OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# QU de l'Escaire

QU de l'Escaire (QU Normae) és una estrella de magnitud aparent +5,36. Enquadrada dins de la constel·lació d'Escaire, visualment es localitza 1,3º a nord de ε Normae. La nova reducció de les dades de paral·laxi del satèl·lit Hipparcos situa a QU Normae a una distància de 1.820 anys llum del sistema solar. Pot ser membre de la associació estel·lar Ara OBIa.
QU de l'Escaire és una supergegant blava de tipus espectral B2Iap amb una temperatura efectiva entre 17.000 i 18.500 K. Com correspon a la seva classe, és un estel enormement lluminós, ja que radia 76.000 vegades més energia que el Sol. També té una mida considerable; el seu radi és 58 vegades més gran que el de el Sol i gira sobre si mateixa amb una velocitat de rotació projectada de 44 km/s. És una estrella massiva, sent la seva massa aproximada 15,5 vegades més gran que la massa solar, per la qual cosa finalitzarà la seva curta vida i explotarà com una brillant supernova.
QU de l'Escaire és una variable Alfa Cygni -semblant a ρ Leonis o κ Cassiopeiae - l'amplitud de variació és de 0,064 magnituds al llarg d'un període de 4,818 dies.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two dimentional spectral types for the HD stars, Vol. 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Data de publicació: 1978.
* ↑ «The interstellar Ca II distance scale» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 15-09-2009, pàg. 833–840. DOI: 10.1051/0004-6361/20079144.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catàleg de velocitats rotacionals dels estels. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: juny 1970.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
* 1 2 HR 6131 -- Be Star (SIMBAD)
* ↑ QU Normae Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (The Bright Star Catalogue)
* ↑ Fraser, M.; Dufton, P. L.; Hunter, I.; Ryans, R. S. I. «Atmospheric parameters and rotational velocities for a sample of Galactic B-type supergiants». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 404, 3, 2010. pp. 1306-1320.
* ↑ HD 148379 (Catalogue of Stellar Diameters, CADARS) (Pasinetti-Fracassini+ 2001)
* ↑ Hohle, M. M.; Neuhäuser, R.; Schutz, B. F. «Masses and luminosities of O- and B-type stars and red supergiants». Astronomische Nachrichten, 331, 4, 2010. p. 349.
* ↑ Lefèvre, L.; Marchenko, S. V.; Moffat, A. F. J.; Acker, A. «A systematic study of variability among OB-stars based on HIPPARCOS photometry». Astronomy and Astrophysics, 507, 2, 2009. pp. 1141-1201.
# Rho Piscium

Rho Piscium (ρ Psc / 93 Piscium / HD 122066) és un estel en la constel·lació dels Peixos de magnitud aparent +5.36. Es troba a 82 anys llum del sistema solar.
Rho Piscium és un estel de la seqüència principal de tipus espectral F2V. Més calent i lluminós que el Sol, té una temperatura de 6670 - 6683 K. És molt semblant a σ Bootis, η Corvi o μ Capricorni. El seu diàmetre és aproximadament un 10 % més gran que el diàmetre solar. Gira sobre si mateixa amb una velocitat de rotació projectada de 60 km/s, 30 vegades més de pressa que el Sol, una xifra habitual en estels de les seves característiques.
Rho Piscium posseeix un contingut metàl·lic —entenent per metalls aquells elements diferents a hidrogen i heli— inferior al del Sol, entorn d'un 70 % del mateix ([Fe/H] = - 0,16). Amb una massa un 31 % major que la massa solar, la seva edat més probable és de 1400 milions d'anys. És possible que sigui lleugerament variable —amb una variació de lluentor de 0,09 magnituds—, per això rep la denominació de variable provisional NSV 506.

## Referències

* ↑ Christopher J. Corbally «Contributions to the Nearby Stars (NStars) Project: Spectroscopy of Stars Earlier than M0 within 40 Parsecs: The Northern Sample. I» (en anglès). Astronomical Journal, 4, 10-2003, pàg. 2048–2059. DOI: 10.1086/378365.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ Martin Asplund «New constraints on the chemical evolution of the solar neighbourhood and Galactic disc(s)» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 26-05-2011, pàg. A138. DOI: 10.1051/0004-6361/201016276.
* ↑ «Ca II HK emission in rapidly rotating stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 1-2009, pàg. 1099–1107. DOI: 10.1051/0004-6361:200810377.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Christopher J. Corbally «Contributions to the Nearby Stars (NStars) Project: Spectroscopy of Stars Earlier than M0 within 40 Parsecs: The Northern Sample. I» (en anglès). Astronomical Journal, 4, 10-2003, pàg. 2048–2059. DOI: 10.1086/378365.
* ↑ rho Psc -- Variable Star (SIMBAD)
* 1 2 Schröder, C.; Reiners, A.; Schmitt, J. H. M. M. «Ca II HK emission in rapidly rotating stars. Evidence for an onset of the solar-type dynamo». Astronomy and Astrophysics. pp. 1099-1107.
* 1 2 Nordström, B.; Mayor, M.; Andersen, J.; Holmberg, J.; Pont, F.; Jørgensen, B. R.; Olsen, E. H.; Udry, S.; Mowlavi, N. «The Geneva-Copenhagen survey of the Solar neighbourhood. Ages, metallicities, and kinematic properties of ˜14 000 F and G dwarfs». Astronomy and Astrophysics. pp. 989-1019 (Taula consultada en CDS).
* ↑ Catalogue of Stellar Diameters (CADARS) (Pasinetti-Fracassini+ 2001)
* ↑ NSV 506 (General Catalogue of Variable Stars)
# S de la Màquina Pneumàtica

S de la Màquina Pneumàtica (S Antliae) és un estel variable a la constel·lació de la Màquina Pneumàtica, situat prop del límit amb la constel·lació de Brúixola, Pyxis. S'hi troba a 245 anys llum del sistema solar.
S de la Màquina Pneumàtica és un binari de contacte de tipus espectral A7V o A9V. En aquest tipus de binaris propers, a causa de la seva proximitat, els dos estels comparteixen les seves capes exteriors de gas. No obstant això, el grau de «sobrecontacte» d'S Antliae (9%) és petit en comparació d'altres binaris d'aquest tipus. El període orbital del sistema és de 0,6483 dies (15,56 hores) i hom pensa que pot ser variable. Classificat com a variable W Ursae Majoris, la seva lluentor fluctua entre magnitud aparent +6,40 i +6,92.
La relació entre les masses d'ambdós components, q, és igual a 0,87, i les temperatures respectives són de 7.800 i 7.340 K. El sistema té una lluminositat conjunta 13 vegades major que la del Sol i una metal·licitat propera al 60% de la solar. La seva edat s'estima en 1.500 milions d'anys.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two-dimensional spectral types for the HD stars, Vol. 3. Autor: Nancy Houk. Pàgina: 0. Data de publicació: 1982.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ Martin Asplund «New constraints on the chemical evolution of the solar neighbourhood and Galactic disc(s)» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 26-05-2011, pàg. A138. DOI: 10.1051/0004-6361/201016276.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars in the northern hemisphere. II. Measurement of v sin i» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 10-2002, pàg. 897-911. DOI: 10.1051/0004-6361:20020943.
* ↑ Dimitri Pourbaix «SB9: The ninth catalogue of spectroscopic binary orbits» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 9-2004, pàg. 727–732. DOI: 10.1051/0004-6361:20041213.
* 1 2 «S Antliae» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 21 maig 2021].
* 1 2 Pribulla, T.; Kreiner, J. M.; Tremko, J. «Catalogue of the field contact binary stars». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 38-70 (Taula consultada en CDS).
* ↑ Russo, G.; Sollazzo, C.; Maceroni, C.; Milano, L. «Determination of Parameters of W-Ursae Systems - Part Two - Tw-Ceti S-Antiliae U-Pegasi Er-Orionis». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. p. 211.
* ↑ «S Antliae» (en anglès). VizieR - Catàleg General d'Estrelles Variables. [Consulta: 21 maig 2021].
* ↑ Nordström, B.; Mayor, M.; Andersen, J.; Holmberg, J.; Pont, F.; Jørgensen, B. R.; Olsen, E. H.; Udry, S.; Mowlavi, N. «The Geneva-Copenhagen survey of the Solar neighbourhood. Ages, metallicities, and kinematic properties of ˜14 000 F and G dwarfs». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp .989-1019 (Taula consultada en CDS).
# Sigma d'Andròmeda

Sigma d'Andròmeda (σ Andromedae) és una estrella de la constel·lació d'Andròmeda.
Sigma d'Andròmeda és una nana de la seqüència principal blanca del tipus A de la magnitud aparent +4,51. Està aproximadament a 141 anys llum de la Terra.

## Referències

* ↑ Hans Van Winckel «The dynamic atmospheres of Mira stars: comparing the CODEX models to PTI time series of TU Andromedae» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2012, pàg. 6–6. DOI: 10.1051/0004-6361/201118653.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars. IV. Evolution of rotational velocities» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1-2012. DOI: 10.1051/0004-6361/201117691.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars in the northern hemisphere. II. Measurement of v sin i» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 10-2002, pàg. 897-911. DOI: 10.1051/0004-6361:20020943.
* ↑ Afirmat a: Gaia DR3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 13 juny 2022.
# Theta d'Andròmeda

Theta d'Andròmeda (θ Andromedae) és una estrella binària a la constel·lació d'Andròmeda. Està aproximadament a 253 anys llum de la Terra.
El component primari, Theta d'Andròmeda A, és una nana de la seqüència principal blanca del tipus A de la magnitud aparent 4,61. La seva companya, Theta d'Andròmeda B, està separada de la primària 0,1 segons d'arc.
La localització d'aquesta estrella a la constel·lació d'Andròmeda es pot veure en el diagrama següent:

## Referències

* ↑ «Spectral classification of A & F stars». The Astrophysical Journal Supplement Series, 1-1970, pàg. 281. DOI: 10.1086/190209.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 Marwan Gebran «A new method for the inversion of atmospheric parameters of A/Am stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 5-2016. DOI: 10.1051/0004-6361/201528052.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars in the northern hemisphere. II. Measurement of v sin i» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 10-2002, pàg. 897-911. DOI: 10.1051/0004-6361:20020943.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
# Theta de la Corona Boreal

Theta de la Corona Boreal (θ Coronae Borealis) és un estel a la constel·lació de la Corona Boreal. És el quart estel més brillant d'aquesta constel·lació, després d'Alphecca (α Coronae Borealis), Beta de la Corona Boreal i Gamma de la Corona Boreal. La seva magnitud aparent és +4,14 i s'hi troba a 311 anys llum del Sistema Solar.
Theta Coronae Borealis és un estel binari on les seves dos components estan separades amb prou feines 1 segon d'arc. L'estel principal, Theta Coronae Borealis A, és un estel blanc-blavós de la seqüència principal de tipus espectral B6Vnn. La seva temperatura estimada és de 14.000 K i la seva lluminositat és 380 vegades major que la del Sol. La característica més notable de Theta Coronae Borealis A és la seva enorme velocitat de rotació, d'almenys 393 km/s. Empra tan sols 10 hores a completar una volta, a diferència del Sol que empra 25 dies a fer-ho. Els estels que giren tan de pressa produeixen un disc de gas al seu voltant que genera radiació, i són anomenats estrelles Be; molts d'ells són a més variables eruptives tipus Gamma Cassiopeiae. Theta Coronae Borealis A va mostrar una disminució en la seva lluentor d'un 50% el 1970, per després mostrar una sèrie de fluctuacions en la seva lluminositat. Actualment travessa una fase d'estabilitat.
La component secundària del sistema, Theta Coronae Borealis B, amb prou feines està estudiada. La seva magnitud aparent és +6,6. En funció de la seva magnitud absoluta és probable que sigui un estel de tipus A2.

## Referències

* ↑ «The He-weak stars» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 1972, pàg. 453–464. DOI: 10.1086/151570.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Michael W. McElwain «Characterization of Dusty Debris Disks: The IRAS and Hipparcos Catalogs» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 10-05-2007, pàg. 1556-1571. DOI: 10.1086/509912.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 «Stellar population models in the UV. I. Characterisation of the New Generation Stellar Library» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2-2012, pàg. A143. DOI: 10.1051/0004-6361/201118065.
* 1 2 3 4 5 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
* ↑ «Rotational Velocities of B Stars» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 7-2002, pàg. 359–365. DOI: 10.1086/340590.
* ↑ «Pulkovo Compilation of Radial Velocities for 35 495 Hipparcos stars in a common system» (en anglès). Astronomy Letters, 11, 11-2006, pàg. 759–771. DOI: 10.1134/S1063773706110065.
* ↑ «tet CrB -- Be Star» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 24 desembre 2020].
* ↑ «Theta Coronae Borealis» (en anglès). Stars. Jim Kaler. [Consulta: 24 desembre 2020].
# Theta de la Màquina Pneumàtica

Theta de la Màquina Pneumàtica (θ Antliae) és una estrella binària de la constel·lació de la Màquina Pneumàtica. Està aproximadament a 384 anys llum de la Terra i té una magnitud aparent combinada de +4,78.
La component primària, θ Antliae A, és una nana de la seqüència principal blanca del tipus A de la magnitud aparent +5,6. La seva companya, θ Antliae B, és una nana de la seqüència principal blanca del tipus A de la magnitud aparent +5,6. La seva companya, és una gegant brillant blanca-groga del tipus F de la magnitud aparent +5,7. La binària té un període orbital de 18,3 anys i els dos components estan separats 0,1 segons d'arc.

## Referències

* ↑ «Ultraviolet and Optical Studies of Binaries with Luminous Cool Primaries and Hot Companions. V. The Entire IUE Sample». The Astrophysical Journal Supplement Series, 1, 11-1998, pàg. 83-104. DOI: 10.1086/313152.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 4 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* 1 2 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.

## Enllaços externs

* Plana de SIMBAD: Theta Antliae
* Aladin previewer, imatge
* Aladin sky atlas
# Thuban

Thuban (Alfa del Dragó / α Draconis) és una estrella binària de la constel·lació del Dragó i té una magnitud aparent de 3,7. És una estrella gegant A0 situat a 290 anys llum. Fa 4800 anys va ser l'estrella polar.

## Referències

* ↑ «Rotational velocities and spectral types of some A-type stars». Publications of the Astronomical Society of the Pacific, 8-1972, pàg. 584. DOI: 10.1086/129336.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ «UBV photometry of stars whose positions are accurately known. VII». Astronomy and Astrophysics, 1993, pàg. 591–592.
* 1 2 3 «The atmospheric parameters and spectral interpolator for the MILES stars» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 7-2011, pàg. 165–165. DOI: 10.1051/0004-6361/201116769.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars in the northern hemisphere. II. Measurement of v sin i» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 10-2002, pàg. 897-911. DOI: 10.1051/0004-6361:20020943.
* ↑ Ralf-Dieter Scholz «Astrophysical supplements to the ASCC-2.5: Ia. Radial velocities of ∼55000 stars and mean radial velocities of 516 Galactic open clusters and associations». Astronomische Nachrichten, 9, 11-2007, pàg. 889-896. DOI: 10.1002/ASNA.200710776.
# V505 de Perseu

V505 de Perseu (V505 Persei) és un estel variable a la constel·lació de Perseu situat a 198 anys llum del sistema solar. La seva lluentor varia entre magnitud aparent +6,87 i +7,46.
V505 de Perseu és un binari eclipsant compost per dos estels grocs de tipus F5V. Ambdós són molt semblants amb temperatures efectives de 6.512 ± 21 K per a la component principal i 6.462 ± 12 K per a la secundària. La primera és un 27% més massiva que el Sol i té un radi de 1,29 radis solars. Lluix amb una lluminositat 2,67 vegades major que la lluminositat solar i sembla que, dins de l'evolució estel·lar, està començant a abandonar la seqüència principal. El seu acompanyant té una massa de 1,25 masses solars i el seu radi és un 27% més gran que el del Sol. És 2,51 vegades més lluminós que el Sol. Ambdós giren sobre si mateixos amb una velocitat de rotació projectada de 15,3 km/s. La metal·licitat d'aquest binari és un 24% inferior a la solar i la seva edat s'estima en 900 milions d'anys.
El període orbital del sistema és de 1,9009 dies (45,62 hores) i el semieix major de l'òrbita és de 0,04 ua. En els eclipsis la lluentor de l'estel disminueix 0,59 magnituds. Malgrat la proximitat entre ambdós components, el sistema no constitueix un binari de contacte.

## Referències

* ↑ «VizieR Online Data Catalog: Henry Draper Catalogue and Extension, published in Ann. Harvard Obs. 91-100 (1918-1925)» (en anglès). Annals of the Astronomical Observatory of Harvard College, segle XX.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 3-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ Martin Asplund «New constraints on the chemical evolution of the solar neighbourhood and Galactic disc(s)» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 26-05-2011, pàg. A138. DOI: 10.1051/0004-6361/201016276.
* ↑ Dimitri Pourbaix «SB9: The ninth catalogue of spectroscopic binary orbits» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 9-2004, pàg. 727–732. DOI: 10.1051/0004-6361:20041213.
* ↑ «V* V505 Per -- Eclipsing binary» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 1r juny 2021].
* ↑ V505 Persei (General Catalogue of Variable Stars)
* ↑ Torres, G.; Andersen, J.; Giménez, A. «Accurate masses and radii of normal stars: modern results and applications». The Astronomy and Astrophysics Review. pp. 67-126.
* 1 2 Tomasella, L.; Munari, U.; Siviero, A.; Cassisi, S.; Dallaporta, S.; Zwitter, T.; Sordo, R. «Asiago eclipsing binaries program. II. V505 Persei». Astronomy and Astrophysics. pp. 465-473.
* ↑ Munari, U.; Tomov, T.; Zwitter, T.; Milone, E. F.; Kallrath, J.; Marrese, P. M.; Boschi, F.; Prša, A.; Tomasella, L.; Moro, D. «Evaluating GAIA performances on eclipsing binaries. I. Orbits and stellar parameters for V505 Persei, V570 Persei and OO Pegasi». Astronomy and Astrophysics. pp. 477-486.
* ↑ Malkov, O. Yu.; Oblak, E.; Snegireva, E. A.; Torra, J. «A catalogue of eclipsing variables». Astronomy and Astrophysics. pp. 785-789.
# WR 136

WR 136 (V1770 Cygni / HD 192163 / HIP 99546) és un estel a la constel·lació del Cigne, de magnitud aparent +7,48, situada al centre de la nebulosa Mitjalluna. S'hi troba a uns 4.110 anys llum (1260 parsecs) de distància del sistema solar.
WR 136 és una estrella de Wolf-Rayet de tipus espectral WN6 amb una lluminositat 500.000 vegades superior a la del Sol. Té una temperatura superficial de 73.000 K. La seva edat s'estima en sols 4,5 milions d'anys, una mil·lèsima part de l'edat del Sol, però ja s'hi troba en les fases finals de la seva evolució estel·lar. Anteriorment va ser una supergegant vermella amb una massa 30 vegades major que la del Sol i fa uns 250.000 anys va expulsar les seves capes exteriors. Ara, en la seva fase com a estel de Wolf-Rayet, el material que va ser expel·lit és alcançat pel fort vent estel·lar que sorgeix de l'estel i escalfat, per la qual cosa rellueix novament, formant la nebulosa d'emissió. L'estel perd massa molt de pressa, l'equivalent a la massa solar cada 10.000 anys. S'estima que en uns 100.000 anys —si encara és prou massiva— explotarà com una supernova.
Recentment s'ha proposat que WR 136 pot ser un estel binari. La seva companya, de tipus espectral K o M, empraria una mica més de 5 dies a completar una òrbita al voltant de l'estel principal, sent en tal cas el sistema un possible precursor d'una binària de baixa massa emissora de raigs X (LMXB en anglès).

## Referències

* ↑ «The Galactic WN stars. Spectral analyses with line-blanketed model atmospheres versus stellar evolution models with and without rotation» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 12-09-2006, pàg. 1015–1031. DOI: 10.1051/0004-6361:20065052.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ «Third bibliographic catalogue of stellar radial velocities (Text in French)». Astronomy and Astrophysics, 1994, pàg. 603–609.
* ↑ «HD 192163 -- Wolf-Rayet Star» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 17 desembre 2020].
* ↑ van der Hucht, K. A. «The VIIth catalogue of galactic Wolf-Rayet stars». New Astronomy Reviews, 45, 3, 2001. pp.181-194.
* ↑ Lamers, H. J. G. L. M.; Nugis, T. «An explanation for the curious mass loss history of massive stars: From OB stars, through Luminous Blue Variables to Wolf-Rayet stars». Astronomy and Astrophysics, 395, 2002. pp. L1-L4.
* ↑ WR 136. Jumk.de/astronomie
* ↑ Hubble Watches Star Tear Apart its Neighborhood. Hubblesite
* ↑ First Sign of Impending Stellar Catastrophe. Space.com
* ↑ The Wolf-Rayet star HD 192163 as a possible evolutionary progenitor of a low-mass X-ray binary