# Comerç a l'antic Egipte

El comerç a l'antic Egipte va consistir en l'establiment gradual de rutes comercials terrestres i marítimes entre l'antic Egipte i les poblacions d'Aràbia, l'Índia i l'Àfrica Subsahariana.

## Comerç i transport prehistòric

Durant el període Epipaleolític, al voltant del 10.000 aC, la cultura natufiana importava fruites partenocàrpies des del sud-est del Creixent Fèrtil fins al llevant mediterrani. Migracions posteriors des del Creixent Fèrtil exportarien pràctiques agrícoles cap a d'altres regions, com Europa, Mongòlia, Crimea i l'Àfrica del Nord. Entre el 6000 i el 4000 aC la població del Sàhara va importar animals domèstics d'Àsia. En els jaciments arqueològics de Nabta Playa hi ha registre de la presència de cabres i ovelles provinents d'Àsia Occidental durant el setè mil·lenni aC.
Objectes importats trobats en l'Alt Egipte durant el cinquè mil·lenni aC indiquen el contacte entre la cultura badariana d'Egipte i els pobles sirians. En els jaciments arqueològics de Maadi s'han trobat indicis de la importació de terrisseria i tècniques de construcció des de Canaan a inicis del quart mil·lenni aC, durant el període predinàstic.
En el quart mil·lenni aC la navegació s'havia establert i ja havia estat domesticat l'ase i probablement el dromedari. Posteriorment varen ser domesticats el camell bactrià i el cavall, seguit pel seu ús com a mitjà de transport. Mostres de carbó trobades en tombes de Nekhen i datades en el període de Naqada I i Naqada II han estat identificades com a fusta de cedre procedent del Líban. Durant el període predinàstic s'importava obsidiana d'Etiòpia per a la creació de ganivets i altres objectes d'ascla. També va donar-se comerç amb Núbia, amb els oasis del desert occidental i amb la Mediterrània oriental.
Han estat trobats productes de terrisseria i altres objectes del Xam en l'antic Egipte i datats en el període de Naqada. Productes egipcis de la mateixa època han estat trobats en regions del Pròxim Orient com Canaan i en ciutats de Mesopotàmia com Uruk i Susa. Per a la segona meitat del quart mil·lenni aC el lapislàtzuli de Badakhxan, en el centre d'Àsia, era exportat a Mesopotàmia i Egipte.

## Comerç trans-saharià

La ruta terrestre de Wadi Hammamat, que connecta el riu Nil amb la mar Roja, ha estat utilitzada des del període predinàstic. Al llarg del camí han estat trobats dibuixos de canoes egípcies de joncs, datats al voltant del quart mil·lenni aC. Durant la primera dinastia varen sorgir ciutats al llarg de les rutes del riu Nil i la mar Roja, sent testimoniatge de com eren freqüentats dels camins. El port d'Elim va ser part de la ruta comercial de Tebes amb la mar Roja, connectant amb Àsia, Aràbia i la Banya d'Àfrica. S'ha documentat l'ús de la ruta durant el regnat de Senusret I, Seti I, Ramsès IV i posteriorment per part de l'Imperi Romà, usant-la principalment per a la mineria.
La ruta comercial de Kharga amb Assiut va ser utilitzada des de l'imperi Antic per al transport i venda d'or, vori, espècies, blat, animals i plantes. Posteriorment els romans van protegir la ruta mitjançant la construcció de fortaleses i assentaments defensius. Heròdot va escriure que la ruta podia ser recorreguda en quaranta dies, sent una de les principals rutes entre Núbia i Egipte. En la seva màxima extensió la ruta arribava a Kobbei, al nord d'Al-Fashir, travessant el desert i Wadi Howar, fins a arribar a Egipte.

## Comerç marítim

Es té constància de la construcció de vaixells en l'antic Egipte des d'almenys el 3000 aC. Els constructors sabien acoblar taulons de fusta al casc del vaixell, amb cintes teixides que s'utilitzaven per unir-los i joncs o herba entre ells per segellar les unions. L'Institut Arqueològic d'Amèrica ha estimat que l'embarcació més antiga coneguda d'Egipte, amb 22,8 metres de llarg, va ser construïda prop de l'any 3000 aC i va poder pertànyer al faraó Aha.
Una colònia egípcia del sud de Canaan ha estat datada de poc abans de la primera dinastia. El faraó Narmer tenia terrisseria egípcia fabricada a Canaan amb el seu nom escrit en ella i importada a Egipte des de Tel Arad, Rafah i Bessor. El 1994 van ser descoberts fragments de ceràmica d'un serekh amb el nom del faraó Narmer, datat l'any 3000 aC. Estudis mineralògics van mostrar que els fragments pertanyien a un atuell de vi exportat des del Nil a Palestina. Pel clima d'Egipte la producció de vi no era possible a la regió, per la qual cosa havia de ser importat de Grècia, Fenícia i Palestina, establint relacions comercials amb aquestes regions.

## Referències

* ↑ Veldmeijer, André J. Tutankhamun's Footwear: Studies of Ancient Egyptian Footwear. Leiden: Sidestone Press, 2011. ISBN 978-90-8890-076-1.
* ↑ E. Kislev, Mordechai «Early Domesticated Fig in the Jordan Valley». Science, 02-06-2006. DOI: 10.1126/science.1125910.
* ↑ Chikhi, Lounes «Y genetic data support the Neolithic demic diffusion model». PNAS, 07-08-2002. DOI: 10.1073/pnas.162158799.
* ↑ Dupanloup, Isabelle «Estimating the Impact of Prehistoric Admixture on the Genome of Europeans». Oxford Academic, 01-07-2004. DOI: 10.1093/molbev/msh135.
* ↑ Fred Wendorf, Romuald Schild. «Late Neolithic megalithic structures at Nabta Playa (Sahara), southwestern Egypt», 26-11-2000. Arxivat de l'original el 2010-10-09. [Consulta: 25 març 2018].
* ↑ University College de Londres. «Predynastic culture of Lower Egypt, about 4000 - 3500 (contemporary with Naqada I - IIb)», 2000.
* ↑ Marie Parsons. «Egypt: Hierakonpolis, A Feature Tour Egypt Story», 2008.
* ↑ University College de Londres. «The origin of obsidian used in the Naqada Period in Egypt», 2000.
* ↑ University College de Londres. «Obsidian», 2002.
* ↑ Shaw, Ian «The Oxford History of Ancient Egypt». Oxford University Press [Oxford], 2002, pàg. 61.
* ↑ University College de Londres. «Levantine pottery and objects in Egypt during Naqada II and III», 2000.
* ↑ Branislav Andelkovic. «Findplaces in Palestine of Egyptian pottery and other objects of Naqada II and III». University College de Londres, 2000.
* ↑ University College de Londres. «Cylinder Seals in Mesopotamia», 2000.
* ↑ University College de Londres. «Places where cylinder seals similar to that from Naqada tomb 1863 have been found», 2000.
* ↑ Rao, Shikaripura Ranganatha. Lothal, 1985, p. 27-29.
* 1 2 3 Andie Byrnes. «The Archaeology of the Eastern Desert, Appendix F: Desert Rock Areas and Sites». University College de Londres, 01-06-2007. Arxivat de l'original el 2008-07-19. [Consulta: 25 març 2018].
* ↑ Francis Lankester. «Desert Boats Home Page». Eastern Desert, 01-06-2013. [Consulta: 4 febrer 2018].
* ↑ James A. Harrell. «Survey of ancient Egyptian stone quarries (rock varieties and images, locations, and ages)». Universitat de Toledo, Ohio, 01-09-2007.
* ↑ André Dollinger. «Mining», 2000. Arxivat de l'original el 2016-12-11. [Consulta: 25 març 2018].
* ↑ Jobbins, Jenny «The 40 days' nightmare». Al-Ahram [El Caire], 11-2003.
* 1 2 Burr, J. Millard. Darfur: The Long Road to Disaster. Princeton: Markus Wiener Publishers, 2006. ISBN 1-55876-405-4.
* ↑ Stuart Tyson Smith. «Nubia History». Universitat de Califòrnia, 2009. [Consulta: 4 febrer 2018].
* 1 2 Cheryl Ward. «World's Oldest Planked Boats». Institut Arqueològic d'Amèrica, 01-06-2001. [Consulta: 4 febrer 2018].
* 1 2 Angela M.H. Schuster. «This Old Boat». Institut Arqueològic d'Amèrica, 11-12-2000. [Consulta: 4 febrer 2018].
* ↑ Porat, Naomi. «An Egyptian Colony in Southern Palestine During the Late Predynastic to Early Dynastic». A: The Nile Delta in Transition: 4th to 3rd Millennium BC, 1992, p. 433-440.
* ↑ University College de Londres. «Egyptian pottery of the beginning of the First Dynasty, found in South Palestine», 2000. [Consulta: 4 febrer 2018].
* ↑ Homan, Michael «Beer and Its Drinkers: An Ancient near Eastern Love Story». Near Eastern Archaeology. DOI: 10.2307/4132364.

## Vegeu també

* Economia d'Egipte
* Agricultura en l'Antic Egipte
* Canal dels Faraons