OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Protocalliphora spenceri

La protocalliphora spenceri és una espècie de mosca de la família dels cal·lifòrids. El nom científic de l'espècie va ser publicat per primera vegada l'any 1989 per Curtis Williams Sabrosky, Gordon F. Bennett i Terry L. Whitworth a la publicació Bird blow flies (Protocalliphora) in North America (Diptera: Calliphoridae) with notes on Palearctic species.

## Referències

* ↑ Sabrosky, Curtis W.; Bennett, Gordon F.; Whitworth, Terry L. Bird blow flies (Protocalliphora) in North America (Diptera: Calliphoridae), with notes on the Palearctic species. Washington, D.C: Smithsonian Institution Press, 1989. ISBN 0-87474-865-8.
# Potit

Potit és el nom dels següents personatges:
* Publi Afrani Potit, senador romà
* Valeri Potit, branca familiar de la gens Valèria
* Luci Valeri Potit (cònsol 483 i 470 aC), fundador de la família, cònsol el 483 aC i el 470 aC
* Luci Valeri Potit (cònsol 449 aC), cònsol el 449 aC.
* Gai Valeri Potit Volús (cònsol 410 aC), tribú amb potestat consular el 415 aC i cònsol el 410 aC
* Luci Valeri Potit (cònsol 393 i 392 aC), tribú amb potestat consular cinc vegades i cònsol el 392 i 392 aC
* Publi Valeri Potit Publicola, tribú amb potestat consular sis vegades
* Gai Valeri Potit (tribú), tribú amb potestat consular
* Gai Valeri Potit Flac (cònsol 331 aC), cònsol el 331 aC
* Luci Valeri Potit (mestre de la cavalleria), magister equitum el 331 aC.
* Marc Valeri Màxim Potit, cònsol el 286 aC.
# Potok (Žilina)

* No s'ha de confondre amb Potok (Banská Bystrica).
Potok és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.
# Portada/article desembre 1
## Las Meninas

Las Meninas (també anomenat La familia de Felipe IV) és un quadre del pintor espanyol Diego Velázquez pintat l'any 1656, i exposat actualment al Museu del Prado, a Madrid.
És una de les obres pictòriques més analitzades i comentades. Com a tema central, mostra la infanta Margarida, tot i que la pintura presenta altres personatges, inclòs un autoretrat del propi Velázquez. L'artista va resoldre amb gran habilitat tots els problemes de composició de l'espai, la perspectiva i la llum, gràcies al domini que tenia del tractament dels colors i els tons, i la gran facilitat per caracteritzar els personatges. Un mirall col·locat a la part del fons de la pintura reflecteix les imatges del rei Felip IV de Castella i la seva dona, segons uns historiadors, entrant a la sessió de pintura i segons d'altres posant per ser retratats per Velázquez, i són la infanta Margarida i els seus acompanyants els qui venen de visita per veure la pintura dels reis.
# Portada/article desembre 16
## Tauró de mans llargues

El tauró de mans llargues o camarí (Carcharhinus longimanus) és un tauró pelàgic gran que viu als mars tropicals i temperats càlids. És un tauró de constitució robusta, notable especialment per les seves aletes llargues, arrodonides i amb les puntes blanques. És un animal agressiu, però de moviments lents, que domina els frenesís devoradors, i és un perill pels supervivents de naufragis a l'oceà i d'aeronaus accidentades; ha atacat més humans que totes les altres espècies de taurons juntes. Estudis recents han demostrat que les seves poblacions es troben en un marcat declivi, car les seves grans aletes tenen molt de valor com a ingredient principal de la sopa d'aleta de tauró i, com altres espècies de tauró, el camarí sofreix una pressió creixent per part de la pesca arreu del seu àmbit de distribució.
# Província de Guantánamo

* Per a la base militar dels Estats Units i el camp de detenció, vegeu Badia de Guantánamo. Per a la ciutat capital de la província, vegeu Guantánamo
Guantánamo, Cuba, és la província més oriental de l'illa. La seva capital es troba a la ciutat de Guantànamo. La província limita amb la base marítima estatunidenca de la Badia de Guantánamo.
Té una àrea de 6.176 km² i posseïx una població de 508.576 habitants (1996), dels quals 208.000 corresponen a la capital. És la província desena per la seva extensió i l'onzena per la seva població.
A aquesta regió hi predomina el relleu amb elevacions cap al nord i a l'est nord-est, les muntanyes de Nipe-Sagua-Baracoa amb una altura predominant a la Serra del Curial, El Gato (1.181 m); al sud-oest hi ha part de la Sierra Maestra que s'alterna amb valls com les de Guantànamo, Guaso i Sabanalamar.
La llacuna principal és La Salada i els embassaments més grans en són La Yaya i el Jaibo.
L'arquitectura de Guantànamo i la seva cultura són diferents de les de la resta de Cuba. La província és només a 80 km del punt més proper d'Haití, creuant el Pas Windward.
Guantànamo té també un nombre alt d'immigrants de Jamaica, raó per la qual molts edificis són comparables amb els del barri francés de Nova Orleans.
Les muntanyes Nipe-Sagua-Baracoa dominen la província, dividint tant el clima com el paisatge. La costa septentrional és la regió més humida de l'illa, la meridional n'és la més càlida.
# Premsa (desambiguació)

«Premsa» té aquests significats:
* Premsa o impremta, dispositiu mecànic que permet fer molts exemplars d'un text en fulls de paper
* Premsa hidràulica, mecanisme format per vasos comunicants que mitjançant petites forces permet obtenir altres grans
* Premsa mecànica, màquina que deforma materials mitjançant l'aplicació de pressió.
* Premsa rotativa, màquina per a la impressió de grans tirades de diaris o revistes.
* Premsa escrita, publicacions pel nom de la màquina que les imprimeix.
* Premsa groga o sensacionalista.
* Premsa salmó o econòmica.
* Premsa del cor o rosa, la que tracta sobre la vida de persones famoses.
* Premsa gratuïta.
* Premsa de vi, dispositiu emprat per extreure el suc de raïm, part del procés de la producció del vi.
# Press Complaints Commission

La Press Complaints Commission (Comissió de Queixes de la Premsa, Comissió de Querelles contra la Premsa, o PCC, en anglès) és una organització britànica d'autoregulació per a diaris i revistes impreses, de participació voluntària, composta per representants indicats pels principals grups de mitjans de comunicació. La PCC finança les seves activitats a través d'una quota anual que cobra als diaris i revistes. No té un mandat legal, els diaris i revistes s'adhereixen lliurement a les seves normes, i la indústria gràfica s'autoregula.
Al juliol de 2011, la PCC ha estat repetidament criticada per la seva falta d'iniciativa en l'escàndol de les escoltes telefòniques il·legals de News International, fins i tot pel primer ministre britànic, David Cameron.
El desembre de 2011, el president de la Comissió, Lord Hunt, va anunciar els seus plans de reemplaçar la PCC amb un nou òrgan regulador independent.

## Referències

* ↑ «Select Committee on Culture, Media and Sport Minutes of Evidence (Appendix XIX)» (en anglès). House of Commons, 25-03-2003. [Consulta: 5 maig 2012].
* ↑ «Phone hacking: Cameron and Miliband demand new watchdog» (en anglès). BBC News, 08-07-2011. [Consulta: 5 maig 2012].
* ↑ «Hunt plans to replace PCC with new Press regulator» (en anglès). Exaro News, 14-12-2011. [Consulta: 5 maig 2012].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de la PCC (anglès)
* Fundació Consell de la Informació de Catalunya Arxivat 2012-04-01 a Wayback Machine.
# Pressec

* No s'ha de confondre amb Préssec.
Pressec és un assentament a Guadalupe a la comuna d'Anse-Bertrand, a l'illa de Grande-Terre. Mahaudière es troba a l'oest, La Berthaudiere cap al nord, i Massioux cap a l'est.

## Vegeu també

* La Deseada
* Grande-Terre
# Protea cynaroides

Protea cynaroides és una espècie d'angiosperma de la família de les proteàcies (Proteaceae) endèmica de Sud-àfrica. La seva inflorescència és la més gran del gènere Protea. Està molt àmpliament distribuïda al sud-oest i sud de Sud-àfrica, a la regió fynbos.
La seva gran inflorescència té una llarga vida en un gerro, essent una excel·lent flor seca. És la flor nacional de Sud-àfrica.

## Característiques

És un arbust llenyós amb tiges gruixudes i grans fulles verdes fosques i brillants. La majoria de les plantes arriben a una grandària d'un metre d'alçada en la maduresa, però pot variar segons la localitat i l'hàbitat des dels 0,35 m fins a 2 metres.

## Galeria

* Cap occidental, Sud-àfrica
* Cap occidental, Sud-àfrica

## Referències

* ↑ «Protea cynaroides a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 22 juliol 2014].
* ↑ «South African Government». [Consulta: 4 agost 2023].

## Bibliografia

* AFPD. 2008. African Flowering Plants Database - Base de Donnees des Plantes a Fleurs D'Afrique.
* Gibbs Russell, G. E., W. G. Welman, E. Reitief, K. L. Immelman, G. Germishuizen, B. J. Pienaar, M. v. Wyk & A. Nicholas. 1987. List of species of southern African plants. Mem. Bot. Surv. S. Africa 2(1–2): 1–152(pt. 1), 1–270(pt. 2).

## Enllaços externs

* Protea cynaroides info a PlantZAfrica.com - de l'Institut Nacional de Biodiversitat de Sud-àfrica.
# Província de Moxos

La província de Moxos és una de les vuit províncies del Departament de Beni, a Bolívia. La seva capital és San Ignacio de Moxos.
# Publi Sili Nerva

Publi Sili Nerva és el nom dels següents personatges:
* Publi Sili Nerva (cònsol 20 aC), cònsol el 20 aC
* Publi Sili Nerva (cònsol any 28), cònsol l'any 28
# Ellen Ridgway

Ellen Richards Ridgway, nascuda Munroe, (Villeneuve-l'Etang, Alts del Sena, 23 de maig de 1866 - Pau, Pirineus Atlàntics, 13 de febrer de 1934) va ser una jugadora de golf i filantropa estatunidenca que va competir a cavall del segle xix i el segle xx. Era filla del banquer John Munroe.
El 1900 va prendre part en els Jocs Olímpics de París, on va disputar la prova individual femenina de golf, en què finalitzà en cinquena posició.

## Referències

* ↑ «Ellen Richards Munroe Ridgway (1866-1934)» (en anglès). Find a Grave. [Consulta: 20 març 2021].
* ↑ «Ellen Ridgway Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 6 de gener 2009. [Consulta: 2 agost 2017].
# Elsa Andersson

Elsa Helena Andersson (Estocolm, 19 d'agost de 1894 – San Francisco, Califòrnia, 26 de gener de 1994) va ser una saltadora sueca que va competir als Jocs Olímpics d'Estiu de 1912.
El 1912 disputà la prova de palanca de 10 metres del programa de salts, on va finalitzar en sisena posició. Posteriorment es traslladà als Estats Units, on es casà i va agafar el cognom Cordes. Morí a San Francisco, Califòrnia, el 1994.

## Referències

* ↑ «Elsa Andersson Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 30 de novembre 2009. [Consulta: 2 febrer 2017].
* ↑ Perfil al Comitè Olímpic Suec
# Districte del Harz

El Harz és un dels 11 districtes de l'estat de Saxònia-Anhalt a l'oest d'Alemanya. Tot i ser un districte de Saxònia-Anhalt, el Harz és més conegut per ser la serralada més alta del nord d'Alemanya. La muntanya més alta de la serralada és el Brocken, amb 1.142m d'altura i que, des de començaments de l'Edat Moderna, és considerat el punt de trobada de bruixes més famós d'Europa i el mateix Johann Wolfgang von Goethe el menciona a la seva obra "Faust".

## Geografia
### Rius

| Bode Ecker Eine Grane Hassel Holtemme | Ilse Innerste Lonau Oder Oker | Radau Sieber Söse Selke Selle | Steina Uffe Wieda Wipper Zorge |

### Localitats

| Alexisbad Allrode Altenau Altenbrak Bad Grund Bad Harzburg Bad Lauterberg Bad Sachsa Bad Suderode Barbis Benneckenstein Blankenburg Braunlage Clausthal-Zellerfeld Darlingerode Drübeck Elbingerode Elend | Ellrich Goslar Güntersberge Harzgerode Hasselfelde Herzberg am Harz Hohegeiß Ilfeld Ilsenburg (Harz) Langelsheim Lautenthal Lonau Lutter am Barenberge Mansfeld Neustadt Osterode am Harz Rübeland Sankt Andreasberg | Schierke Seesen Sieber Sorge Steina (Harz) Stiege Stolberg (Harz) Tanne Thale Torfhaus Treseburg Wieda Wildemann Walkenried Wernigerode Wolfshagen im Harz Zorge |

## Història

En el 814 Harz va ser anomenada "Hartingowe" pel rei Lluís I el Pietós. L'any 968 es van descobrir uns depòsits de plata a prop del poble Goslar, després d'uns segles s'hi van començar a fer mines per extreure'n la plata. Aquestes mines van ser explotades fins a començament del segle xix quan es van esgotar. Després la gent va començar a abandonar els pobles per un temps però després amb el turisme la gent va tornar. Actualment és famós per les excursions d'estiu i els esports d'hivern.
# Devinn Lane

Devinn Lane (Newport Beach, 28 de març de 1972) és una actriu i realitzadora porno estatunidenca. La seva carrera com a actriu es va desenvolupar principalment entre els anys 1999 i 2004.

## Biografia
### Inicis

Era molt jove, tenia prou feines 16 anys, quan la Devinn va quedar embarassada. Decideix llavors treballar com a stripper per poder mantenir el seu fill.L'any 1996, quan ja porta gairebé sis anys treballant, li ofereixen posar en diverses revistes masculines. Apareix així a Premiere, Stuff o LA Weekly.

### Carrera com a actriu porno

L'any 1999 roda la seva primera pel·lícula realitzant una escena lèsbica. Aquest tipus d'escenes, serien les úniques que protagonitzaria durant els quatre primers anys de la seva carrera. Aquest mateix any Wicked Pictures es fixa en ella i li ofereix un contracte en exclusiva. A l'octubre és la noia del mes de la revista Penthouse. L'any 2003 el seu contracte és renovat. La renovació inclou el salt cap a escenes heterosexuals. L'any 2005, finalitzat el seu contracte decideix deixar les actuacions per enfocar la seva carrera cap a la direcció.

### Carrera com a directora

Devinn Lane debuta com a directora l'any 2002 quan encara era una "noia Wicked" a la pel·lícula Devinn Lane Show 1: Forbidden Zone. Fins a l'any 2005, de fet, compaginaria la seva feina com a actriu amb la tasca de realitzadora.
Ja desvinculada de Wicked Pictures fitxa en un primer moment per a la productora Shane's World, una productora totalment diferent a la de tota la seva vida i enfocada cap a un porno més gonzo i proper. Dirigeix així: Shane's World: Jamaican Vacation (2006) i Slumber Party 20 (2006).
Des de l'any 2007 és una freelance, la qual cosa li ha permès treballar per a diverses productores com ara; Metro, Sin City o New Sensations.

### Premis

* 2000 Premi AVN Millor Escena de masturbació per In Style
* 2002 Premi AVN Millor Actriu per Breathless

## Referències

* ↑ "Howard Stern Show archive"
* 1 2 «"Performer page"». Arxivat de l'original el 2009-03-06. [Consulta: 14 maig 2016].
* ↑ «" Devinn spot-cleans the limo"». Arxivat de l'original el 2009-07-31. [Consulta: 14 maig 2016].
# George Thom

George Thom (Forgue, 2 de juliol de 1842 - Aberdeen, 20 de desembre de 1916) fou un matemàtic i pedagog escocès.

## Vida i obra

Thom es va graduar a la universitat d'Aberdeen el 1863. El 1867 va ser nomenat director del Doveton College de Madràs (Índia), on va romandre fins a 1876 en què va retornar a Escòcia com vice-director del Chanonry School d'Aberdeen. El 1878 va ser nomenat rector de la Dollar Academy. Va ocupar aquest càrrec durant 24 anys fins que el 1902 es va jubilar. Va ser membre fundador de la Societat Matemàtica d'Edimburg el 1883 i en va esdevenir president el 1886. El 1887 la Universitat de St Andrews li va conferir un doctorat honoris causa.
Va escriure bastants llibres de text de secundària de matemàtiques, botànica, fisiologia i altres temes.

## Referències

* ↑ O'Connor & Robertson, MacTutor History of Mathematics.
* ↑ Anònim, 1917, p. 186.

## Bibliografia

* Anònim «Obituary: George Thom» (en (anglès)). The Aberdeen University Review, Vol. 4, 1917, pàg. 186.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «George Thom» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Publi Silici

Publi Silici (en llatí Publius Silicius) com diu Plutarc, o Silici Corones (Silicius Coronas) segons Dió Cassi, era un senador romà i un dels jutges nomenats per jutjar als conspiradors contra la vida de Juli Cèsar l'any 43 aC, conforme a la lex Pedia de vi Caesaris interfectoribus.
Encara que Octavi (August) era present amb el seu exèrcit i exercia una pressió en favor de la condemna, Silici va gosar a votar per l'absolució de Dècim Juni Brut Albí. A causa d'això va ser proscrit pels triumvirs i executat. Appià l'anomena erròniament Icili.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/831?rgn=full+text;view=image;q1=SiliciusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 823. ]
# Publi Cuspi

Publi Cuspi (en llatí Publius Cuspius) era un cavaller romà que va estar dues vegades a l'Àfrica com a director de la companyia que recaptava les taxes públiques a la província. Allà tenia diversos amics, que Ciceró, a petició seva va recomanar al procònsol Quint Valeri Orca l'any 45 aC.

## Referències

* ↑ P. Cuspius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 907
# Publi Cèler

Publi Cèler (en llatí: Publius Celer) fou un cavaller romà executor (juntament amb el llibert Heli) de la mort de Juni Silà per instigació d'Agripina, mare de Neró, durant el seu primer any del regnat, el 55.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals XIII 1.
# Províncies Unides

* Aquest article tracta sobre les Províncies dels Països Baixos. Vegeu-ne altres significats a «Províncies Unides (desambiguació)».
Les Províncies Unides, o Set Províncies Unides dels Països Baixos, és el nom amb què es coneixien els Països Baixos septentrionals, a l'època de la Guerra de Successió espanyola, al segle xviii, entre l'any 1579 i el 1795, constituïdes com a república federal des de la unió d'Utrecht (1579). Amb el pas dels segles, acabaren donant lloc als actuals Països Baixos.

## Independència

El 1581, l'assemblea dels estats d'Holanda va decidir retirar el nom del rei de les actes judicials i administrar justícia en nom del príncep d'Orange. El territori fou objecte de nombroses disputes europees, encapçalades per les monarquies borbòniques i austríaques, fins que, l'any 1648, la pau de Münster els alliberà del domini castellà, tot i que després tornaren a passar un període sota domini francès com a República Batava des del 1795, i després del Regne d'Holanda (1806-1810).

## Territori

Les Províncies Unides eren les províncies d'Holanda, de Zelanda, de Gelderland, d'Utrecht i de Frísia i, des del 1594, també les de Groningen i Overijssel. Encara a la frontera meridional va haver-hi moltes disputes territorials amb Castella que només van resoldre's en el 1661 en el tractat de partició.
Les Províncies Unides governaven també les terres de la Generalitat. Aquests territoris tenien un estatut secundari. Només dos segles després van esdevenir unes províncies de veritat, en l'adveniment de la República Batava, que declarava la igualtat de tots els ciutadans sota la influència dels republicans francesos.

## Referències

* ↑ de Monté ver Loren, J Ph; Spruit, J. E.. Hoofdlijnen uit de ontwikkeling der rechterlijke organisatie in de Noordelijke Nederlanden tot de Bataafse omwenteling (en neerlandès). Kluwer, 2000, p. 249. ISBN 9789026827396.
* ↑ van Kasselt, M. Historia de Béljica y Holanda (en castellà). Imprenta del Imparcial, 1844, p. 356.
* ↑ Louis Bergeon, François Furet, Reinhart Koselleck. La época de las revoluciones europeas, 1780-1848 (en castellà). Siglo XXI, 1976, p. 71. ISBN 978-84-323-0219-0.
* ↑ Haas, J.A.K.. De verdeling van de Landen van Overmaas 1644-1662 - Territoriale desintegratie van een betwist grensgebied (en neerlandès). Assen: Van Gorcum, 1978, p. 237. ISBN 90-232-1631-8.

## Vegeu també

* Països Baixos
* Països Baixos (topònim)
* Tractat d'Utrecht
# Pterocaesio

Pterocaesio és un gènere de peixos teleostis que pertany a la família dels cesiònids.

## Particularitat

Hi ha 12 espècies. Totes es troben a la conca Indo-Pacífica. Llurs hàbitats preferits són a la vora dels esculls de corall on viuen en moles.

## Taxonomia

* Pterocaesio capricornis Smith & Smith, 1963
* Pterocaesio chrysozona Cuvier, 1830
* Pterocaesio digramma Bleeker, 1864
* Pterocaesio flavifasciata Allen & Erdmann, 2006
* Pterocaesio lativittata Carpenter, 1987
* Pterocaesio marri Schultz, 1953
* Pterocaesio monikae Allen & Erdmann, 2008
* Pterocaesio pisang Bleeker, 1853
* Pterocaesio randalli Carpenter, 1987
* Pterocaesio tessellata Carpenter, 1987
* Pterocaesio tile Cuvier, 1830
* Pterocaesio trilineata Carpenter, 1987

## Referències

* Carpenter, K.E. (1987) "Revision of the Indo-Pacific fish family Caesionidae (Lutjanoidea), with descriptions of five new species." Indo-Pacific Fishes (15):56
# Pterocactus reticulatus

Pterocactus reticulatus és una espècie que pertany a la família de les cactàcies (Cactaceae).

## Descripció

Pterocactus reticulatus creix en grups. Les arrels són tuberoses i creixen fins a 20 cm de llarg. Les tiges no es ramifiquen, són esfèriques o en forma de pera, són de color porpra grisenc a marró o verd oliva i estan coberts de cúspides ròmbiques. Fan de 2 a 3 cm de llarg i d'1 a 2 cm de diàmetre. Hi ha uns quants gloquidis discrets a les tiges. La columna central individual sobresurt i fa fins a 5 mm de llarg, de vegades falta. Les espines marginals en forma de pinta són blanquinoses a marronoses i en tenen sis per arèola i fan de 2 a 5 mm de llarg.
Les flors són blanques i apareixen a la punta de les tiges que són de color rosat lleugerament clar i fan de 4 a 5 cm de diàmetre. Els fruits són esfèrics i fan de 2 a 2,5 cm de diàmetre.

## Distribució

Pterocactus reticulatus està molt estès al centre de l'Argentina a les províncies de San Juan i Mendoza, en planes pedregoses i àrids a altituds de 1500 a 3000 m.

## Taxonomia

Pterocactus reticulatus va ser descrita per R. Kiesling i publicat a Boletín de la Sociedad Argentina de Botánica 14(1–2): 114, a l'any 1971.

### Etimologia

Pterocactus: nom genèric que deriva de les paraules gregues: "πτερόν" (pteron), que significa "ales", i fa referència a les llavors alades que són típiques del gènere i úniques dins de la família dels cactus.
reticulatus: epítet llatí que significa "en forma de xarxa" i fa referència al patró de les tiges de l'espècie.

## Referències

* ↑ «Pterocactus reticulatus». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden, 08-08-2024.
* ↑ Eggli, Urs; Newton, Leonard E. Etymological Dictionary of Succulent Plant Names (en anglès). Birkhäuser, 2004, p. 117. ISBN 3-540-00489-0.

## Enllaços externs

* https://cactiguide.com/cactus/?genus=Pterocactus&species=reticulatus
# Pterocarpus

Pterocarpus és un gènere de plantes amb flor dins la família de les dipterocarpàcies (Dipterocarpaceae).
La majoria de les espècies són arbres de la selva pluvial amb fustes molt apreciades.

## Taxonomia

N'hi ha unes 35:
* Pterocarpus acapulcensis Rose
* Pterocarpus albopubescens Hauman
* Pterocarpus amazonum (Benth.) Amshoff
* Pterocarpus angolensis - Kiaat
* Pterocarpus antunesii (Taub.) Harms
* Pterocarpus brenanii
* Pterocarpus claessensii De Wild.
* Pterocarpus dalbergioides - Padauk andamanès
* Pterocarpus echinatus Pers.
* Pterocarpus erinaceus - Muninga
* Pterocarpus gilletii De Wild.
* Pterocarpus hockii De Wild.
* Pterocarpus homblei De Wild.
* Pterocarpus indicus - Padauk malai
* Pterocarpus lucens Guill. & Perr.
* Pterocarpus macrocarpus - Padauk birmà
* Pterocarpus marsupium - Kino malabar
* Pterocarpus mildbraedii Harms
* Pterocarpus mutondo De Wild.
* Pterocarpus officinalis Jacq.
* Pterocarpus orbiculatus DC.
* Pterocarpus osun Craib
* Pterocarpus rohrii Vahl
* Pterocarpus rotundifolius (Sond.) Druce
* Pterocarpus santalinoides - Mututi
* Pterocarpus santalinus - Sàndal roig
* Pterocarpus soyauxii - Padauk africà
* Pterocarpus ternatus Rizzini
* Pterocarpus tessmannii Harms
* Pterocarpus tinctorius Welw.
* Pterocarpus velutinus De Wild.
* Pterocarpus villosus (Benth.) Benth.
* Pterocarpus violaceus Vogel
* Pterocarpus zehntneri Harms
* Pterocarpus zenkeri Harms

## Referències

* Taxonomia

## Enllaços externs

* International Legume Database & Information Service (ILDIS) (2005): Genus Pterocarpus. Version 10.01, November 2005. Retrieved 2008-NOV-01.
* World Agroforestry Centre (WAC) [2008]: AgroForestryTree Database - Pterocarpus soyauxii Arxivat 2009-02-13 a Wayback Machine.. Retrieved 2008-NOV-01.