OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Josiah Willard Gibbs

Josiah Willard Gibbs (New Haven, 11 de febrer de 1839 - New Haven, 28 d'abril de 1903) fou un físic, químic i matemàtic estatunidenc, professor de la Universitat Yale, considerat un dels fundadors de la termodinàmica així com de la química física.

## Biografia

Va estudiar a la Universitat Yale, on va rebre, l'any 1863, el primer doctorat en Filosofia atorgat en enginyeria als Estats Units por la seva tesi “On the Form of the Teeth of Wheels in Spur Gearing" en la qual feia servir mètodes geomètrics per investigar la optimizació del disseny dels engranatges.
Com a matemàtic, va inventar l'anàlisi vectorial. En gran part és gràcies a Gibbs que moltes de les teories físiques i químiques han sigut desenvolupades, perquè l'anàlisi vectorial ha sigut una gran ajuda. Les seves investigacions sobre aquesta matèria es van publicar entre 1876 i 1878 en els annals de l'Acadèmia de Ciències de Connecticut, en el seu estat natal, però no es van divulgar a Europa fins a l'any 1890, gràcies al químic alemany Wilhelm Ostwald.
En aquesta data ja s'havien obtingut els principals avenços en termodinàmica, però es va reconèixer a Gibbs la prioritat dels seus descobriments. Per aquests descobriments li van atorgar la major distinció possible donada per la comunitat científica internacional d'aquell temps, donada només a un científic l'any: la medalla Copley de la Royal Society de Londres.

## Referències

* ↑ Wheeler, L. P. Josiah Willard Gibbs, The History of a Great Mind. Woodbridge (CT): Ox Bow Press, 1998 [1951]. ISBN 1-881987-11-6.
* ↑ Ott, Bevan J.; Boerio-Goates, Juliana Chemical Thermodynamics – Principles and Applications. Academic Press, 2000. ISBN 0-12-530990-2.

## Bibliografia

* Kumaran, V «Josiah Willard Gibbs» (en (anglès)). Resonance, Vol. 12, Num. 7, 2007, pàg. 4-11. ISSN: 0971-8044.
* Mafé Matoses, Salvador; de la Rubia, Juan. «Factor de Gibbs: col·lectiu gran canònic». A: Manual de Física Estadística. Universitat de València, 1998, p. 101-128. ISBN 9788437034829.
* Navarro Veguillas, Luis «Mi clásico favorito: Josiah Willard Gibbs» (en (castellà)). Revista Española de Física, Vol. 27, Num. 4, 2013, pàg. 60-67. ISSN: 0213-862X.
* Phelps Wheeler, Lynde. Josiah Willard Gibbs: the history of a great mind (en (anglès)). Archon Books, 1970. ISBN 9780208008268.

## Vegeu també

* Ciència: Teoria de la informació, entropia en Teoria de la informació
* Electricitat: Equacions de Maxwell
* Matemàtiques: Fenomen de Gibbs, mostreig de Gibbs
* Fisicoquímica: Estats d'agregació de la materia, regla de les fases de Gibbs, mecànica estadística, energia de Gibbs, entalpia
* Persones: Gilbert N. Lewis, William Rowan Hamilton, Lars Onsager, Ludwig Boltzmann, William Stanley, Oliver Heaviside

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Josiah Willard Gibbs» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Klein, Martin J. «Gibbs, Josiah Willard». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 25 agost 2017].
* Crowther, J.G. «J. Willard Gibbs». Encyclopaedia Britannica, 2008. [Consulta: 25 agost 2017].
# Joseph Crockett

Joseph Crockett (Washington DC, 16 de febrer de 1905 - Englewood, 11 de juliol de 2001) va ser un tirador estatunidenc que va competir durant la dècada de 1920.
El 1924 va prendre part en els Jocs Olímpics de París, on guanyà la medalla d'or en la prova de rifle lliure per equips del programa de tir. Compartí equip amb Raymond Coulter, Morris Fisher, Sidney Hinds i Walter Stokes.

## Referències

* ↑ «Joe Crockett Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d’abril 2020. [Consulta: 8 setembre 2017].
# Charles Armstrong

Charles Ewing Armstrong (Filadèlfia, Pennsilvània, 23 d'octubre de 1881 – West Point, Pennsilvània, 12 de març de 1952) va ser un remer estatunidenc que va competir a primers del segle xx.
El 1904 va prendre part en els Jocs Olímpics de Saint Louis, on va guanyar la medalla d'or en la prova de vuit amb timoner del programa de rem.

## Referències

* ↑ «Charles Armstrong Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 16 de desembre 2012. [Consulta: 18 octubre 2015].
# Les fogueres del Pertús

Les fogueres del Pertús, diari de l'evacuació de Catalunya és un llibre escrit per Àlvar d'Orriols, l'any 1939, en què narra de manera àgil i planera la llarga marxa a l'exili, des de Barcelona fins a França, que va patir el mateix autor, així com moltes altres persones i famílies. El llibre, que a més està il·lustrat per nombrosos dibuixos fets per Orriols mateix, és un diari en què s'expliquen anècdotes, vivències, sentiments, emocions… que situen el lector dins d'un malaurat episodi de la nostra història en el qual amb reflexions, diàlegs, narracions… es fa una crònica —escrita i il·lustrada— d'un llarg i tortuós camí: l'exili.
Aquest llibre vol fer una aportació més a la recuperació de la memòria històrica i, alhora, retre un petit homenatge i reconeixement a la figura d'Àlvar d'Orriols com un personatge il·lustre en la cultura i l'art del nostre país, així com destacar-ne la implicació amb la justícia, la llibertat i la democràcia que, en tot moment, va fer ben palès al llarg de la seva vida, i que no ha estat del tot reconeguda.
Les fogueres del Pertús, a més, ha estat assignat de lectura recomanada en els instituts de França, en la seva versió i traducció francesa.

## Referències

* ↑ Vilà Bartis, Cristina: Àlvar d'Orriols, el dramaturg oblidat Empordà (3-2-2023)

## Enllaços externs

* il·lustracions del llibre Les Fogueres del Pertús
# Francesc Garcia

Francesc Garcia fou un llaurador benestant del Ràfol d'Almúnia i un dels principals caps del moviment de la segona Germania, junt amb Feliu Rubio i Bartomeu Pelegrí. A Vilallonga, dins del Ducat de Gandia, quatre llauradors foren detinguts per negar-se a partir la collita amb el seu senyor, i aquest fou l'últim detonant que feu esclatar la revolta armada. L'endemà, un avalot de tres mil hòmens prengué la ciutat de Gandia, i sense cap més violència, els quatre detinguts foren alliberats. L'alliberament, segurament inesperat, encoratjà als rebels a continuar les mobilitzacions i desplaçar-se cap a València, on demanarien justícia al virrei. Francesc Garcia va fugir després de la derrota agermanada a la batalla de Setla de Nunyes de 1693 i no va ser capturat.
L'austriacista Francesc Garcia tenia reunits un miler d'homes preparats per donar suport al general maulet Joan Baptista Basset i Ramos quan va desembarcar a Altea l'any 1705. Dénia es va decantar per la causa austriacista de forma voluntària. La proclamació de Carles III d'Aragó a aquesta ciutat va determinar l'inici austriacista del Regne de València.

## Referències

* 1 2 Alvar Ezquerra, Alfredo. La España de los Austria: la actividad política (en castellà). Ediciones AKAL, 2011, p. 133. ISBN 8470904612.
* ↑ Mira, Joan F. Almansa 1707. Alzira: edicions Bromera, 2006, p. 127. ISBN 8498241456.
# Feruglioteri

El feruglioteri (Ferugliotherium windhauseni) és una espècie extinta de mamífer gondwanateri de la família dels ferugliotèrids que visqué a Sud-amèrica durant el Cretaci superior, fa entre 66 i 83,5 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a la província argentina de Río Negro. Es tracta de l'única espècie del gènere Ferugliotherium.

## Referències

* 1 2 Entrada «Ferugliotherium windhauseni» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 2 desembre 2023].
# Judicael de Rennes

Judicael de Rennes fou un noble bretó, comte de Rennes i príncep de Poher i després dels bretons del 871 al 890.

## Origen

Judicael era net d'Erispoe però el nom del seu pare no és esmentat explícitament a les fonts contemporànies com «Judicheïl ex filia Herispoii regis natus». Pierre-Hyacinthe Morice de Beaubois conegut com a Dom Morice, que segueix a Pere Le Baud no dubta pas a indicar que Judicael va succeir al seu pare Gurwant com a comte de Rennes » cosa que lligaria perfectament, ja que Gurwant fou el seu predecessor al comtat fins al 876 i era casat amb una filla d'Erispoe. Amb tot, Judicael no fou mai esmentat amb aquest títol en fonts contemporànies (si bé això segurament fou degut al fet que els comtes posteriors de Rennes, sorgits de Juhel Berenguer, reivindicaven un parentiu dubtós amb Judicael).
Sembla que abans, en el regnat de Salomó I de Bretanya, a partir del 871 o una mica abans, fou el «Jedecael princeps Poucher» (Judicael príncep del Poher) que apareix a les fonts; un títol no habitual sens dubte donat pel seu origen reial. Hauria heretat el comtat de Rennes el 876 del seu pare Gurwant. Més tard Judicael és esmentat per Reginó de Prüm com a «duces Brittonum» en temps d'Alan I de Bretanya el Gran (877-907), quan aquest encara només era comte de Vannes i comte de Nantes (successor del seu germà Pascweten, mort el 877).

## Pretendent

Pascweten de Vannes i Nantes va disputar el títol reial de Bretanya amb Gurwant de Rennes fins al 876. Judicael hauria llavors succeït al seu pare Gurwant en les seves pretensions el 876 en contra de Pascweten i a la mort d'aquest, el 877, en contra del seu germà i successor Alan I de Bretanya el Gran. Els dos pretendents es van acabar unint per fer front a l'atac dels normands que havien assolat Saint-Lô (llavors dependent de Bretanya), però Judicael va acabar morint en combat vers 888 (a tot tardar el 890); probablement només va deixar una filla (o més d'una) i Alan el Gran es va acabar imposant el 890 amb la seva victòria sobre els normands a Questembert, agafant el títol reial.
A Rennes la successió es trenca entre el 888 i el 920 quan apareix com a comte Judicaël Berenguer (Juhel Berenguer de Rennes).

## Notes

* ↑ Crònica de Reginó de Prüm: any 874
* ↑ Histoire ecclésiastique et civile de Bretagne, Tome I pàg.55
* ↑ Cartulari de Redon Carta CCXLVII del 9 de juliol del 871
* ↑ Crònica de Réginon de Prüm: any 890 & Annales de Metz any 890

## Fonts

* André Chédeville & Hubert Guillotel, La Bretagne des saints et des rois Ve-Xe siècle, Editions Ouest France (1984) ISBN 2 85882 613 7.
* Arthur de La Borderie Histoire de Bretagne: Tome deuxième Alain et Judicaël 877-888 pàgs 323-330. Réédition Joseph Floch Imprimeur Éditeur à Mayenne (1975).
# Joseph Jackson

Joseph Jackson (Saint Louis, 23 de setembre de 1880 - 30 de desembre de 1960) va ser un tirador estatunidenc que va competir a començaments del segle xx.
El 1920 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Anvers, on disputà set proves del programa de tir. Guanyà tres medalles d'or, en rifle militar 300 metres, bocaterrosa per equips, rifle militar 300 i 600 metres, bocaterrosa per equips i rifle militar 600 metres per equips. De la resta de prova destaca una cinquena posició en rifle militar 600 metres.
El 1901 s'enrolà al Cos de Marines. El 1917 fou ascendit a oficial. Jackson va ser el primer gran tirador internacionalment conegut produït pels marines. Va guanyar gran quantitat de títols nacionals i militars i va competir internacionalment entre 1920 i 1924. Acabà la vida a l'exèrcit com a capità i entrenador de tir, abans de retirar-se el gener de 1932.

## Referències

* 1 2 «Joe Jackson Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2020. [Consulta: 15 desembre 2017].
# Warren Brittingham

Warren George Brittingham (Saint Louis, Missouri, 2 de setembre de 1886 - El Paso, Texas, 19 de desembre de 1962) va ser un futbolista estatunidenc que va competir a principis del segle xx. El 1904 va prendre part en els Jocs Olímpics de Saint Louis, on guanyà la medalla de plata en la competició de futbol com a membre del Christian Brothers College.
Brittingham es crià a Chihuahua, on els seus pares s'havien traslladat per interessos comercials quan ell tenia menys d'un any. En graduar-se es traslladà a El Paso, Texas, on tenia un ranxo i regentà diversos negocis abans de crear la fàbrica de sabates Brittingham.

## Referències

* 1 2 «Warren Brittingham Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 14 de desembre 2012. [Consulta: 8 octubre 2015].
# Francesc Juzgado i Mollá

Francesc Juzgado i Mollá (Barcelona, 14 de juny de 1956) és un polític català.
Va néixer a la ciutat de Barcelona, però als 10 mesos va anar a viure a Parets del Vallès, va ser segon tinent d'alcalde i regidor de l'àrea de Territori durant l'últim mandat de Sergi Mingote Moreno. Anteriorment va ser regidor de comunicació i medi ambient del 1999 al 2003, regidor d'urbanisme i Medi ambient del 1995 al 1999. Sempre com a militant del Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC).
Va cursar estudis d'electrònica Industrial, de comptabilitat i finances.
Entre el 25 de maig de 2018 i 2019 fou l'alcalde de Parets del Vallès, després de la dimissió de Sergi Mingote.

## Referències

* ↑ «Francesc Juzgado, nou alcalde de Parets». El9Nou, 03-06-2018 [Consulta: 23 agost 2018].
# Lèmur mostela

Els lèmurs mostela (Lepilemur) són un gènere de lèmurs. Es tracta de l'únic gènere de la família dels lepilemúrids (Lepilemuridae), que abans també contenia el gènere extint Megaladapis. Amb més de vint espècies diferents, és un dels grups de lèmurs més diversos que existeixen.

## Taxonomia

* Gènere Lepilemur I. Geoffroy Saint-Hilaire, 1851
** Lepilemur aeeclis Andriaholinirina et al., 2006
** Lepilemur ahmansonorum Louis et al., 2006
** Lepilemur ankaranensis Rumpler i Albignac, 1975
** Lepilemur betsileo Louis et al., 2006
** Lepilemur dorsalis Gray, 1870
** Lepilemur edwardsi (Forbes, 1894)
** Lepilemur fleuretae Louis et al., 2006
** Lepilemur grewcockorum Louis et al., 2006
** Lepilemur hollandorum Ramaromilanto i Lei, 2008
** Lepilemur hubbardorum Louis et al., 2006
** Lepilemur jamesorum Louis et al., 2006
** Lepilemur leucopus (Major, 1894)
** Lepilemur microdon (Forbes, 1894)
** Lepilemur milanoii Louis et al., 2006
** Lepilemur mittermeieri Rabarivola et al., 2006
** Lepilemur mustelinus I. Geoffroy Saint-Hilaire, 1851
** Lepilemur otto Craul et al., 2007
** Lepilemur petteri Louis et al., 2006
** Lepilemur randrianasoloi Andriaholinirina et al., 2006
** Lepilemur ruficaudatus A. Grandidier, 1867
** Lepilemur sahamalazensis Andriaholinirina et al., 2006
** Lepilemur scottorum Lei et al., 2008
** Lepilemur seali Louis et al., 2006
** Lepilemur septentrionalis Rumpler i Albignac, 1975
** Lepilemur tymerlachsonorum Louis et al., 2006
** Lepilemur wrightae Louis et al., 2006

## Referències

* ↑ Entrada «Lepilemur» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Mike Burton

Michael Jay Burton, conegut com a Mike Burton, (Des Moines, Estats Units, 3 de juliol de 1947) és un nedador estatunidenc, ja retirat, guanyador de tres medalles olímpiques.
Va participar, als 21 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1968 celebrats a Ciutat de Mèxic (Mèxic), on va aconseguir guanyar la medalla d'or en les proves de 400 metres lliures i 1500 metres. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1972 realitzats a Múnic (Alemanya Occidental) aconseguí revalidar el seu títol olímpic en els 1500 metres realitzant un nou rècord del món, esdevenint així el primer nedador a aconseguir-ho.
Al llarg de la seva carrera aconseguí guanyar tres medalles en els Jocs Panamericans, entre elles una d'or.
# Karl Richter (tirador)

Karl Gustav Bernhardt Richter (Botkyrka, Comtat d'Estocolm, 14 de desembre de 1876 – Estocolm, 30 de novembre de 1959) va ser un tirador suec que va competir a començaments del segle xx.
El 1920 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Anvers, on va disputar una prova del programa de tir. En ella, la fossa olímpica per equips, guanyà la medalla de bronze.
Quatre més tard, als Jocs de París, tornà a disputar la prova de la fossa olímpica per equips del programa de tir, però en aquesta ocasió fou quart.

## Referències

* 1 2 «Karl Richter Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 2 de febrer 2020. [Consulta: 8 novembre 2017].
# William Dickey

William Eugene "Billy" Dickey (Nova York, 20 d'octubre de 1874 – Saint Petersburg, Florida, 13 de maig de 1944) va ser un saltador estatunidenc que va competir a principis del segle xx. El 1904 va prendre part en els Jocs Olímpics de Saint Louis, on va guanyar la medalla d'or en la prova de salt de llargada del programa de salts, en superar a Edgar Adams i Leo Goodwin, segon i tercer respectivament.

## Referències

* ↑ «Billy Dickey Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 23 de setembre 2013. [Consulta: 18 octubre 2015].
# Tortugues Ninja (superherois)

Les Tortugues Ninja o en anglès Teenage Mutant Ninja Turtles (TMNT) és un grup de superherois format per quatre germans tortugues antropomorfs, que, com un pot deduir del nom, són també adolescents, mutants i ninjes, les quals han estat entrenades en les arts del ninjutsu per una rata també antropomòrfica. Des de la seva llar a les clavegueres de la ciutat de Nova York, lluiten contra petits delinqüents, grans malvats i també invasors alienígenes, mantenint-se el màxim d'aïllats de la societat. El 21 d'octubre de 2009, es va anunciar que Nickelodeon va comprar els drets de les Tortugues Ninja, franquícia de Mirage Studios.
La primera aparició de les Tortugues Ninja va ser en els còmics creats per Kevin Eastman i Peter Laird. Posteriorment van ser adaptats als dibuixos animats, videojocs, pel·lícules, joguines i altre tipus de marxandatge. Durant el pic de la seva popularitat en la dècada de 1980 fins a principis de 1990, la franquícia va guanyar considerable èxit i fama a tot el món.
Cadascuna de les tortugues està nomenada en honor d'artistes famosos del Renaixement italià: Leonardo (de Leonardo da Vinci), Raphael (Rafael Sanzio), Michelangelo (Miquel Àngel), i Donatello (Donato di Betto Bardi), fins i tot el seu mestre, Splinter (Estellicó, en la traducció al català), porta el sobrenom d'un important pintor del Quattrocento, (Giovanni di Ser Giovanni, anomenat "Scheggia"). Les TMNT viuen sovint en les clavegueres de Nova York, però també han viscut en altres llocs, com la granja de l'àvia April O'Neil a Northampton, Massachusetts, velles estacions del metro subterrani i l'apartament d'April O'Neil. Les tortugues viuen acompanyades del seu mestre Estellicó, que és enemic mortal d'en Trinxant.
Les Tortugues Ninja han inspirat el nom d'una tortuga prehistòrica que té banyes i una cua plena de pics. Els científics van ubicar aquest animal en un nou gènere, Ninjemys, que significa la "tortuga ninja."

## Pel·lícules

* Les Tortugues Ninja (1990)
* Teenage Mutant Ninja Turtles II: The Secret of the Ooze
* Les fabuloses Tortugues Ninja 3
* TMNT: Tortugues Ninja Joves Mutants
* Turtles Forever
* Teenage Mutant Ninja Turtles
* Teenage Mutant Ninja Turtles: Out of the Shadows
* Batman vs. Teenage Mutant Ninja Turtles
* Ninja Turtles: caos mutant
# Eleuterodòntids

Els eleuterodòntids (Eleutherodontidae) són una família de mamaliaformes (mamífers primitius) que visqueren durant el Juràssic mitjà i el superior. Se n'han trobat restes fòssils a la Xina, Rússia i el Regne Unit. Es tractava d'animals arborícoles que tenien una dieta majoritàriament insectívora.

## Referències

* 1 2 3 Entrada «Eleutherodontidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ K. A. Kermack, D. M. Kermack, P. M. Lees i J. R. E. Mills «New multituberculate-like teeth from the Middle Jurassic of England» (resum) (en anglès). Acta Palaeontologica Polonica, 43, 4, 1998, pàg. 581-606.
# Léon Johnson

Léon Édouard Johnson (Niça, Alps Marítims, 29 de febrer de 1876 – París, 2 de gener de 1943) va ser un tirador francès que va competir durant el primer quart del segle xx.
El 1908 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on va disputa quatre proves del programa de tir. Va guanyar una medalla de bronze en la prova de rifle lliure, 300 metres per equips fou vuitè en la de rifle lliure, 300 metres, tres posicions, mentre en les altres dues, carrabina blanc mòbil i carrabina blanc cec, no aconseguí bons resultats.
El 1912 va disputar els seus segons Jocs Olímpics, amb la participació en sis proves del programa de tir. No aconseguí cap medalla, però destaquen les quartes posicions en carrabina, 50 metres per equips i rifle lliure, 300 metres per equips.
El 1920, un cop superada la Primera Guerra Mundial, Johnson disputà els seus darrers Jocs Olímpics. A Anvers disputà fins a deu proves del programa de tir i guanyà dues medalles de plata, en rifle militar, 300 metres bocaterrosa i rifle militar, 300 metres per equips, bocaterrosa.

## Referències

* 1 2 3 «Léon Johnson Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 6 de novembre 2012. [Consulta: 11 abril 2016].
# Martin Dooling

Martin Thomas Dooling (Alton, Illinois, 18 de desembre de 1886 - Saint Louis, Missouri, 21 d'agost de 1966) va ser un futbolista estatunidenc que va competir a primers del segle xx. El 1904 va prendre part en els Jocs Olímpics de Saint Louis, on guanyà la medalla de bronze en la competició de futbol com a membre del St. Rose Parish.

## Referències

* ↑ «Martin Dooling Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 5 de novembre 2012. [Consulta: 9 octubre 2015].
# Lieja-Bastogne-Lieja 2008

La Lieja-Bastogne-Lieja 2008 és una cursa ciclista que es va disputar el 27 d'abril de 2008 sobre 261 km. La cursa fou guanyada pel ciclista espanyol Alejandro Valverde (Caisse d'Epargne), que superà a l'esprint a l'italià Davide Rebellin del Gerolsteiner i el luxemburguès Fränk Schleck del CSC.
Aquesta fou l'edició número 94a de la Lieja-Bastogne-Lieja, organitzada per l'Amaury Sport Organisation (ASO) i el Royal Pesant Club Liégeois.
Enguany, i per divergències amb l'UCI aquesta cursa no forma part de l'UCI ProTour, de la mateixa manera que la resta de curses organitzades per l'ASO.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Alejandro Valverde | Caisse d'Epargne | 6h 44' 04" |
| 2 | Davide Rebellin | Gerolsteiner | m. t. |
| 3 | Fränk Schleck | Team CSC | m. t. |
| 4 | Andy Schleck | Team CSC | + 30" |
| 5 | Christian Pfannberger | Barloworld | + 40" |
| | Thomas Dekker | Rabobank | m. t. |
| 6 | Cadel Evans | Silence-Lotto | m. t. |
| 7 | Joaquim Rodríguez | Caisse d'Epargne | + 48" |
| 8 | Paolo Bettini | Quick Step | + 1' 03" |
| 9 | Vincenzo Nibali | Liquigas | m. t. |
| 10 | Óscar Freire | Rabobank ProTeam | m. t. |

## Referències

* ↑ En virtut d'un control antidopatge possitiu per EPO efectuat el desembre de 2007 i reanalitzat el 2009, els resultats de Thomas Dekker posteriors al 24 de desembre de 2007 foren anul·lats.

## Enllaços externs

* Web oficial de cursa
* Valverde se lleva su segunda Lieja-Bastogne-Lieja (castellà)
# Francesc de Borbó (comte d'Enghien)

Francesc de Borbó ( François de Bourbon en francès) (23 de setembre de 1519 - 23 de febrer de 1546) era un príncep francès i comte d'Enghien. Era fill de Carles IV de Borbó-Vendôme, duc de Vendôme.
Francesc I de França li va assignar el comandament de l'Exèrcit francès a Itàlia durant la guerra d'Itàlia de 1542–46, en la qual va aconseguir la victòria enfront de les tropes espanyoles i les imperials a la batalla de Ceresole el 1544.

## Referències

* ↑ (anglès) Robert J. Knecht, Renaissance Warrior and Patron: The Reign of Francis I, p.490
# Shuotèrids

Els shuothèrids (Shuotheriidae) són una família de mamífers primitius que visqueren durant el Juràssic mitjà i superior. Se n'han trobat restes fòssils al Kirguizstan, el Regne Unit, Rússia i la Xina. Es tractava d'animals arborícoles que tenien una dieta majoritàriament insectívora.

## Referències

* 1 2 3 Entrada «Shuotheriidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ M. Chow i T. H. V. Rich «Shuotherium dongi, n. gen. and sp., a therian with pseudo-tribosphenic molars from the Jurassic of Sichuan, China» (en anglès). Australian Mammalogy, 54, 1982, pàg. 127-142.