casa Miró (1905)
* Casa Elies Valero (1910)
* Casa Pere Martí (1910)
* Magatzem de Ramon Soler i Colet (1911)
* Mercat de Gallines i Menuts (projecte 1911, inaugurat 1913), ara casa de la Festa Major de Vilafranca
* Ampliació i reforma de l'Electra Vilafranquina (1911)
* Casa Josepa Sala (1912)
* Ca n'Aixelà (1912)
* Casa Josep Martí (1912)
* Casa Ramon Tomàs (reforma del 1913)
* Casa Joan Soler (1913)
* Casa Carme Ferrer (1913)
* Magatzem de Josep Freixedes (1913)
* Magatzem de Joan Rosich i Tutusaus (1913)
* Casa Josep Badia (1914)
* Casa Jaume Güell (1914)
* Casa Maria Raurell (1914)
* Casa Jaume Sabaté (1914)
* Magatzem de Salvador Farrera i Vidal (1915)
* Casa Ramon Escasany (1916)
* Asil Inglada Via (1916)
* Magatzem de Ramon Rossell (1919)
* Magatzem de Francesc Esteve i Capella (1919)
* Magatzem de Jean Mory i Cia (1920)
* Casa Canyelles (1924)
* Casa Oliveras (1925)
* Casa Hill (1925)
* Casa Saumell (1926)
A Sant Sadurní d'Anoia:
* Casa Lluís Mestres
A Santa Margarida i els Monjos:
* Casa Bolet

## Referències

* 1 2 3 4 «Ruta Europea del Modernisme : Autors». [Consulta: 15 novembre 2020].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 Zaballa Madrid, Ramon Ignacio; Rafael Marañón González, director. «Adaptació i canvi d'ús d'un antic magatzem de vi a equipament municipal de caràcter cultural». Projecte final de carrera d'arquitectura tècnica.. Barcelona: Escola Politècnica Superior d'Edificació de Barcelona, 01-06-2011. [Consulta: 28 gener 2015].
* 1 2 «Històric d'alcaldes». Ajuntament de Vilafranca del Penedès. Arxivat de l'original el 2017-08-29. [Consulta: 15 novembre 2020].
* ↑ «Ajuntament de Vilafranca - Casa de la Vila». Ajuntament de Vilafranca del Penedès. [Consulta: 28 gener 2015].
* ↑ «Casa Berger». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Torrents i Miret». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Olivella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Magatzem de Magí Figueres i Galofré». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Claramunt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Claramunt». Ajuntament de Vilafranca del Penedès. [Consulta: 28 gener 2015].
* ↑ «Casa de Ramona Quer i Via». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Artur Inglada - Casa Miró». Ajuntament de Vilafranca del Penedès. [Consulta: 29 gener 2015].
* ↑ «Casa Elias Valero». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Mercat de Gallines i Menuts». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Electra Vilafranquina». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Tomàs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Oliveras». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Hill». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2015].
* ↑ «Casa Lluís Mestres». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 abril 2012].
* ↑ «Casa Bolet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 setembre 2015].

## Vegeu també

* Categoria:Obres de Santiago Güell i Grau