OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kielce

Kielce és una ciutat del sud-est de Polònia, capital del Voivodat de Santa Creu (Świętokrzyskie) des de l'any 1999. La ciutat té 204.000 habitants (2009) i està situada al mig de la Muntanya de la Santa Creu, a la vora del riu Silnica.
Kielce és un important centre miner i de comerç a la zona, encara que és més coneguda pels linxaments antisemites esdevinguts després de finalitzar la Segona Guerra Mundial per part dels propis polonesos on 42 jueus van ser assassinats i al voltant de 200 van ser ferits.
Actualment la zona està vivint un gran desenvolupament econòmic a causa de la inversió estrangera en indústries de la zona.

## Llocs d'interès

* Palau del Bisbe (1637-1641): residència d'estiu dels Bisbes de Cracòvia d'estil barroc, hi ha un museu amb importants quadres de pintors polonesos.
* Catedral barroca (Segle XII, reconstruïda des de 1632-1635 fins al segle xix).
* Església de la Sagrada Trinitat (1640-1644).
* Tomasz Zielinski romantic Manor (1846-1858).
* Mercat del nucli antic (Segle XVIII).
* Carrer Sienkiewicza.
* Museu Stefan Żeromski.
* Sinagoga, d'estil renaixentista.
* 5 reserves naturals a l'àrea metropolitana.
* Kadzielnia Gorge, una pedrera utilitzada per rodar pel·lícules de l'oest.
* Muntanyes de Santa Creu.

### Cinemes i teatres

* "Moskwa" Kino Moskwa (en polonès).
* "Kinoplex" Grup Kinoplex Kielce (en polonès).
* "Multikino"
* Teatre Stefan Żeromski Lloc web (en polonès).
* Grup teatral "Kubus" Lloc web (en polonès) Arxivat 2010-03-13 a Wayback Machine..

## Enllaços externs

* Kielce - Lloc web oficial
# Kieler Sportvereinigung Holstein von 1900

El Holstein Kiel (KSV Holstein o Kieler Sportvereinigung Holstein von 1900 e.V.) és un club de futbol alemany de la ciutat de Kiel a l'estat de Schleswig-Holstein.

## Història

El Holstein Kiel és el resultat de la fusió dels clubs Kieler Fußball-Verein von 1900 i Kieler Fußball-Club Holstein.
El Kieler Fussball-Verein (més tard 1. KFV) es fundà el 7 d'octubre de 1900 en separar-se del club gimnàstic Kieler Männerturnvereins von 1844.
El Kieler Fußball-Club Holstein es formà el 4 de maig de 1902 i el 1908 es reanomenà Fußball-Verein Holstein von 1902 (FV Holstein Kiel). Aquest club ràpidament fou competitiu i el 1910 arribà a la final del campionat alemany, perdent per 0 a 1 amb el Karlsruher FV. El 1912 fou campió alemany en derrotar per 2 a 1 el Viktoria 89 Berlin. El 1914 tornà a canvia el nom en crear seccions d'hoquei i atletisme, esdevenint Sportverein Holstein von 1902.
El 7 de juny de 1917, 1. Kieler Fussball Verein von 1900 i Sportverein Holstein von 1902, debilitats després de la I Guerra Mundial, s'uniren per formar el club actual, SV Holstein Kiel. Durant els anys vint disputà amb regularitat les eliminatòries del campionat alemany, arribant a les semifinals el 1926, essent eliminats pel SpVgg Greuther Fürth. El 1930 va perdre la final 4-5 amb el Hertha BSC i la temporada següent tornà a arribar a semifinals, essent vençut pel TSV 1860 München (0-2).
Sota el Tercer Reich disputà la Gauliga Nordmark i la Gauliga Schleswig-Holstein, essent campió d'aquesta segona. El 1943 arribà a les semifinals del campionat alemany essent derrotat pel Dresdner SC. Després de la Guerra participà en la Oberliga Nord i amb la creació de la Bundesliga el 1963, ingressà a la segona divisió (Regionalliga Nord). El 1965 es proclamà campió però no assolí l'ascens a la Bundesliga. El 1974 es creà la 2. Bundesliga però l'equip ingressà a la tercera categoria (Amateuroberliga Nord). El 1978 assolí l'ascens a Segona (2. Bundesliga Nord), descendint el 1981. El 2009 pujà a la nova 3. Fußball-Liga (tercera divisió).

## Palmarès

* Lliga alemanya de futbol (I):
** 1912
* Campionat d'Alemanya del Nord (I):
** 1910, 1911, 1912, 1926, 1927, 1930
* Gauliga Schleswig-Holstein (I):
** 1943, 1944
* Regionalliga Nord (II):
** 1965
* Oberliga Hamburg/Schleswig-Holstein (IV):
** 1998, 2001
* Oberliga Nord (IV):
** 2008
* Regionalliga Nord (IV):
** 2009, 2013

## Futbolistes destacats

* Ernst Möller, 9 cops internacional amb Alemanya (1911-13), marcà el gol de la victòria del campionat de 1912.
* ↑ Grüne, Hardy (2001)Vereinslexikon. Kassel: AGON Sportverlag ISBN 3-89784-147-9
* ↑ Grüne, Hardy (1996). Vom Kronprinzen bis zur Bundesliga. Kassel: AGON Sportverlag ISBN 3-928562-85-1
Sophus Nielsen, internacional amb Dinamarca.
* Adolf Werner, internacional amb Alemanya. Participà en els Jocs Olímpics de 1912.
* Ottmar Walter, internacional amb Alemanya.
* Andreas Köpke, internacional amb Alemanya.

## Enllaços externs

* Web oficial
* Perfil a abseits-soccer.com Arxivat 2010-10-20 a Wayback Machine.
# Kiera Aitken

Kiera Leigh Aitken (Devonshire, Bermudes, 31 d'octubre de 1983) és una nedadora de Bermudes, especialista en 50 i 100 m esquena.
Formada a la Universitat de Dalhousie del Canadà, va competir amb el CN Barcelona des de la temporada 2006-07 fins a la 2011-12 amb el qual va aconseguir dos campionats de Catalunya en 50 m esquena, tres en 100 m esquena i un campionat d'Espanya en 50 m esquena el 2007. Per altra banda. també va participar al Circuit Català de Trofeus de Natació, essent la primera en l'especialitat de 100 m esquena en la Lliga Catalana de clubs el 2009. La mateixa temporada va ser campiona d'Espanya representant Catalunya en 4 × 100 m estils, medalla de plata en 4 × 50 m estils i medalla de bronze en 4 × 50 m lliure. Representant el seu país, va participar en els Jocs Olímpics d'Atenes 2004 i de Pequín 2008 així com als Campionat del Món de Natació de 2007 i 2009 i els Jocs de la Commonwealth de 2006 i 2010.
Considerada com una de les nedadores de més èxit de Bermudes, té els records nacionals de 50 i 100 m lliures, 50, 100 i 200 m esquena. A més, ha estat escollida com la millor atleta de l'any de Bermudes el 2004 i el 2009.

## Palmarès

* 2 Campionats de Catalunya en 50 m esquena: 2007, 2008
* 3 Campionats de Catalunya en 100 m esquena: 2007, 2008, 2010
* 1 Campionat d'Espanya en 50 m esquena: 2007
* 2 Millor atleta de l'any de Bermudes: 2004, 2009

## Referències

* 1 2 «Kiera Aitken». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Kiera Aitken» (en anglès). Bernews. [Consulta: 12 març 2020].
* ↑ «Bermuda Athletes of The Year». Bernews. [Consulta: 12 març 2020].
# L'Harmonia

L'Harmonia és un casal renaixentista de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès), declarat bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

Gran casal de planta quadrangular amb teulada a quatre vessants. La façana principal marca la jerarquia de les tres plantes a l'interior, pròpia de les cases senyorials renaixentistes. A la planta baixa s'obre una gran porta d'arc de mig punt adovellat, al centre, i una finestra quadrangular per banda. Al primer pis, seguint l'eix de les obertures de la planta baixa, hi ha tres finestres; la del centre és doble i té decoració escultòrica a la llinda. Totes aquestes obertures estan emmarcades per un grans carreus de pedra. a les golfes hi ha una galeria de petita arcs de mig punt, fets de maó i amb el contorn motllurat. A l'angle esquerre de la façana hi ha una torrella de planta circular que dona a l'Harmonia un caire de casa forta.
El parament de l'edifici és de carreus petits, mal tallats, excepte els angles que són carreus de grans dimensions.

## Història

L'edifici anomenat l'Harmonia, al barri del Centre de l'Hospitalet, pertanyia a l'heretat de la Torre Blanca, esmentada des del segle xi, al costat de la qual, a finals del segle xii, apareix un petit hospital, l'hospital de la Torre Blanca dins de la parròquia de Provençana. Aquesta heretat, des del segle xiv, era dels Oliver, una de les famílies tradicionals més importants de l'Hospitalet. Al seu voltant de l'hospital es formà un petit nucli que el segle xv s'anomenava la Pobla de l'Hospitalet i que, amb el temps, esdevindria l'Hospitalet.
L'edifici anomenat l'Harmonia es va construir el 1595, possiblement en el lloc on havia estat la Torre Blanca. Aquest nom li ve donat perquè des del 1866 fins als anys 30 del segle xx, va aixoplugar una societat anomenada així. Actualment és l'Ateneu de Cultura Popular.

## Referències

* «L'Harmonia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# L'Herber

L'Herber és un estany situat a 2.226,7 m alt del terme comunal de Formiguera, a la comarca del Capcir, de la Catalunya del Nord.
Està situat a la zona central de l'extrem occidental del terme de Formiguera. D'aquest estany surt el Rec del Planer de Camporrells, afluent de la Lladura.

## Referències

* ↑ L'Herber en els ortofotomapes de l'IGN
# Kuch Kuch Hota Hai

Kuch Kuch Hota Hai (en hindi कुछ कुछ होता है, literalment "Està passant alguna cosa") és una comèdia musical romàntica índia del 1998, dirigida per Karan Johar i protagonitzada per la gran parella romàntica de l'època formada per Shahrukh Khan i Kajol, que es trobaven al cinema per quarta vegada. Va ser la primera pel·lícula escrita i dirigida per Karan Johar i també va representar el salt a la fama per Rani Mukerji, que va obtenir-hi un paper secundari important. També hi intervé una altra estrella de Bollywood, Salman Khan, en un rol cameo estès.
La pel·lícula va obtenir un gran èxit tant a l'Índia com a l'estranger i va guanyar nombroses recompenses importants, com per exemple vuit Filmfare Awards (els "Oscars indis") incloent els quatre més importants: millor pel·lícula, millor director, millor actor i millor actriu.

## Argument

Tina (Rani Mukerji), esposa de Rahul (Sharukh Khan), mor en donar a llum la seva filla Anjali, però té temps de deixar-li un seguit de cartes perquè li siguin llegides a cada aniversari. En l'última, que Anjali descobreix el dia dels seus vuit anys, Tina explica a la seva filla que el nom que du és el mateix que el d'una amiga d'universitat del seu pare, Anjali Sharma. Comença aleshores un llarg flashback que mostra la relació de gran complicitat que van tenir, durant llurs estudis, en Rahul, un cap de banda faldiller, i aquesta Anjali, una autèntica garçon manqué. Aquesta amistat va ser pertorbada per l'arribada d'una nova alumna, Tina. Tots tres es van fer amics, però Rahul es va enamorar de Tina i això va fer prendre consciència a Anjali que de fet s'estimava en Rahul més que com un simple amic. Desesperada i per a no pertorbar llur amor, Anjali va desaparèixer sense deixar rastre i en Rahul i la Tina es van casar. De tornada al present, a la fi de la carta, Tina prega la seva filla de retrobar Anjali, convençuda que es tracta del veritable amor del seu pare.

## Música

La pel·lícula té sis cançons principals, amb música del duo de compositors Jatin-Lalit i lletra de Sameer:
* Koi Mil Gaya (Alka Yagnik, Kavita Krishnamurti, Udit Narayan)
* Kuch Kuch Hota Hai (Alka Yagnik, Udit Narayan)
* Ladki Badi Anjaani Hai (Alka Yagnik, Kumar Sanu)
* Saajanji Ghar Aaye (Alka Yagnik, Kavita Krishnamurti, Kumar Sanu)
* Tujhe Yaad Na Meri Aayee (Alka Yagnik, Sapna Awasthi)
* Yeh Ladka Hai Deewana (Alka Yagnik, Kavita Krishnamurti)

## Referències

* ↑ «Filmfare Winners 1998». IndiaTimes.Com. Arxivat de l'original el 2018-12-25. [Consulta: 21 abril 2010].

## Enllaços externs

* Web oficial de Kuch Kuch Hota Hai
# La Antorcha del Trabajo

La Antorcha del Trabajo va ser una publicació reusenca que va sortir l'any 1869.

## Història

Encara que explícitament no van manifestar mai la seva filiació, el periòdic estava impulsat pel Partit Republicà Federal. Al seu primer número defensen dues idees bàsiques: la propaganda ideològica "tan fecunda para el ejercicio y sostenimiento de las libertades" i "la idea regeneradora del trabajo", imprescindible per a aconseguir la pau i la justícia. Proposen buscar els mitjans necessaris per a desenvolupar l'associacionisme, tant en el sentit d'instal·lar cooperatives de treball o de consum, com de crear societats recreatives i culturals, d'assegurances i d'auxili que aglutinin els sectors d'una mateixa procedència social i amb les mateixes idees. Es desmarquen de les opcions obreristes revolucionàries i es declaren reformistes radicals. L'aparició de La Antorcha del Trabajo va fer que l'industrial reusenc de gran influència, Marià Pons, cap del partit monàrquic, fundés el setmanari de coalició El Crepúsculo, des d'on va entaular freqüents polèmiques amb Ciril Freixa i La Antorcha del Trabajo.

## Col·laboradors i característiques tècniques

L'únic col·laborador conegut és el dirigent reusenc del Partit Republicà Federal, Ciril Freixa, que de fet era l'ideòleg de la publicació. Els editorials i la majoria d'articles no anaven signats. Freixa, en els seus articles, planteja que s'està vivint un canvi històric, que portarà a la solució dels problemes de llibertat i treball. La Antorcha del Trabajo es declarava favorable al cooperativisme, i van publicar sobre el tema diversos articles, el més important anava signat per F. Pamies, "Las Asociaciones cooperativas", on en defensa l'existència, però acaba amb un programa més aviat idealista i conservador, lluny dels postulats obrers de l'època, que eren sobretot internacionalistes.
De format quartilla, tenia un nombre variable de pàgines, entre 4 i 8, i s'imprimia a la Impremta de Tosquellas i Zamora. Sortia primer trimestralment i després mensualment i se'n coneixen 7 números, el primer de l'1 de gener de 1869 i el darrer del 5 de setembre del mateix any, que es troben a la Biblioteca Central Xavier Amorós de Reus. Els republicans federals van crear una societat, "El Fomento Artístico", i, com a continuació de La Antorcha del Trabajo van publicar la Revista del Fomento Artístico.

## Referències

* 1 2 Arnavat, Albert. Moviments socials a Reus 1808-1874: dels motins populars al sindicalisme obrer. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1992, p. 308-309. ISBN 8460438686.
* ↑ «Nuestro objetivo». La Antorcha del Trabajo, I, 1, 1-I-1869, pàg. 1.
* ↑ Pamies, F. «Las Asociaciones cooperativas». La Antorcha del Trabajo, 1-VIII-1869, pàg. 1.
* ↑ «La Antorcha del Trabajo». Catàleg Argus. [Consulta: 7-III-2017].

## Vegeu també

* La Premsa a Reus 1813 - 1939
# Kristín Aðalbjörg Árnadóttir

    En aquest nom islandès, el darrer nom és un patronímic, no pas un cognom. La manera de referir-se a aquesta persona és pel nom de pila.
Kristín Aðalbjörg Árnadóttir (Islàndia, 18 de març de 1957) és una periodista, activista, política i diplomàtica islandesa.

## Trajectòria

Llicenciada en Arts per la Universitat d'Islàndia el 1987, amb formació d'anglès i comunicació de masses, i Màster d'Arts en Administració Pública i Governança, per la Universitat de Syracuse, als EUA, des de l'1 de gener de 2018 és ambaixadora d'igualtat de gènere al Ministeri d'Afers Exteriors a Reykjavík.
Des de fa vuit anys ha exercit com a ambaixadora d'Islàndia en nombrosos països. Resident a Hèlsinki Finlàndia, entre el 2013 i el 2018, també acreditada a Estònia, Letònia, Lituània i Ucraïna. Ambaixadora a la Xina, a Pequín, entre el 2010 i el 2013, abastant a Austràlia, Cambodja, Laos, Mongòlia, Nova Zelanda, Corea del Nord, Corea del Sud, Tailàndia i Vietnam.
Abans, al Ministeri d'Afers Exteriors, va exercir com a directora de l'Oficina de Comunicació i Cultura, directora de l'Oficina de Gestió Executiva i secretària permanent adjunta, i fou enviada especial i gestora de campanyes per a la primera candidatura d'Islàndia a l'ONU per al Consell de Seguretat de les Nacions Unides el 2008.
Anteriorment, durant més d'una dècada entre els anys 1994 i 2006, va ocupar diversos càrrecs a la ciutat de Reykjavík, com a assessora política de l'alcalde, directora de la Secretaria de l'alcalde i directora de desenvolupament organitzatiu, serveis i informació, durant el govern de cinc alcaldes. El 2006 va assistir a l'equip de lideratge de la Iniciativa de Ciutats Mil·lenàries africanes de l'ONU, dirigida pel doctor Jeffrey M. Sachs, centrada principalment en el potencial i la utilització d'energia geotèrmica a la vall del Rift africà.
A més, durant els seus primers anys, va treballar com a periodista. Els seus antecedents com a activista arrelen a la Women's Alliance, on va ser coorganitzadora de diverses conferències i esdeveniments, gestora de campanyes a les eleccions locals i nacionals per a aquesta organització, i va exercir la directora del Grup Parlamentari durant els seus anys, abans de casar-se i ser mare de tres filles.

## Referències

* 1 2 3 4 «Kristín A. Árnadóttir». Government of Iceland. Arxivat de l'original el 2020-05-24. [Consulta: 24 març 2020].
* 1 2 Bókamerki, Setja «Krist­ín stýr­ir fram­boði Íslands til ör­ygg­is­ráðs SÞ». Morgunbladid, 04-07-2007 [Consulta: 24 març 2020].
* ↑ «Kristín A. Árnadóttir stýrir framboði Íslands til Öryggisráðsins». Vísir, 04-07-2007 [Consulta: 24 març 2020].
* ↑ Gudmarsson, Sveinn H. «Feature of the Week: In the Company of Hawks and Doves». Iceland on Review Line, 13-12-2007. Arxivat de l'original el 19 d’agost 2016 [Consulta: 24 març 2020].
* ↑ «Kristín nýr sendiherra». Visir, 12-11-2008 [Consulta: 24 març 2020].
* ↑ «Kristín Árnadóttir ráðin». Morgunbladid, 30-12-2000 [Consulta: 24 març 2020].
# La Colilla

La Colilla és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al Nord amb Martiherrero, a l'Est amb Àvila, al Sud amb El Fresno i a l'Oest amb Casasola.

## Població

Evolució de la demografia de La Colilla entre 1900 i 2006 :
| Any | Fet | Dret | Any | Fet | Dret |
| 1900 | 308 | | 1970 | 333 | 344 |
| 1910 | 296 | | 1971 | 330 | |
| 1920 | 381 | | 1972 | 328 | |
| 1930 | 431 | | 1973 | 326 | |
| 1940 | 459 | 480 | 1974 | 324 | |
| 1941 | 464 | 481 | 1975 | 288 | 292 |
| 1942 | 481 | 491 | 1976 | 287 | |
| 1943 | 475 | 492 | 1977 | 287 | |
| 1944 | 475 | 492 | 1978 | 289 | |
| 1945 | 472 | 493 | 1979 | 280 | |
| 1946 | 477 | 498 | 1981 | 271 | 273 |
| 1947 | 482 | 503 | 1982 | 272 | |
| 1948 | 495 | 514 | 1983 | 265 | |
| 1949 | 496 | 516 | 1984 | 271 | |
| 1950 | 480 | 504 | 1985 | 270 | |
| 1951 | 481 | 505 | 1986 | 244 | 244 |
| 1952 | 492 | 512 | 1987 | 248 | |
| 1953 | 488 | 510 | 1988 | 248 | |
| 1954 | 497 | 519 | 1989 | 251 | |
| 1955 | 475 | 493 | 1990 | 237 | |
| 1956 | 486 | 504 | 1991 | 204 | 204 |
| 1957 | 463 | 480 | 1992 | 208 | |
| 1958 | 470 | 494 | 1993 | 208 | |
| 1959 | 485 | 509 | 1994 | 210 | |
| 1960 | 492 | 507 | 1995 | 208 | |
| 1961 | 470 | 498 | 1996 | 196 | |
| 1962 | 472 | 508 | 1998 | 201 | |
| 1963 | 467 | 519 | 1999 | 208 | |
| 1964 | 458 | 525 | 2000 | 222 | |
| 1965 | 396 | 411 | 2001 | 223 | |
| 1966 | 409 | 421 | 2002 | 223 | |
| 1967 | 406 | 417 | 2004 | 250 | |
| 1968 | 396 | 416 | 2005 | 273 | |
| 1969 | 398 | 417 | 2006 | 279 | |

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].
# Krivé

Krivé és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1454.
# Lakesite

Lakesite és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 1.845 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lakesite tenia 1.845 habitants, 653 habitatges, i 557 famílies. La densitat de població era de 414,2 habitants/km².
Dels 653 habitatges en un 41,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 73,8% hi vivien parelles casades, en un 9% dones solteres, i en un 14,7% no eren unitats familiars. En l'11,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,4% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 31,2% entre 25 i 44, un 25,9% de 45 a 60 i un 8,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 54.219 $ i la renda mediana per família de 62.981 $. Els homes tenien una renda mediana de 47.171 $ mentre que les dones 26.111 $. La renda per capita de la població era de 22.831 $. Entorn del 5,3% de les famílies i el 7,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lakesite». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lakesite». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# La Corona (Siall)

La Corona és un turó de 1.462 situat a l'extrem nord-est del terme municipal d'Isona i Conca Dellà, pertanyent a l'antic terme d'Isona, a prop de l'extrem sud-oriental del d'Abella de la Conca, en territori de la Rua.
És el tercer en alçada de la carena de l'Estadella, i està situat a ponent i una mica al sud dels altres dos més elevats.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic descriptiu: la muntanya fa al capdamunt una corona pelada.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# La ciutat màgica

La ciutat màgica (títol original en anglès: Magic Town) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per William A. Wellman i estrenada el 1947. Ha estat doblada al català.

## Argument

Rip Smith dirigeix un institut de sondatge, que es troba a la vora de la fallida. Decideix seleccionar una ciutat en la qual l'opinió està completament en línia amb la de la resta dels Estats Units. Aquest indret, és Grandview, ciutat tranquil·la. Hi desembarca amb el seu personal en el més estricte anonimat. Però de seguida xocarà amb el redactor en cap del diari local, Mary Peterman, que vol canviar la imatge de la seva ciutat.

## Repartiment

* James Stewart: Rip Smith
* Jane Wyman: Mary Peterman
* Kent Smith: Hoopendecker
* Ned Sparks: Ike
* Wallace Ford: Lou Dicketts
* Regis Toomey: Ed Weaver
* Ann Doran: Mrs Weaver
* Donald Meek: Mr Twiddle
* E. J. Ballantine: Moody
* Ann Shoemaker: Ma Peterman
* Howard Freeman: Nickleby
* George Irving: Senador Wilton

## Al voltant de la pel·lícula

* Escrit per Robert Riskin, la pel·lícula ens recorda les comèdies de Frank Capra. Però va ser rodada després de la guerra, i l'optimisme de Mr. Smith Goes to Washington o de L'home del carrer dona lloc aquí a la desil·lusió. Els personatges estan desenganyats i no creuen gaire en els seus projectes, tot davant la càmera sòbria i discreta de William Wellman.
* Va ser l'últim paper de Donald Meek, l'inoblidable Peacock de Stagecoach.

## Referències

* ↑ esadir.cat. . esadir.cat.
* ↑ «Magic Town». The New York Times.
# La ciutat amagada

La ciutat amagada (títol original: The Vivero Letter) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per H. Gordon Boos, estrenada l'any 1999. Ha estat doblada al català

## Argument

A Amèrica central, un home fa la descoberta macabra del cadàver del seu germà, assassinat perquè sabia on es trobava una ciutat perduda a la jungla. Poc després, s'organitza una expedició d'investigacions i marxa a la investigació de les ruïnes que, segons la llegenda, protegeixen un tresor. Desgraciadament, gairebé tots els membres del grup tenen la intenció d'enganyar-se els uns als altres, cosa que dona lloc a una resolució sagnant al mig de la jungla.

## Repartiment

* Robert Patrick: James Wheeler
* Chiara Caselli: Caterina Carrara
* Fred Ward: Andrew Fallon
* John Verea: Raoul Gato
* Daniela Alviani: Milena Brava
* Tom Poster: Ray Wheeler
* Juan Patricio Arenas: Salines
* Francisco Alpizar: Pedro
* Ernesto Rohormoser: Jorge
* Heiner Porras: Ernesto
* John Lewis: Assistent d'Ernesto

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > La ciutat amagada». esadir.cat. [Consulta: 8 febrer 2018].
* ↑ LLC, Revolvy,. «"The Vivero Letter" on Revolvy.com» (en anglès). www.revolvy.com. [Consulta: 8 febrer 2018].
# La Fontfreda

«La Fontfreda» té aquests significats:
* La Fontfreda (Vilamolat de Mur), font de Castell de Mur (Pallars Jussà)
* La Fontfreda (Espluga de Serra), paratge del terme municipal de Tremp (Pallars Jussà)
* La Fontfreda (Sant Joan les Fonts), masia de Sant Joan les Fonts