# Bones Viles

Les Bones Viles liegeses (en francès les Bonnes Villes) eren les ciutats més importants del Principat de Lieja. Tenien el dret de construir muralles i fortificacions, d'erigir un perron i el deure de defendre'ls i el dret d'enviar representants de l'estament tercer a l'òrgan legislatiu del principat, anomenat Dies dels estats. Després de la Pau de Fexhe, l'any 1316 el legislatiu es compartia entre el príncep-bisbe i els tres estaments: el capítol de la catedral, la noblesa i els representants de les bones viles.
Per esdevenir efectiu, li calia a una proposició de llei del príncep l'aprovació dels tres estaments, votada durant els Dies dels estats. Se celebraven dues vegades l'any i solien durar deu dies. Les bones viles prefiguraven una mena de parlament. Tenien un poder real que creixerà amb el temps quan el tercer estament s'emancipava a poc a poc. El 2 de desembre 1373, després la Pau dels XXII es creà el Tribunal dels XXII, compost de quatre canonges, quatre nobles i catorze representants de les Bones Viles. Els funcionaris i els consellers del príncep-bisbe havien de sotmetre's a les decisions sobiranes del tribunal. Aquest sistema perdurarà fins a la revolució liegesa. Al 7 de desembre 1792, serà reemplaçat per a una assemblea única: la Convenció nacional liegesa, elegida amb un sufragi universal i directe.
El seu nombre es va fixar a 23 l'any 1651: les 12 bones viles germàniques: Tongeren i 11 bones viles del comtat de Loon annexionat el 1366 i de parla limburguesa o neerlandesa i 11 bones viles romàniques, de parla valona o francesa. El territori de Lieja era partit en quarters. La llista davall indica el quarter, el nombre de representants al Tribunal dels XXII i la província belga actual on es troba la ciutat.
    CiutatQuarterXXIIProvíncia actualllengua Lieja Capital4Liejafr TongerenHaspengouw1Limburgnl HuyCondroz2Liejafr DinantAmont2Namurfr CineyCondrozNamurfr ThuinEntre-Sambre-i-Mosa1Hainautfr Fosses-la-VilleEntre-Sambre-i-Mosa1Namurfr CouvinEntre-Sambre-i-MosaNamurfr ChâteletEntre-Sambre-i-MosaHainautfr Sint-TruidenLoon1Limburgnl ViséFranchimontLiejafr WaremmeHaspengouwLiejafr BorgloonLoon1Limburgnl HasseltLoon1Limburgnl MaaseikLoonLimburgnl BilzenLoonLimburgnl BeringenLoonLimburgnl Herk-de-StadLoonLimburgnl BreeLoonLimburgnl StokkemLoonLimburgnl HamontLoonLimburgnl PeerLoonLimburgnl VerviersFranchimontLiejafr
Dues ciutats més tenien un estatut particular al principat, tot i no ésser «Bona Vila» en no tenir representants al tercer estament.
    CiutatEstatutProvíncia actualLlengua MaastrichtJurisdicció compartida primer amb el ducat de Brabant i després amb la República de les Províncies UnidesLimburg neerlandèsnl BouillonCiutat fortificada de BouillonLuxemburgfr

## Referències

* ↑ Muller, Fabrice. «Liège et ses bonnes villes» (en francès), 01-11-2007. (amb mapa)
* 1 2 «Les 23 +2 « bonnes villes » de la principauté de Liège» (en francès). Connaître la Wallonie. Govern Való, s.d. [Consulta: 8 febrer 2018].
* ↑ «Les Bonnes Villes» (en francès). La principauté de Liège, Essai de chronologie, jusqu'à son absorption par la France le 9 Vendémiaire de l'an IV. Arxivat de l'original el 2008-01-29. [Consulta: 8 febrer 2018].

## Bibliografia

* Fairon, Émile. Chartes confisquées aux bonnes villes dur pays du Liège et du comté de Looz après la bataille d'Othée (1408) (en francès). Brussel·les: Commission Royale d'Histoire de Belgique, 1937. Nach Druckexemplar suchen▼
* de Louvrex, M.G; Hodin, Bauduin. Recueil contenant les edits et reglement faits pour le Pais de Liege et Comte de Looz, par les eveques et princes, tant en matiere de police que de justice. 2a edició. Lieja: Everard Kints, 1750.
* Wahle, Eugène (ed.). Liège et ses bonnes villes (en francès). Lieja: Bibliothèque Centrale de la Ville de Liège Chiroux, 1980, p. 70. ISBN 9782870110737.