OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kim (Colorado)

Kim és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 65 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kim tenia 65 habitants, 38 habitatges, i 15 famílies. La densitat de població era de 81 habitants per km².
Dels 38 habitatges en un 15,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 36,8% hi vivien parelles casades, en un 2,6% dones solteres, i en un 60,5% no eren unitats familiars. En el 60,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,9% tenia menys de 18 anys, un 3,1% entre 18 i 24, un 30,8% entre 25 i 44, un 30,8% de 45 a 60 i un 18,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.938 $ i la renda mediana per família de 36.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.500 $ mentre que les dones 27.000 $. La renda per capita de la població era de 16.343 $. Entorn de l'11,1% de les famílies i el 14,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kim». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kim». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Eleccions regionals de Sardenya de 1953

Les eleccions regionals per a renovar el Consell Regional de Sardenya se celebraren el 14 de juny de 1953. La participació fou del 86,6%.
← Eleccions regionals de Sardenya, 1953 → :
| Partits | vots | % | escons |
| Democràcia Cristiana Italiana (DC) | 254.614 | 41,0% | 30 |
| Partit Comunista Italià (PCI) | 138.134 | 22,3% | 15 |
| Partit Socialista Italià (PSI) | 54.565 | 8,8% | 5 |
| Partit Nacional Monàrquic (PNM) | 53.352 | 8,6% | 5 |
| Moviment Social Italià (MSI) | 47.898 | 7,7% | 4 |
| Partit Sard d'Acció (PSd'Az) | 43.215 | 7,0% | 4 |
| Partit Liberal Italià (PLI) | 12.359 | 2,0% | 1 |
| Partit Socialista Democràtic Italià (PSDI) | 11.231 | 1,8% | 1 |
| PSDI-PLI | 3.591 | 0,6% | - |
| altres | 1303 | 0,2% | - |
| Total | 620.262 | 100,00 | 65 |
Font Web del consell regional de Sardenya
# Leonardus Nardus

Leonardus "Leo" Nardus, nascut Leonardurs Salomon, (Utrecht, 5 de maig de 1868 - La Marsa, Tunísia, 12 de juny de 1955) va ser un tirador neerlandès que va competir a començaments del segle xx.
El 1912 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estocolm, on va disputar una única prova del programa d'esgrima, la competició d'espasa per equips, en què guanyà la medalla de bronze.
Fou més conegut com a pintor. Gran aficionat als escacs, pintà retrats d'alguns Grans Mestres, com ara Emanuel Lasker i Frank Marshall. Entre 1894 i 1908 treballà com a marxant d'art.

## Referències

* 1 2 «Leo Nardus Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 23 de setembre 2011. [Consulta: 19 setembre 2016].
# Temple d'Isis (Delos)

El Temple d'Isis fou un antic temple grec dedicat a Isis a l'illa de Delos (Grècia), les ruïnes del qual formen part del jaciment de Delos, declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. El jaciment forma part d'una vasta zona de santuaris de culte egipcis, coneguda com a Serapeu C, situada al vessant occidental de la muntanya Cinto.
Es va construir en el període hel·lenístic entre el 166-88 ae. En aquesta època van començar a construir-se a Delos santuaris de cultes importats de l'estranger, com ara Egipte. El temple era a l'est del Teatre de Delos, al costat oriental de la zona del Serapeu C. Al nord es trobava el Temple dels déus egipcis, acabat si fa no fa en la mateixa època.
Era d'estil dòric. Tenia si fa no fa 12 m de llargada i 5,1 m d'ample, un pronaos amb dues columnes davant i una naos oberta a l'oest. La naos tenia una gran imatge de culte d'Isis. Al costat nord n'hi havia una porta que conduïa al Temple dels déus egipcis. Davant del temple, a la banda oest, hi havia un altar. La façana n'ha estat restaurada, i les restes del culte a Isis també s'han col·locat a la naos.

## Referències

* 1 2 3 «Delos, Temple of Isis» (en anglés). Projecte Perseus. [Consulta: 30 juliol 2024].
* ↑ «Delos: Sarapis Sanctuary C» (en anglés). Associations in the Greco-Roman World. [Consulta: 30 juliol 2024].
* 1 2 ; MacDonald, William L.; McAllister, Marian Holland (ed.); Stillwell «Delos, Greece» (en anglés). The Princeton Encyclopedia of Classical Sites. Princeton University Press [Princeton, N. J.], 1976 [Consulta: 30 juliol 2024].
# Eleccions legislatives belgues de 1929

Les eleccions legislatives belgues de 1929 se celebraren el maig de 1929. El resultat fou una victòria del Partit Catòlic, que va obtenir 71 dels 187 escons a la Cambra de Representants de Bèlgica. La participació fou del 94.0%.
Els catòlics desplaçaren els socialistes del primer lloc i es mantingué el govern d'unitat nacional presidit per Henri Jaspar fins al 1932.

## Resultats

| Parti | Parti | Cambra de Representants | Cambra de Representants | Cambra de Representants | Senat | Senat | Senat |
| Parti | Parti | Vots | % | Escons | Vots | % | Escons |
| | Partit Catòlic | 778 914 | 35,38 % (-2,04) | 71 (-15) | 762 459 | 35,85 % (-1,51) | 38 (=) |
| | POB | 803 347 | 36,02 % (-3,46) | 70 (-9) | 781 635 | 36,75 % (-4,12) | 36 (-3) |
| | Partit Liberal | 369 114 | 16,55 % (+5,94) | 28 (+5) | 359 895 | 16,92 % (+0,9) | 13 (=) |
| | Frontpartij | 132 567 | 5,94 % (+5,94) | 11 (+11) | 119 632 | 5,62 % (+3,33) | 3 (+3) |
| | Dissidents Catòlics | 52 642 | 2,36 % (+1,42) | 0 | 55 237 | 2,6 % (+2,6) | 3 (+3) |
| | Partit Comunista de Bèlgica | 42 237 | 1,94 % (+0,3) | 1 (-1) | 36 881 | 1,73 % (+1,73) | 0 |
| | Altres | 40 248 | 1,81 % | 0 | 11 111 | 0,53 % | 0 |
| | Blancs i nuls | 116 660 | 4,97 % | | 164 702 | 7,19 % | |
| Total | Total | 2 346 729 | 100 % | 181 | 2 291 577 | 100 % | 93 |

## Referències

* ↑ Nohlen, D & Stöver, P (2010) Elections in Europe: A data handbook, p289 ISBN 978-3-8329-5609-7
* ↑ Nohlen & Stöver, p308
* ↑ Nohlen & Stöver, p290
# Partits de les Minories Ètniques de Romania

Els Partits de les Minories Ètniques de Romania ocupen els escons reservats a la Cambra de Diputats de Romania, un per a cada minoria ètnica. A les eleccions legislatives romaneses de 2008 van obtenir 18 diputats (243.908 vots del total, 3,56% dels vots i el 5,39% dels escons).

## Partits polítics ètnics representats, amb vots i diputat electe

* Partit dels Roma (Partida Romilor/Partida le Romenge) = 43.884 vots (0,64%). Nicolae Păun
* Fòrum Democràtic dels Alemanys de Romania (Forumul Democrat al Germanilor din România/Demokratisches Forum der Deutschen in Rumänien) = 23.132 vots (0,33%). Victor Ganţ Ovidiu
* Federació de les Comunitats Jueves de Romania (Federaţia Comunităţilor Evreieşti din România) = 22.327 vots (0,32%). Aurel Vainer
* Unió Democràtica dels Eslovacs i Txecs de Romania (Uniunea Democratică a Slovacilor şi Cehilor din România) = 15.312 vots (0,22%). Adrian-Miroslav Merka.
* Unió Búlgara del Banat-Romania (Uniunea Bulgară din Banat – România) = 13.966 vots (0,20%). Niculae Mircovici
* Unió dels Armenis de Romania (Uniunea Armenilor din România) = 13.763 vots (0,20%). Varujan Pambuccian
* Unió Demòcrata dels Tàtars turco-musulmans de Romania (Uniunea Democrată a Tătarilor Turco-Musulmani din România) : 11.795 (0,17%). Aledin Amet
* Associació dels Macedonis de Romania (Asociaţia Macedonenilor din România) = 11.750 vots (0,17%). Liana Dumitrescu
* Unió dels Serbis de Romania (Uniunea Sârbilor din România) = 10.861 vots (0,15%). Slavomir Gvozdenovici
* Associació dels Italians de Romania (Asociaţia Italienilor din România) = 9.549 vots (0,13%). Mircea Grosaru
* Unió Democràtica dels Turcs de Romania (Uniunea Democrată Turcă din România) = 9.445 vots (0,13%) Iusein Ibram
* Unió dels Ucraïnesos de Romania (Uniunea Ucrainenilor din România) = 9.265 vots (0,13%). Ştefan Buciuta
* Comunitat Russa Lipovan de Romania (Comunitatea Ruşilor Lipoveni din România) = 9.158 vots (0,13%). Miron Ignat
* Unió dels Croats de Romania (Uniunea Croaţilor din România) = 9.004 vots (0,13%). Mihai Radan
* Unió Grega de Romania (Uniunea Elenă din România) = 8.845 vots (0,12%). Dragoş-Gabriel Zisopol
* Associació Lliga dels Albanesos de Romania (Asociaţia Liga Albanezilor din România) = 8.713 (0,12%). Oana Manolescu
* Unió dels Polonesos de Romania 'Dom Polski' (Uniunea Polonezilor din România 'Dom Polski') = 7.628 (0,11%). Ghervazen Longher
* Unió Cultural dels Rutens de Romania (Uniunea Culturală a Rutenilor din România) = 4.507 vots (0,06%). Gheorghe Firczak
Els hongaresos, degut al seu important nombre, no entren en aquest sistema de representació garantida, ja que es considera que no la necessiten, i, de fet, la Unió Democràtica dels Hongaresos de Romania ha jugat un important paper polític al país, participant fins i tot en alguns governs.
# El captiu

El captiu és una pintura de Joseph Wright completada el 1774 que està exposada actualment a la Vancouver Art Gallery. El captiu de Sterne és una pintura similar del mateix autor exhibida al Derby Museum and Art Gallery pintada el 1778.

## Descripció

El quadre mostra la desesperació d'un viatjant que es troba a si mateix abandonat en una presó forastera. El captiu fou basat en un capítol del mateix nom en un popular llibre de Laurence Sterne de 1768, A Sentimental Journey Through France and Italy, que descrivia una seqüència imaginaria en la qual l'heroi de la història, Yorick, imagina que és empresonat a la Bastilla perquè ha perdut el seu passaport. Yorick és posat en llibertat més tard perquè interpreten que el seu nom indica que és una persona important, ja que és un bufó de la cort (Yorick és un bufó en l'obra de Shakespeare Hamlet). El viatge fou situat en l'any 1762, quan la Gran Bretanya estava en guerra amb França i la presó era una possibilitat pels viatjants de països hostils.)

## Història

La primera pintura (1774) fou realitzada per Wright mentre era a Roma. Després de completar-la la va haver d'importar cap a Anglaterra; una crònica contemporània de Llewellyn Jewitt explica que gairebé va aconseguir importar-la lliure d'impostos però que una objecció d'última hora el va obligar a pagar aranzels. El debat se centrà en si el model del quadre era romà o no i en si hauria d'anar millor vestit.
La pintura va ser feta en un gravat puntejat per Thomas Ryder l'any 1779 i fou publicada per John Boydell i Josiah Boydell el 1786. De totes maneres, un gravat en mezzotinta de John Raphael Smith de 1778 fou encarregat per John Milnes després que comprés la pintura a una exposició de la Royal Academy. Miles va obtenir una còpia impresa de cada obra de Wright que va poder, però la còpia que havia encarregat de la seva pròpia pintura estava limitada a només vint reproduccions abans que el motlle fos destruït. Aquest gravat és actualment molt rar i només està disponible en un reduït nombre d'institucions britàniques i en cap de l'estranger.

## Referències

* 1 2 Room 4: Gothic Gloom Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine., The Tate, Londres
* ↑ Sterne, Laurence. Jack, Ian. A Sentimental Journey and Other Writings. Oxford: Oxford University Press, 2008, p. 236. ISBN 978-0-19-953718-1.
* ↑ Jewitt, Llewellyn «Wright». The Art Journal London p353, 5, 1866.
* ↑ Joseph Wright of Derby: Painter of Light, Benedict Nicolson
* 1 2 «Pictures». Lowell Libson Ltd. Arxivat de l'original el 2011-08-25. [Consulta: 5 juliol 2011].
# La gran retirada

La gran retirada és el nom donat a la lenta retirada dels Aliats que els va conduir al front del Marne al començament de la Primera Guerra Mundial. Es va iniciar el 23 d'agost de 1914 amb la victòria alemanya a la batalla de Mons, i va acabar el 12 de setembre amb la fi de la 1a batalla del Marne.

## Referències

* ↑ Skinner, Henry Terence; Stacke, Harry Fitz Maurice. Principal events, 1914-1918 (en anglès). London H.M. Stationery Off, 1922.
* ↑ Zuber, Terence. The Mons Myth: A Reassessment of the Battle (en anglès). The History Press, 2011-11-08. ISBN 978-0-7524-7628-5.
* ↑ Humphries, Mark Osborne; Maker, John. Germany’s Western Front: Translations from the German Official History of the Great War, 1914, Part 1 (en anglès). Wilfrid Laurier University Press, 2013-10-04. ISBN 978-1-55458-373-7.
# Dimitrana Ivanova

Dimitrana Ivanova, prenom Petrova (1 de febrer de 1881 – 29 de maig de 1960), fou una reformista educativa, sufragista i activista dels drets de les dones. Presidí la Unió de Dones Búlgares de 1926 a 1944.

## Educació

Filla d'un comerciant de Russe, l'educaren en el col·legi i institut locals per a xiques. A Bulgària, les dones podien escoltar conferències a la Universitat de Sofia des de 1896, però no en pogueren ser alumnes fins a 1901, i fins i tot llavors era difícil, quan els instituts per a xiques oferien només sis dels set graus secundaris requerits per a l'entrada a la universitat. Dimitrana Ivanova fou rebutjada per estudiar Dret a Sofia, però fou la primera dona que estudià Educació i Filosofia a la Universitat de Zúric. Quan torna a Bulgària al 1900, la contracten com a professora, pràcticament l'única professió oberta a les dones llavors (malgrat que fins al 1904 estava prohibida a les dones casades). El 1914 es casa amb el professor Donchu Ivanov, però continuà la seua vida professional. El 1921 sol·licita estudiar a la Facultat de Dret de la Universitat de Sofia, i en acabant l'any li ho permeteren: s'hi graduà al 1927.

## Sufragi femení

El 1926, succeí Iulia Malinova com a presidenta de la Unió de Dones Búlgares, fundada el 1901. De 1935 a 1940 fou membre de la junta directiva de l'Aliança Internacional de Dones. Era una coneguda figura polèmica en els debats públics i la solien caricaturitzar a la premsa. Com a presidenta, tingué dos afers importants: el permís per a les dones per exercir Dret, cosa que es veia com una qüestió simbòlica important com a dret de les dones per a entrar en altres professions de la mateixa classe; i el dret al sufragi. Les dones búlgares assoliren un dret condicional per votar el 1937, però no podien presentar-se a les eleccions si eren vídues, casades o divorciades.
Ivanova fou arrestada després de l'ascens comunista al poder, a Bulgària, al 1944, quan totes les organitzacions cíviques "burgeses" foren abolides. Fou alliberada per la intervenció d'un dels seus contactes en el moviment comunista el 1945.

## Referències

* 1 2 3 4 Daskalova, Krassimira «The women's movement in Bulgaria in a life story». Women's History Review, 13, 1, pàg. 91–104. DOI: 10.1080/09612020400200384.
* ↑ de Haan, Francisca; Daskalova, Krasimira; Loutfi, Anna. Biographical Dictionary of Women's Movements and Feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th Centuries (en anglès). Central European University Press, 2006, p. 182-184. ISBN 978-963-7326-39-4.
* 1 2 Haan, Francisca de; Daskalova; Loutfi. Biographical Dictionary of Women's Movements and Feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th Centuries (en anglés). Central European University Press, l'1 de gener de 2006. ISBN 9789637326394.
* ↑ Ruiz, Blanca Rodriguez; Rubio-Marín. The Struggle for Female Suffrage in Europe: Voting to Become Citizens (en anglés). BRILL, 7 de juny de 2012. ISBN 9004224254.
# Balonmano Avidesa Alzira

El Balonmano Avidesa Alzira fou un club d'handbol de la ciutat valenciana d'Alzira. Jugava els seus partits al Palau d'Esports d'Alzira. El club es va fundar l'any 1989, quan un club situat a la ciutat de València, Caixa València, va ser traslladat a Alzira i rebatejat com Avidesa Alzira. El club es va dissoldre el juliol de 1995, a causa d'enormes deutes compromesos amb els seus jugadors. L'any 1992 guanyà la Copa del Rei després de derrotar el FC Barcelona a la final, mentre que l'any 1994 guanyà la Copa EHF.
Devia el seu nom a l'empresa gelatera Avidesa.
El club es va dissoldre el juliol de 1995, a causa dels deutes del club amb els jugadors.

## Palmarès

* 1 Copa EHF: 1994
* 1 Copa del Rei: 1992

## Jugadors destacats

* Vasile Stîngă
* Maricel Voinea
* Dragan Skrbic
* Juan Francisco Alemany
* Jaume Fort Mauri

## Referències

* ↑ «Balonman». mundodeportivo.com. El Mundo Deportivo, 13-09-1989.
* ↑ «Balonmano». mundodeportivo.com. El Mundo Deportivo.
* ↑ «Balonmano». mundodeportivo.com. El Mundo Deportivo.
* ↑ «El Balonmano Alzira». mundodeportivo.com. El Mundo Deportivo.
# Riu Kökömeren

El riu Kökömeren (kirguís: Көкөмерен) és un afluent dret del riu Naryn situat al districte de Jumgal, a la província de Naryn del Kirguizstan. Està format per la confluència dels rius Suusamyr i Karakol. Flueix a través en un estret congost de Tian Shan occidental. Al principi flueix 30 km al sud, després gira cap a l'est i després de 20 km conflueix amb el Dschumgal. Llavors flueix 15 km al sud. El Kökömeren gira cap a l'oest a la desembocadura del Mingkusch. Finalment, es troba amb el costat dret del riu Naryn. Tres quilòmetres més amunt de la desembocadura se li uneix l'afluent Kebyuk Suu per la dreta.
La longitud del riu Kökömeren és 108 quilòmetres i les seves conques hidrogràfiques abasten 10.400 m². Posseeix un important potencial d'energia hidroelèctrica. El juny de 2011, la Xina i el Kirguizstan van signar un protocol d'intencions per iniciar la construcció de la cadena de plantes d'energia hidroelèctrica al voltant del riu. Les activitats turístiques més destacades que es duen a terme al llarg d'aquest riu són la pràctica del ràfting i la pesca.

## Afluents

En el riu hi convergeixen els afluents següents:
* Riu Jumgal (esquerra)
* Riu Mingkush (esquerra)
* Riu Kebyuk Suu (dreta)

## Referències

* ↑ «Kökömeren». welcome.kg. Arxivat de l'original el 30 de novembre 2022. [Consulta: 5 juny 2015].
* ↑ Issyk-Kul. Naryn.Encyclopedia. (en russian). Frunze: Chief Editorial Board of Kyrgyz Soviet Encyclopedia, 1991, p. 512. ISBN 5-89750-009-6.
* ↑ Marchenko, Ivan «China to pour $2 M into construction of Kokomeren HEPs». 24.kg news agency [Bishkek] [Consulta: 26 febrer 2012]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-06-24. [Consulta: 5 juny 2015].
* ↑ Mayhew, Bradley; Mark Elliott, Tom Masters, John Noble. Lonely Planet Central Asia - Travel Guide. Lonely Planet, 2014. ISBN 9781743000786.

## Enllaços externs

* Rivers of Kyrgyzstan Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Thur (Rin)

* No s'ha de confondre amb el Thur, riu de França, afluent de l'Ill.
El Thur és un riu del nord-est de Suïssa, de 130 quilòmetres de llarg, que ve a desembocar al Rin, a l'altura de Schaffhausen. Neix a les muntanyes de Sant Gallen. És el segon afluent est més llarg dels afluents del Rin amb 134,6 quilòmetres. Dels quals 68 quilòmetres són al Cantó de Sankt Gallen, 42 quilòmetres al Cantó de Turgòvia –al qual cantó va donar el nom– i 19 quilòmetres de la Cantó de Zuric. La conca hidrogràfica té una superfície d'aproximadament 1696 quilòmetres quadrats.
Thur ve de les llengües indoeuropees dhu que significa el corrent, que retorna.

## Afluents

* Kemme (per l'esquerra)
# Foxboro Stadium

El Foxboro Stadium va ser un estadi situat a Foxborough (Massachusetts), als Estats Units, a uns 35 km al sud-oest del centre de la ciutat de Boston. Tenia una capacitat de 60.000 espectadors aproximadament.
Va ser inaugurat el 1971 per albergar els partits de futbol americà dels New England Patriots de la National Football League.
A més hi van jugar equips professionals de futbol: els New England Tea Men de la North American Soccer League des de 1978 fins a 1980, i el New England Revolution (MLS) des de 1996 fins a 2001.
S'hi van jugar sis partits de la Copa Mundial de Futbol de 1994, entre d'altres Argentina contra Grècia en el qual Maradona va marcar el seu últim gol mundialista. El partit Argentina-Nigèria és tristament recordat perquè Diego Armando Maradona no va passar el control antidopatge, el que va ser l'inici de l'ocàs de la seva carrera al futbol mundial.
Foxboro també va albergar cinc partits de la Copa Mundial Femenina de Futbol de 1999, així com la final de la Major League Soccer de 1996 i 1999, i també els partits dels Boston College Eagles de la Divisió I de l'NCAA de futbol americà universitari.
D'altra banda, va acollir concerts musicals de Madonna, Bob Dylan, Metallica, Van Halin, Scorpions, Guns N' Roses, Pink Floyd i The Rolling Stones.
La construcció va costar amb prou feines 7 milions de dòlars, a causa que la franquícia no va rebre suport financer del govern estatal ni local. A més de l'escàs confort, la falta de sostre el va fer especialment fred i ventós a l'hivern.
L'estadi va ser demolit poc després de la fi de la temporada 2001, en la qual els New England Patriots van guanyar la seva primera Super Bowl. Al mateix lloc es va construir un estadi nou, el Gillette Stadium, equipat amb restaurants, llotges i altres serveis dels quals mancava el Foxboro Stadium.

## Copa Mundial de Futbol de 1994

* Partit: Argentina VS Grècia
** Resultat: 4-0
** Data: 21 de juny de 1994
** Assistència: 54.456 espectadors
* Partit: Argentina VS Nigèria
** Resultat: 2-1
** Data: 25 de juny de 1994
** Assistència: 54.456 espectadors
* Partit: Nigèria VS Grècia
** Resultat: 2-0
** Data: 30 de juny de 1994
** Assistència: 53.000 espectadors
* Partit: Nigèria VS Itàlia
** Resultat: 1-2
** Data: 5 de juliol de 1994
** Assistència: 54.367 espectadors
* Partit: Itàlia VS Espanya
** Resultat: 2-1
** Data: 9 de juliol de 1994
** Assistència: 53.400 espectadors

## Referències

* Will McDonough (September 3, 1972). "Bell Hopes Patriots Knock 'Em Around". Boston Globe.
* Al Harvin (October 16, 1972). "Riggins, Boozer Combine for 318 Yards; Jet Ground Game Crushes Patriots". New York Times. Consultat novembre 27, 2011.
* Harris, David (1986). The League: The Rise and Decline of the NFL. New York, NY: Bantam Books. pp. 629–32. ISBN 0-553-05167-9.
# Serrat d'Ambret

El Serrat d'Ambret és una serra situada al municipi de Lles de Cerdanya, a la comarca de la Baixa Cerdanya, amb una elevació màxima de 1.496 metres.
# Serrat de l'Arn

El Serrat de l'Arn és una serra situada entre els municipis de Porqueres i Sant Miquel de Campmajor a la comarca del Pla de l'Estany, amb una elevació màxima de 640 metres.