OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Geyse Ferreira

Geyse da Silva Ferreira (Maragogi, Alagoas, 27 de març de 1998), coneguda com Geyse o Pretinha, és una futbolista professional brasilera. Juga com a davantera al Manchester United de la Lliga anglesa, va jugar la temporada 2022-23 amb el Futbol Club Barcelona i és internacional amb la selecció de futbol del Brasil.

## Selecció nacional

L'abril de 2015, les actuacions de Ferreira, de 17 anys, amb la União Esportiva la van portar a ser convocada per als entrenaments de la selecció brasilera sub-20. Ferreira es va convertir en una jugadora important per al Brasil en les edicions de 2016 i 2018 de la Copa del Món Sub-20. Va ser campiona i golejadora amb 12 gols a l'edició de 2018.
Ferreira va debutar amb la selecció femenina absoluta el setembre de 2017, entrant com a suplent en una victòria per 4-0 contra la selecció de Xile. El 18 de juny de 2021, va ser convocada per disputar els Jocs Olímpics d'Estiu de Tòquio 2020. El 2022 va convertir-se en campiona de la Copa Amèrica després d'imposar-se per 0-1 a la selecció de Colòmbia amb un gol de penal poc abans del descans.

## Palmarès

| Títol | Equip | País | Any |
| Copa de Portugal | Sport Lisboa e Benfica | Portugal | 2018-19 |
| Copa Amèrica | Brasil | Colòmbia | 2022 |
| Liga F | Futbol Club Barcelona | Espanya | 2022–23 |
| Lliga de Campions Femenina de la UEFA | Futbol Club Barcelona | Espanya | 2022–23 |
| Supercopa d'Espanya | Futbol Club Barcelona | Espanya | 2022–23 |

## Referències

* ↑ «No caminho de Marta, alagoana Pretinha é convocada para a seleção» (en portuguès). ge. Grupo Globo, 19-02-2016. [Consulta: 20 novembre 2022].
* ↑ «Acord amb el Manchester United per al traspàs de Geyse Ferreira». FCBarcelona.cat, 18-08-2023. [Consulta: 18 agost 2023].
* ↑ «Geyse». ceroacero.es. [Consulta: 20 juliol 2021].
* ↑ Bonals, Laia. «El Barça es reforça amb gol i estrelles mundials». Ara, 18-06-2022. [Consulta: 5 agost 2022].
* ↑ «Geyse». fbref.com. [Consulta: 20 juliol 2021].
* ↑ «Alagoana de 17 anos é convocada para treinos da seleção sub-20» (en portuguès). .
* ↑ «Brazil banking on Geyse's pace and finishing». .
* ↑ «Seleção Brasileira Feminina é convocada para a Olimpíada de Tóquio». CBF.com.br. [Consulta: 18 juny 2021].
* ↑ «Geyse Ferreira, campiona de la Copa Amèrica amb el Brasil». Esport3, 31-07-2022. [Consulta: 5 agost 2022].
* ↑ Wrack, Suzanne «Rolfö caps Barcelona comeback against Wolfsburg to win thrilling WCL final». The Guardian, 03-06-2023 [Consulta: 7 juny 2023].
# Carl Monssen

Carl Monssen (Bergen, 13 de juliol de 1921 - Bergen, 25 de febrer de 1992) fou un remer noruec que va competir durant les dècades de 1940 i 1950.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres, on guanyà la medalla de bronze en la prova del vuit amb timoner del programa de rem. En el seu palmarès també destaca una medalla de bronze i una de plata en el quatre sense timoner al Campionat d'Europa de 1949 i 1953 respectivament.

## Referències

* ↑ «Carl Monssen Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d'abril 2020. [Consulta: 8 juny 2019].
* ↑ «Rudern – Europameisterschaften (Herren – Vierer o.Stm.)» (en alemany). Sport Komplett. [Consulta: 12 maig 2018].
# Veniamin Sozin

Veniamin Innokentevitx Sozin (en rus: Вениамин Иннокентьевич Созин); (1896 – Leningrad, 1956), fou un mestre, escriptor, i teòric d'escacs rus, que jugà sota bandera soviètica.

## Contribució a la teoria dels escacs

Va defensar i promocionar l'anomenat Atac Sozin (6.Ac4) contra la variant Najdorf de la defensa siciliana cap a 1930, i que va esdevenir popular la dècada de 1950, essent sovint usat per Bobby Fischer, qui en va refinar i desenvolupar la teoria fins al punt que la variant va passar a ser coneguda com a Atac Fischer-Sozin.
El 1925, Sozin introduí la variant Sozin (11...Cxe5 per les negres) contra la variant Merano de la defensa semieslava (ECO D49) del gambit de dama declinat, que des de llavors ha esdevingut una jugada estàndard.
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |
| 8 | | | | | | | | | 8 |
| 7 | | | | | | | | | 7 |
| 6 | | | | | | | | | 6 |
| 5 | | | | | | | | | 5 |
| 4 | | | | | | | | | 4 |
| 3 | | | | | | | | | 3 |
| 2 | | | | | | | | | 2 |
| 1 | | | | | | | | | 1 |
| | a | b | c | d | e | f | g | h | |

## Bibliografia

* Hooper, David; Whyld, Kenneth. The Oxford Companion to Chess. Oxford University Press, 1987, p. 316. ISBN 0-19-281986-0.

## Referències

* ↑ «Nota biogràfica de Veniamin Sozin» (en anglès). Chessgames.com. [Consulta: 18 juliol 2012].
# Paulo Maluf

Paulo Salim Maluf (São Paulo, 3 de setembre de 1931) és un empresari, enginyer i polític brasiler d'origen libanès. Membre del Partit Progressista (PP), va ser dues vegades alcalde de São Paulo (1969-71 i 1993-96), Secretari estatal de Transport entre 1971-1974, Governador de l'estat de São Paulo de 1979 a 1982 i Diputat Federal (1983-87 i 2007-18). Fou dos cops candidat a la presidència del Brasil. També va ser President de la Caixa Econômica Federal.
És fill de l'immigrant libanés Salim Farah Maluf i la brasilera Maria Estéfano Maluf, una família d'industrials que van invertir en la indústria fustera, fundant l'empresa Eucatex, la més gran del sector a Amèrica Llatina. L'avi matern era Miguel Estéfano, un dels homes més rics de l'Estat de Sao Paulo.
Es va iniciar en política dintre del moviment estudiantil a la Universitat de São Paulo, on va cursar enginyeria civil. Diplomat en 1954, va arribar a superintendent en cap de l'empresa familiar, que era comandada pel seu germà Roberto. Hi va treballar fins al 1967, quan va ser designat president de la Caixa. El 1955 es casà amb Sylvia Lutfalla, amb qui té quatre fills i tretze nets.

## Referències

* ↑ «Biografia do(a) Deputado(a) Federal PAULO MALUF» (en portuguès brasiler). Câmara dos Deputados. [Consulta: 31 maig 2022].
* ↑ Senra, Ricardo. «‘Ser deputado é tranquilo... Faço de conta que trabalho’, diz Paulo Maluf» (en portuguès brasiler). BBC News Brasil. BBC, 08-04-2016. [Consulta: 31 maig 2022].
* ↑ Moraes Neto, Geneton. «Maluf diz que deu dinheiro para campanhas de Tancredo» (en portuguès brasiler). G1. Grupo Globo, 07-06-2016. [Consulta: 31 maig 2022].
* ↑ «1969: Apurações indicam que Paulo Maluf será o novo prefeito de São Paulo» (en portuguès brasiler). Há 50 anos. Folha de São Pâulo, 13-03-2019. [Consulta: 31 maig 2022].
* ↑ Marques, Eduardo. As políticas do urbano em São Paulo (en portuguès brasiler). SciELO - Editora UNESP, 2018-11-08. ISBN 978-85-9546-297-7.
* 1 2 Macedo, Fausto; Lopes, Marcos Rogério «Mais de 150 processos e nenhuma condenação definitiva até hoje». O Estado de São Paulo, 10-09-2005.
# The Demencials

The Demencials és un grup de música punk rock format a la ciutat de Vic l'any 2006.

## Discografia

* 2009: Per tu... (maqueta)
* 2012: La gran família
* 2014: Ferro vell (EP)
* 2015: Declivi (EP)
* 2018: 10.000 moments

## Referències

* ↑ «The Demencials» (en castellà). Condenado Fanzine. [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ «El despertar punk d'Ullà: II Golden Rock», 27-06-2019. [Consulta: 4 octubre 2022].
# Expedició Terra Nova

L'Expedició Terra Nova (1910–1913), oficialment «Expedició Britànica Antàrtica 1910», va ser liderada per Robert Falcon Scott, qui havia dirigit prèviament l'expedició Discovery a l'Antàrtida el 1901–1904. El nom popular de l'expedició prové del seu vaixell de subministrament, el Terra Nova.
L'objectiu principal, tal com l'expressava Scott al seu projecte, era «arribar al pol Sud i assegurar per a l'imperi Britànic l'honor d'aquesta conquesta». L'expedició tenia altres objectius: la recerca científica i l'exploració geogràfica i, tot i ser una aventura privada, tenia el vistiplau no oficial del govern britànic (que col·laborava amb la meitat dels costos), l'Almirallat i la Royal Geographical Society.
L'expedició tenia per a fer un programa científic complet, i explorava la terra de Victòria i les Muntanyes Transantàrtiques. No va ser possible l'intent d'exploració de la Terra del Rei Edward VII. Un viatge a Cap Crozier el juny–juliol de 1911 va ser el primer viatge amb trineu a les profunditats de l'hivern Antàrtic.
L'aparició a la zona de la tripulació noruega de Roald Amundsen en l'expedició que portava el seu nom, tornava l'expedició de Scott en una cursa per arribar els primers al pol Sud. El cos principal de l'expedició de Scott estava format per un equip de cinc homes que varen arribar al Pol Sud el 17 de gener de 1912, per trobar que el grup d'Amundsen els havia precedit.
Però l'èxit de la gesta d'Amundsen va quedar eclipsat per les morts de Scott i els seus companys en el viatge de retorn. Les seves anotacions recuperades vuit mesos més tard per una tripulació de recerca, varen permetre el coneixement i difusió de la seva història. Les vistes diferents s'han expressat sobre els factors que varen contribuir al desastre, i l'expedició és tema de controvèrsia, amb Scott com a personatge central a idolatrar o criticar.

## Referències

* ↑ Crane, pàg. 397.
# Meridià 65 a l'est

El meridià 65 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 65 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 115 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 7.236 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,65.000°E﻿ / 90.000; 65.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 81° 10′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿81.167°N,65.000°E﻿ / 81.167; 65.000﻿ (Rússia) Rússia Illa Graham Bell, Terra de Francesc Josep 80° 47′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿80.783°N,65.000°E﻿ / 80.783; 65.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents 76° 29′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿76.483°N,65.000°E﻿ / 76.483; 65.000﻿ (Rússia) Rússia Illa Séverni, Nova Terra 75° 47′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿75.783°N,65.000°E﻿ / 75.783; 65.000﻿ (Mar de Kara) Mar de Kara 69° 15′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿69.250°N,65.000°E﻿ / 69.250; 65.000﻿ (Rússia) Rússia 54° 24′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿54.400°N,65.000°E﻿ / 54.400; 65.000﻿ (Kazakhstan) Kazakhstan 43° 45′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿43.750°N,65.000°E﻿ / 43.750; 65.000﻿ (Uzbekistan) Uzbekistan 38° 37′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿38.617°N,65.000°E﻿ / 38.617; 65.000﻿ (Turkmenistan) Turkmenistan 37° 13′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿37.217°N,65.000°E﻿ / 37.217; 65.000﻿ (Afganistan) Afganistan 29° 32′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿29.533°N,65.000°E﻿ / 29.533; 65.000﻿ (Pakistan) Pakistan Balutxistan Occidental 25° 19′ N, 65° 0′ E﻿ / ﻿25.317°N,65.000°E﻿ / 25.317; 65.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 60° 0′ S, 65° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,65.000°E﻿ / -60.000; 65.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 67° 39′ S, 65° 0′ E﻿ / ﻿67.650°S,65.000°E﻿ / -67.650; 65.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamada per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty. «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation», 01-04-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 64 a l'est
* Meridià 66 a l'est
# Ove Gjedde

Ove Gjedde (Tommerup, Escània, 27 de desembre de 1594 - Copenhaguen, 19 de desembre de 1660) va ser un almirall danès i membre del govern provisional que va seguir a la mort del rei Cristià IV i va imposar dures restriccions a Frederic III, a causa dels seus estrets vincles amb Alemanya.

## Biografia

El març de 1618 Gjedde va dirigir una expedició cap a l'Índia i Ceilan per establir una colònia danesa que podria ser emprada com a base per comerciar amb la Xina i les Índies Orientals per part de la Companyia Danesa de les Índies Orientals. La flota estava composta per tres vaixells de la marina danesa, l'Elefanten, el David i l'Øresund , i dos vaixells mercants, el Kiøbenhavn i el Christian. Allà va obtenir una concessió de terra del nayak de Tanjore, que va donar lloc a la colònia de Tranquebar i la construcció de Fort Dansborg, que continuaria sota poder danès durant més de 200 anys. Gjedde va tornar a casa el març de 1622.
Posteriorment va participar en la Guerra de Torstenson (1643-1645) com a almirall i el 1645 va ser nomenat "Almirall del regne", però el 1648 va emmalaltir, i a canvi se li va concedir el feu del castell de Helsingborg.
Després del Tractat de Roskilde Dinamarca va perdre Escània en favor de Suècia. Quan el rei suec Carles X Gustau va trencar la pau de 1658, Ove Gjedde va ser fet presoner durant una visita a Helsingborg. Primer va ser enviat a la presó al castell de Helsingborg, i posteriorment a Malmö. El 1660 va ser alliberat en un intercanvi de presoners entre Suècia i Dinamarca. Aleshores Gjedde era un home vell i malalt que ja s'havia fet construir una tomba a l'antiga ciutat danesa de Helsingborg, aleshores sueca. Poc després moria, a finals de 1660 a Copenhaguen.

## Referències

* 1 2 Ove Gjedde - Admiral, 1594-1660 (danès)
* ↑ "Denmark as a colonial power Arxivat 2013-10-16 a Wayback Machine.".
# Meridià 75 a l'est

El meridià 75 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 75 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 105 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 8.349 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,75.000°E﻿ / 90.000; 75.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 81° 6′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿81.100°N,75.000°E﻿ / 81.100; 75.000﻿ (Mar de Kara) Mar de Kara Passa a l'oest de l'illa Xokalski, Rússia 72° 52′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿72.867°N,75.000°E﻿ / 72.867; 75.000﻿ (Rússia) Rússia Península de Guidan 72° 33′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿72.550°N,75.000°E﻿ / 72.550; 75.000﻿ (Golf de l'Obi) Golf de l'Obi 72° 10′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿72.167°N,75.000°E﻿ / 72.167; 75.000﻿ (Rússia) Rússia Península de Guidan 69° 7′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿69.117°N,75.000°E﻿ / 69.117; 75.000﻿ (Estuari del Taz) Estuari del Taz 68° 50′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿68.833°N,75.000°E﻿ / 68.833; 75.000﻿ (Rússia) Rússia 53° 48′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿53.800°N,75.000°E﻿ / 53.800; 75.000﻿ (Kazakhstan) Kazakhstan Passa a través del Balkhaix 42° 56′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿42.933°N,75.000°E﻿ / 42.933; 75.000﻿ (Kirguizstan) Kirguizstan 40° 27′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿40.450°N,75.000°E﻿ / 40.450; 75.000﻿ (Xina) República Popular de la Xina Xinjiang 37° 31′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿37.517°N,75.000°E﻿ / 37.517; 75.000﻿ (Tadjikistan) Tadjikistan 37° 17′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿37.283°N,75.000°E﻿ / 37.283; 75.000﻿ (Xina) República Popular de la Xina Xinjiang 37° 0′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿37.000°N,75.000°E﻿ / 37.000; 75.000﻿ (Pakistan) Pakistan Gilgit-Baltistan - reclamat per Índia Azad Kashmir - reclamat per Índia 34° 39′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿34.650°N,75.000°E﻿ / 34.650; 75.000﻿ (ïndia) Índia Jammu i Caixmir - reclamat per Pakistan 32° 28′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿32.467°N,75.000°E﻿ / 32.467; 75.000﻿ (Pakistan) Pakistan Punjab 32° 2′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿32.033°N,75.000°E﻿ / 32.033; 75.000﻿ (ïndia) Índia Panjab Haryana Rajasthan Madhya Pradesh Maharashtra Karnataka Kerala 12° 27′ N, 75° 0′ E﻿ / ﻿12.450°N,75.000°E﻿ / 12.450; 75.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 60° 0′ S, 75° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,75.000°E﻿ / -60.000; 75.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 69° 3′ S, 75° 0′ E﻿ / ﻿69.050°S,75.000°E﻿ / -69.050; 75.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamada per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty. «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation», 01-04-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 74 a l'est
* Meridià 76 a l'est
# Meridià 155 a l'est

El meridià 155 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, Oceania l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic, Austràlia i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 155 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 25 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.254 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,155.000°E﻿ / 90.000; 155.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 77° 2′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿77.033°N,155.000°E﻿ / 77.033; 155.000﻿ (Mar de Sibèria Oriental) Mar de Sibèria Oriental 71° 1′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿71.017°N,155.000°E﻿ / 71.017; 155.000﻿ (Rússia) Rússia Sakhà Óblast de Magadan — des de 66° 7′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿66.117°N,155.000°E﻿ / 66.117; 155.000﻿ (Óblast de Magadan) 59° 4′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿59.067°N,155.000°E﻿ / 59.067; 155.000﻿ (Mar d'Okhotsk) Mar d'Okhotsk Golf de Xélikhov 59° 26′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿59.433°N,155.000°E﻿ / 59.433; 155.000﻿ (Rússia) Rússia Óblast de Magadan 59° 10′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿59.167°N,155.000°E﻿ / 59.167; 155.000﻿ (Mar d'Okhotsk) Mar d'Okhotsk 50° 12′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿50.200°N,155.000°E﻿ / 50.200; 155.000﻿ (Ruússia) Rússia Óblast de Sakhalín — Illa Antsiferov, Illes Kurils 50° 11′ N, 155° 0′ E﻿ / ﻿50.183°N,155.000°E﻿ / 50.183; 155.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'est de l'illa d'Onekotan, óblast de Sakhalín, Rússia (a 49° 37′ N, 154° 54′ E﻿ / ﻿49.617°N,154.900°E﻿ / 49.617; 154.900﻿ (Onekotan)) Passa a l'oest de l'atol d'Oroluk, Micronèsia (a 7° 33′ N, 154° 54′ E﻿ / ﻿7.550°N,154.900°E﻿ / 7.550; 154.900﻿ (Oroluk)) Passa a l'est de l'atol de Nukuoro, Micronèsia (a 3° 50′ N, 154° 58′ E﻿ / ﻿3.833°N,154.967°E﻿ / 3.833; 154.967﻿ (Nukuoro)) Passa a l'est de l'atol de Kapingamarangi, Micronèsia (a 1° 4′ N, 154° 49′ E﻿ / ﻿1.067°N,154.817°E﻿ / 1.067; 154.817﻿ (Kapingamarangi)) Passa a l'est de les illes de Nuguria, Papua Nova Guinea (a 3° 26′ S, 154° 45′ E﻿ / ﻿3.433°S,154.750°E﻿ / -3.433; 154.750﻿ (Nuguria)) 5° 32′ S, 155° 0′ E﻿ / ﻿5.533°S,155.000°E﻿ / -5.533; 155.000﻿ (Papua Nova Guinea) Papua Nova Guinea Illa de Bougainville 6° 13′ S, 155° 0′ E﻿ / ﻿6.217°S,155.000°E﻿ / -6.217; 155.000﻿ (Mar de Salomó) Mar de Salomó 11° 45′ S, 155° 0′ E﻿ / ﻿11.750°S,155.000°E﻿ / -11.750; 155.000﻿ (Mar del Corall) Mar del Corall Passa a través de les Illes del Mar del Corall Austràlia 29° 59′ S, 155° 0′ E﻿ / ﻿29.983°S,155.000°E﻿ / -29.983; 155.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 60° 0′ S, 155° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,155.000°E﻿ / -60.000; 155.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 68° 46′ S, 155° 0′ E﻿ / ﻿68.767°S,155.000°E﻿ / -68.767; 155.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 154 a l'est
* Meridià 156 a l'est
# Meridià 164 a l'est

El meridià 164 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic, Australàsia i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 164 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 16 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 18.256 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,164.000°E﻿ / 90.000; 164.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 75° 22′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿75.367°N,164.000°E﻿ / 75.367; 164.000﻿ (Mar de Sibèria Oriental) Mar de Sibèria Oriental 69° 44′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿69.733°N,164.000°E﻿ / 69.733; 164.000﻿ (Rússia) Rússia Districte autònom de Txukotka Krai de Kamtxatka — des de 64° 52′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿64.867°N,164.000°E﻿ / 64.867; 164.000﻿ (Krai de Kamtxatka) 62° 37′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿62.617°N,164.000°E﻿ / 62.617; 164.000﻿ (Mar d'Okhotsk) Mar d'Okhotsk Badia de Pénjina 61° 40′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿61.667°N,164.000°E﻿ / 61.667; 164.000﻿ (Rússia) Rússia Krai de Kamtxatka — Península de Kamtxatka 60° 1′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿60.017°N,164.000°E﻿ / 60.017; 164.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering Golf de Karaguinski 59° 2′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿59.033°N,164.000°E﻿ / 59.033; 164.000﻿ (Rússia) Rússia Krai de Kamtxatka — illa Karaguinski 58° 44′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿58.733°N,164.000°E﻿ / 58.733; 164.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering 56° 0′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿56.000°N,164.000°E﻿ / 56.000; 164.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 10° 29′ S, 164° 0′ E﻿ / ﻿10.483°S,164.000°E﻿ / -10.483; 164.000﻿ (Mar del Corall) Mar del Corall 20° 5′ S, 164° 0′ E﻿ / ﻿20.083°S,164.000°E﻿ / -20.083; 164.000﻿ (Nova Caledònia) Nova Caledònia 20° 16′ S, 164° 0′ E﻿ / ﻿20.267°S,164.000°E﻿ / -20.267; 164.000﻿ (Mar del Corall) Mar del Corall 25° 46′ N, 164° 0′ E﻿ / ﻿25.767°N,164.000°E﻿ / 25.767; 164.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 60° 0′ S, 164° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,164.000°E﻿ / -60.000; 164.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 70° 32′ S, 164° 0′ E﻿ / ﻿70.533°S,164.000°E﻿ / -70.533; 164.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda 74° 48′ S, 164° 0′ E﻿ / ﻿74.800°S,164.000°E﻿ / -74.800; 164.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Ross 77° 42′ S, 164° 0′ E﻿ / ﻿77.700°S,164.000°E﻿ / -77.700; 164.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 163 a l'est
* Meridià 165 a l'est
# Meridià 34 a l'oest

El meridià 34 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Groenlàndia, l'oceà Atlàntic, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 34 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 146 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 3.785 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 34° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,34.000°O﻿ / 90.000; -34.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 83° 36′ N, 34° 0′ O﻿ / ﻿83.600°N,34.000°O﻿ / 83.600; -34.000﻿ (Groenlàndia) Groenlàndia 66° 46′ N, 34° 0′ O﻿ / ﻿66.767°N,34.000°O﻿ / 66.767; -34.000﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic Passa a l'oest de l'atol de les Roques, Brasil (a 3° 51′ S, 33° 49′ O﻿ / ﻿3.850°S,33.817°O﻿ / -3.850; -33.817﻿ (Atol de les Roques)) 60° 0′ S, 34° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,34.000°O﻿ / -60.000; -34.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 77° 20′ S, 34° 0′ O﻿ / ﻿77.333°S,34.000°O﻿ / -77.333; -34.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Antàrtida Argentina, reclamat per Argentina Territori Antàrtic Britànic, reclamat per Regne Unit

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 33 a l'oest
* Meridià 35 a l'oest