OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Voharika Tissa

Voharika Tissa o Vira Tissa. (Vohoraka Tissa o Waira Tissa) fou rei d'Anuradhapura (Sri Lanka) del 215 al 237, succeint al seu pare Sirinaga I.
Va començar el seu regnat construint dues gran sales a les dues gran vihares i poosant una placa metal·lica a la part est de l'arbre sagrat Bo i reparant els chattres als 8 temples principals (excepte el Ruwanwelisaya). Un ministre de nom Mukanaga va construir parets circulars a cinc vihares, incloent Tissa Vihara, situada en una petita illa al extrem nord de l'illa. En aquest temps era costum que els monjos llegissin en públic els records de les vides dels grans homes i el rei va gastar no menys de 300.000 peces de diners (massa) per mantenir a aquests monjos i en alleujar de les seves deutes al deutors.
Durant aquest regnat un braman de nom Wytulya, mentre es feia passar per budista, va intentar establir la seva pròpia religió que era una reinterpretació del budisme; aquesta religió encara que era tolerant amb l'heretgia, perseguia el cisma; va mostrar els erros del braman i no es va alarmar per les seves predicacions (els seus adeptes foren anomenats Wytulians) però finalment el rei va haver d'intervenir per la seva supressió i va encarregar al ministre Kapila cremar tots els llibres relacionats amb els wytulians i la seva doctrina i degradar a tots els sacerdots que havien abraçat les noves idees.
El rei discutia sovint sobre els principis de la justícia i l'equitat i pensava que calia abolir la tortura per administrar la llei que fins aleshores estava vigent.
La seva vida privada va tenir problemes quan el seu germà Abhaya es va enamorar de la reina que també es va enamorar del seu cunyat. El rei ho va saber i Abhaya va haver de fugir a l'Índia acompanyat d'alguns fidels, deixant a la cort a la reina mare Subha Deva amb l'encàrrec de preparar al país per una revolució. Quan Subha Deva li va comunicar que els preparatius s'havien culminat, Abhaya va creuar la mat amb una força d'indis (tàmils) i es va dirigir directament a la capital. Molts nobles abandonaren a Voharika Tissa que llavors es va adonar de la conspiració i no va tenir altre remei que fugir amb la seva esposa que era una bona amazona, i per un temps es va refugiar al país muntanyós conegut com a Malaya Rata; Abhaya es va proclamar rei (Abhaya Naga) i va marxar a Malaya Rata on finalment va atrapar a Voharika Tissa, es va apoderar de la reina i va matar el rei en el seu 22è any de regnat.

## Referències

* Outlines of Ceylon history, per Donald Obeyesekere, "Times of Ceylon", Colombo, 1911.
# George Estman

George Anders Estman (8 de setembre de 1922, Alberton, 16 de setembre de 2009) va ser un ciclista sud-africà que va córrer durant els anys 40 i 50 del segle xx.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en dos Jocs Olímpics.
El 1952 a Hèlsinki va guanyar una medalla de plata en la prova de persecució per equips, fent equip amb Thomas Shardelow, Alfred Swift i Robert Fowler. En aquests mateixos Jocs va prendre part en dues proves més, la prova en ruta i la ruta per equips, sense poder acabar la cursa.
Anteriorment, el 1948, a Londres, també havia participat en les proves en ruta, sense poder finalitzar la cursa.
# Harold Cassels

Harold Kennedy Cassels (Langzhong, Sichuan, Xina, 4 de novembre de 1898 - Taunton, Somerset, 23 de gener de 1975) va ser un jugador d'hoquei sobre herba anglès que va competir a començaments del segle xx.
El 1920 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Anvers, on va guanyar la medalla d'or com a membre de l'equip britànic en la competició d'hoquei sobre herba.
Fill de pares missioners a l'Extrem Orient, el seu pare fou el primer bisbe a la Xina. Cassels fou enviat a Anglaterra a estudiar. Ho va fer al St. Lawrence College i al Queen's College de la Universitat de Cambridge. Durant la Primera Guerra Mundial s'allistà a la Royal Flying Corps i fou fet presoner de guerra.

## Referències

* 1 2 «Harold Cassels Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d’abril 2020. [Consulta: 5 agost 2017].
# Henry Benedict Medlicott

Henry Benedict Medlicott (Loughrea, Irlanda, 3 d'agost de 1829 - 6 d'abril de 1905) va ser un geòleg irlandès que va dur a terme diversos estudis sobre l'Índia.

## Biografia

Henry Benedict Medlicott va nàixer a Loughrea, Comtat de Galway (Irlanda), fill del rector de Loughrea de l'Església d'Irlanda, Samuel Medlicott i de la seva dona Charlotte. Va estudiar al Trinity College de Dublín i després a França i a Guernsey. Es diplomà el 1850 a l'Escola d'Enginyeria Civil i més tard el 1870 assolí el Master of Arts. El seu gran domini de la llengua francesa li va permetre de familiaritzar-se amb els escrits de diversos geòlegs francesos.
El 1851 es va fer membre de l'Institut d'Estudis Geològics d'Irlanda i el 1853 ingressà a l'Institut d'Estudis Geològics Britànics (en anglès: British Geological Survey) i treballà aleshores amb Aveline a Wiltshire. He was later engaged pel doctor Thomas Oldham i joined l'Institut d'Estudis Geològics de l'Índia que estava treballant llavors the Rajmahal Hills a prop de Bhagalpur.
L'agost de 1854 se n'anà d'Anglaterra i feu via cap a l'Índia. Aquell mateix any entrà com a professor de geologia a la Universitat de Roorkee on romangué fins a l'octubre de 1862. Durant la seva estada a Roorkee, va estudiar diverses parts de la vall de Narmada i Bundelkhand (in 1854-55, 1856–57). Va fer recerca sobre la geologia de the Lower Himalayas i dels Siwalik Beds. El 1857 va servir com a voluntari en la guarnició de Roorkee contra els amotinats i fou guardonat posteriorment amb la Indian Mutiny Medal per Servei Especial.
El 27 d'octubre de 1857 es va casar amb Louisa Maunsell, filla d'un reverend irlandès, a Landour i tingueren tres fills i tres filles.
Al principi treballava amb el seu germà Joseph G. Medlicott. La seva primera aportació va consistir en la separació de la regió cambriana de Vindhyan del Gondwana. Feu els seus estudis per nombroses parts de l'Índia com ara a Rewa del sud, Bihar, Assam, les muntanyes Khasi, Rajputana, Caixmir, les serres de Satpura i les muntanyes de Garo. L'1 d'abril de 1876 va succeir el Dr Oldham com a superintendent del Departament de Geologia i va ser enviat a Calcutta. El 1885 passà a ser-ne el director. Se li atribueix d'haver suggerit el nom de Gondwana per a designar aquest supercontinent durant l'any 1872.
El 1888 va rebre la medalla Wollaston de la Societat de Geologia i va ser President de la Societat Asiàtica del Bengal de 1879 a 1881.

## Referències

* ↑ Blanford, W. T (1907) Obituary Notices of Fellows Deceased. Proceedings of the Royal Society of London. Series B, Containing Papers of a Biological Character. 79(535):i-xxxvii+xxxviii-lxiii. (Aquest obituari va acompanyat de la rúbrica necrològica de l'autor)
* ↑ DeWit, M., M. Jeffrey, H. Bergh, and L. Nicolaysen. 1999. “Gondwana reconstruction and dispersion.” Search and Discovery Article 30001. American Assoc. of Petroleum Geologists.
# Henry Hawtrey

Henry Courtenay Hawtrey (Southampton, Anglaterra, 29 de juny de 1882 – Aldershot, Hampshire, 26 de novembre de 1961) va ser un atleta anglès que va competir a primers del segle xx.
El 1906 va prendre part en els Jocs Intercalats d'Atenes, on disputà dues proves del programa d'atletisme: els 1500 metres, on fou eliminat en semifinals; i les 5 milles, en què guanyà la medalla d'or, amb vuit segons sobre el suec John Svanberg.

## Referències

* ↑ «Henry Hawtrey Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 22 de gener 2015. [Consulta: 29 octubre 2015].
# Monopatí de carrer als Jocs Olímpics

El monopatí de carrer (també anomenat en anglès: skateboarding) és un esport olímpic incorporat al programa oficial dels Jocs Olímpics a partir dels Jocs Olímpics d'estiu de 2020 realitzats a Tòquio (Japó).
El gran dominador d'aquest esport és el Japó.

## Programa

| Edició | 20 | 24 | Total |
| Categoria masculina ||||
| Homes parc | • | • | 2 |
| Homes carrer | • | • | 2 |
| Categoria femenina ||||
| Dones parc | • | • | 2 |
| Dones carrer | • | • | 2 |
| Total | 4 | 4 | |

## Medaller

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Japó | 5 | 2 | 1 | 8 |
| 2 | Austràlia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 | Brasil | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 4 | Estats Units | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 5 | Regne Unit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 6 | 6 | 6 | 18 |

## Medallistes més guardonats
### Categoria masculina

| Nom | CON | Anys | | | | Total |
| Yuto Horigome | Japó | 2020-2024 | 2 | 0 | 0 | 2 |

### Categoria femenina

| Nom | CON | Anys | | | | Total |
| Rayssa Leal | Brasil | 2020-2024 | 0 | 1 | 1 | 2 |

## Vegeu també

* Llista de medallistes olímpics de monopatí de carrer

## Referències

* ↑ «IOC approves five new sports for Olympic Games Tokyo 2020». Olympics.org. International Olympic Committee, 03-08-2016. [Consulta: 22 agost 2016].
# Roca del Mill

La Roca del Mill és una muntanya de 671 metres que es troba al municipi de Lluçà, a la comarca d'Osona.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Harriet van Ettekoven

Harriet van Ettekoven (Zandvoort, 6 de gener de 1961) és una ex-remadora neerlandesa que va competir durant les dècades de 1980 i 1990.
Durant la seva carrera esportiva prendre part en tres edicions dels Jocs Olímpics. El 1984, a Los Angeles, disputà dues proves del programa de rem. Guanyà la medalla de bronze en la competició del vuit amb timoner, mentre en el dos sense timoner fou quarta. Als Jocs de Seül de 1988 fou quarta en la prova de scull individual i als Jocs de Barcelona de 1992 novament quarta en el quàdruple scull.

## Referències

* 1 2 «Harriet van Ettekoven Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 7 de novembre 2012. [Consulta: 6 octubre 2019].
* ↑ «Fitxa a worldrowing.com». Arxivat de l'original el 2021-01-08. [Consulta: 10 gener 2021].
# Henry George

Henry George (Filadèlfia, 2 de setembre de 1839 - Nova York, 29 d'octubre de 1897) fou un escriptor, periodista, polític i economista estatunidenc. Va ser la persona que més va defensar l'impost sobre el valor de la terra, anomenat l'impost únic sobre la terra. El valor de la terra també es coneix com a renda econòmica de la terra o renda de la terra. George va inspirar la doctrina econòmica anomenada georgisme o geoisme, que consisteix que la gent és propietària del que ha creat amb el seu treball però tot el que ha creat la naturalesa, sobretot la terra, pertany a la humanitat.
El seu llibre més conegut és Progress and Poverty (Progrés i Misèria) (1879). És un tractat on parla dels problemes econòmics de la societat del segle dinou als Estats Units, com l'especulació, l'atur i les crisis econòmiques. En aquest llibre també dona una solució a aquests problemes, com posar un impost al valor de la renda de la terra i treure tots els altres impostos que castiguen el treball.
Com a polític, es va presentar a les eleccions per ser alcalde de Nova York. Tot i que no va guanyar, va comptar amb el suport del futur esperantista i candidat a president dels Estats Units Charles H. Matchett.$^{[1]}$
A Catalunya, un dels seus seguidors més coneguts va ser Jesús Paluzie.

## Obres

* Progress and Poverty, 1879
* The Land Question, 1881
* Social Problems, 1883
* Protection or Free Trade, 1886
* A Perplexed Philosopher, 1892
* The Science of Political Economy, 1898
* Our Land and Land Policy, 1871
* The Condition of Labor, 1891

### Obres relacionades

* Barker Charles Albro. Henry George. Oxford University Press i Greenwood Press, 1955; ISBN 0-8371-7775-8
* Hudson Michael, Miller G.J. & Feder Kris, A Philosohy for a Fair society, 1994
* George Henry Jr. The Life of Henry George, 1904
* CEEPN (Centre d'estudis d'Economia Política Natural). El georgisme, una economia pel segle XXI, 1994; ISBN 84-85238-85-0
* Andelson Robert V, Commons without tragedy, 1991
* Gaffney Mason & Harrison Fred, The corruption of economics, 1994

## Referències

* ↑ Jurgen G. Backhaus, "Henry George's Ingenious Tax: A Contemporary Restatement," American Journal of Economics and Sociology 56, no. 4 (Oct. 1997), 453-458
* ↑ Harrison Fred (1983), The Power in the Land, (Shepheard-Walwyn Publishers Ltd, London)
* ↑ Dictionary of American Biography, 1st. ed., s.v. "George Henry," editat per Allen Johnson and Dumas Malone, Vol. VII (Nova York: Charles Scribner's Sons, 1931), 211-212
* ↑ David Montgomery, American National Biography Online, s.v. "George Henry," Feb. 2000, http://www.anb.org/articles/15/15-00261.html
* ↑ George Henry (1879), Progress and Poverty: An Inquiry into the Cause of Industrial Depressions and of Increase of Want with Increase of Wealth. VI. New York: Robert Schalkenbach Foundation. ISBN 0-914016-60-1
* ↑ Harrison Fred (2006), Ricardo’s Law: House Prices & the Great Tax Clawback Scam, (Shepheard-Walwyn Publishers Ltd, London)

## Enllaços externs

* The Henry George Foundation of Australia
* The Henry George Institute - Understanding Economics
* The Henry George School, founded 1932.
# Henry Jonsson

Henry Jonsson (Parròquia de Håsjö, 12 de maig de 1912 - Estocolm, 9 de març de 2001), conegut a partir de 1940 com a Henry Kälarne, fou un atleta suec, especialista en curses de mig fons i de fons que va competir entre la dècada de 1930 i la de 1940.
A nivell internacional el 1936 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Berlín, on guanyà la medalla de bronze en la cursa dels 5.000 metres del programa d'atletisme. El 1938, al Campionat d'Europa d'atletisme, va guanyar una medalla de plata en els 5.000 metres.
A nivell nacional guanyà onze campionats nacionals entre 1935 i 1940: dos en els 1.500 metres, quatre en els 5.000 metres i cinc en el camp a través. Va posseir nombrosos rècords nacionals en els 3.000 i 5.000 metres.
El 1940 va rebre la Svenska Dagbladets guldmedalj pels seus èxits esportius. El 1946, junt a Gunder Hägg i Arne Andersson, fou inhabilitat de per vida per violar les regles amateurs.

## Millors marques

* 1.500 metres. 3'48.7" (1940)
* 3.000 metres. 8.09.0" (1940)
* 5.000 metres. 14'18.8" (1939)

## Referències

* ↑ «Henry Jonsson Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 13 de juliol 2015. [Consulta: 24 abril 2020].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 22 abril 2020].
* 1 2 3 «Henry Jonsson - Sveriges Olympiska Kommitté» (en suec). [Consulta: 24 abril 2020].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 24 abril 2020].
# Zoran Mikulić

Zoran Mikulić (nascut el 24 d'octubre de 1965), és un exjugador d'handbol croat, que va participar en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1996.
El 1996, formà part de la selecció croata que va guanyar la medalla d'or a les olimpíades d'Atlanta.
Té el rècord de màxim golejador en un sol partit de la Lliga ASOBAL, amb 21 gols.

## Referències

* ↑ «Fitxa: Zoran Mikulić». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d’abril 2020. [Consulta: 17 gener 2009].
# Edmund Wingate

Edmund Wingate (Flamborough, 1596 - Gray's Inn Road, 1656) va ser un jurista, advocat i matemàtic anglès.

## Vida i obra

Wingate va néixer a Flamborough, Yorkshire el 1596. El 1610 es va matricular al Queen's College de la universitat d'Oxford, en el qual es va graduar el 1614 i, a continuació, va ser admès en el Gray's Inn un dels col·legis d'advocats més prestigiós de la city de Londres.
Entorn de 1624 va estar a París, on va ensenyar el regle de càlcul (escala logarítmica), inventat recentment per Edmund Gunter. També la va difondre en obres publicades amb posterioritat a Anglaterra.
Durant la Guerra Civil anglesa (1642-1651), va fer costat als parlamentaristes i es va fer íntim amic d'Oliver Cromwell. Va representar Bedfordshire al parlament de 1654-1655. Va morir a Gray's Inn Lane i va ser enterrat a St. Andrew's, Holborn, el 13 de desembre de 1656.
En matemàtiques, a més de les esmentades obres sobre el regle de càlcul, el 1628 va publicar un obra d'aritmètica que el 1650 va ser revisada i ampliada per John Kersey i que, publicada amb el títol de Arithmetique made easie, va tenir un notable èxit a va arribar a ser editada fins a deu vegades abans d'acabar el segle.
A partir dels anys 1640's la majoria de les seves obres publicades van ser de jurisprudència: Statuta Pacis (1641), Justice Revived (1644), The Body of the Common Law of England (1655), Maximes of Reason (1658) i d'altres.

## Referències

* ↑ Watkins, 1807, p. 551.
* ↑ Cajori, 1908, p. 1-2.
* ↑ Watkins, 1806, p. 551.
* ↑ Otis, 2024, p. 72.
* ↑ Beeley, 2019, p. 234-235.
* ↑ Hooker, 1896, p. 35-38.
* ↑ Watkins, 1807, p. 551-552.

## Bibliografia

* Beeley, Philip «Practical mathematicians and mathematical practice in later seventeenth-century London» (en anglès). The British Journal for the History of Science, Vol. 52, Num. 2, 2019, pàg. 225-248. DOI: 10.1017/S0007087419000207. ISSN: 0007-0874.
* Cajori, Florian «Notes on the History of the Slide Rule» (en anglès). The American Mathematical Monthly, Vol. 15, Num. 1, 1908, pàg. 1-5. DOI: 10.1080/00029890.1908.11997404. ISSN: 0002-9890.
* Hooker, J.H. «Wingate’s Arithmetick» (en anglès). The Mathematical Gazette, Vol. 1, Num. 8, 1896, pàg. 35-38. DOI: 10.1017/S002555720007755X. ISSN: 0025-5572.
* Otis, Jessica Marie. By the Numbers (en anglès). Oxford University Press, 2024. ISBN 978-0-19-760878-4.
* Watkins, J. «Articles of neglected biography: Edmund Wingate» (en anglès). Monthely Magazine, Vol. 22, Num. 151, 1807, pàg. 551-552. ISSN: 2043-4537.

## Enllaços externs

* Porter, Bertha; Higton, H.K. «Wingate, Edmund» (en anglès). Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 19 setembre 2024].
# Al·lanita-(Sm)

L'al·lanita-(Sm) és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de l'al·lanita.

## Característiques

L'al·lanita-(Sm) és un sorosilicat de fórmula química (CaSm)(AlAlFe²⁺)O[Si₂O₇][SiO₄](OH). Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional en el mes de març de l'any 2024. Cristal·litza en el sistema monoclínic. Va ser publicada a la revista internacional American Mineralogist per Adam Pieczka et al. en el mes de setembre de 2024 amb el títol Allanite-(Sm), CaSm(Al2Fe2+)(Si2O7)(SiO4)O(OH), the third samarium mineral from Jordanów Śląski, Lower Silesia, Poland.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions del museu mineralògic de la Universitat de Breslau, Polònia, amb el número de catàleg: MMUWr IV8151.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta en una pedrera de serpentinita situada aproximadament 1 km a l'oest del poble de Jordanów Śląski, uns 30 km al sud de Breslau (Voivodat de Baixa Silèsia, Polònia). Aquest indret és l'únic de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Allanite-(Sm)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 8 maig 2024].
* 1 2 Bosi, Ferdinando; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 78». European Journal of Mineralogy, 36, 2, 05-04-2024, pàg. 361–367. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-36-361-2024 [Consulta: 8 maig 2024].
* ↑ Pieczka, Adam; Gołębiowska, Bożena; Włodek, Adam; Stachowicz, Marcin; Jokubauskas, Petras; Kotowski, Jakub; Nejbert, Krzysztof; Szuszkiewicz, Adam; Woźniak, Krzysztof «Allanite-(Sm), CaSm(Al2Fe2+)(Si2O7)(SiO4)O(OH), the third samarium mineral from Jordanów Śląski, Lower Silesia, Poland». American Mineralogist, 20-09-2024. DOI: https://doi.org/10.2138/am-2024-9453 [Consulta: 31 octubre 2024].
# Hermes Trismegist

Hermes Trismegist (Hermes Trismegistus, Ἑρμῆς i Ἑρμῆς Τρισμέγιστος, 'tres cops gran') va ser un filòsof neoplatònic grec, autor de moltes obres, algunes de les quals es conserven en grec o en traducció llatina. Comparava les religions grega i egípcia: el déu Hermes s'identificava amb l'egipci Thoth, i aquesta barreja es va accentuar durant l'expansió del cristianisme.

## Història

Hermes Trismegist és esmentat primordialment en la literatura ocultista com un savi alquimista i va desenvolupar un sistema de creences metafísiques que avui és conegut com a hermètica. Per a alguns pensadors medievals, Hermes Trimegistus va ser un profeta pagà que va anunciar l'adveniment del cristianisme. Se li han atribuït estudis d'alquímia com la Taula de Maragda, que va ser traduïda del llatí a l'anglès per Isaac Newton, i de filosofia, com el Corpus Hermeticum. A causa de la manca de proves de la seva existència, el personatge històric s'ha anat construint fictíciament des de l'edat mitjana fins a l'actualitat, sobretot a partir del ressorgiment de l'esoterisme.

## La tradició islàmica

Antoine Faivre ha dit que Hermes Trismegist té un lloc en la tradició islàmica, encara que el nom d'Hermes no apareix en l'Alcorà. Hagiògrafs i cronistes dels primers segles de l'hègira islàmica van identificar Hermes Trismegist amb Idris, el Nabi de les sures 19, 57, 21, 85, i també l'identifiquen amb Henoc.
Segons Antoine Faivre, es diu Hermes Trismegist perquè va ser triple: el primer, comparable a Thoth, era un "heroi civilitzador", un iniciador als misteris de la ciència divina i la saviesa que anima el món, que va gravar els principis d'aquesta ciència sagrada en jeroglífics. El segon Hermes, el de Babilònia, va ser l'iniciador de Pitàgores. El tercer Hermes va ser el primer mestre de l'alquímia. "Un profeta sense cara", escriu l'islamista Pierre Lory, "Hermes no té característiques concretes, o diferents de la majoria de les grans figures de la Bíblia i l'Alcorà."

## Obra

Se li atribueixen milers d'obres (Iàmblic en diu vint mil i Manetó més de 36.000). Es conserven alguns llibres de naturalesa filosòfica, astrològica i religiosa. Probablement, el gran nombre d'obres esmentades (encara que menys de vint mil) foren obra no del mateix Hermes sinó d'autors neoplatònics. Les obres principals són:
* 1. Λόγος, τέλειος, probablement la més antiga
* 2. Ὅροι Ἀσκληπιον πρὸς Ἄμμωνα βασιλέαç
* 3. Ἑρμον τοῦ τρισμεγίστου Ποιμάνδρης,
* 4. Ἰατρομαθηματικὰ ? περὶ κατακλίσεως νοσούντων προδνωστικὰ ἐκ τῶς μαθηματικῆς ἐπιστήμης πρὸς Ἄμμωνα Αἰγύπτιον
* 5. De Revolutionibus Nativitatum
* 6. Aphorismi sive Centum Sententiae Astrologicae, o Centiloquium,
* 7. Liber Physico-Medicus Kiranidum Kiram, id est, regis Persarum vere aureus gemmeusque,
* 8. Tractatus vere Aureus de Lapidis Philosophici Decreto
* 9. Tabula Smaragdina
* 10. Περὶ βοτανῶν χυλώσεως (fragment)
* 11. Περὶ σεισμῶν (sobre terratrèmols)

## Referències

* ↑ Bíblia, Gènesi 5:18-30
* ↑ Antoine Faivre:The Eternal Hermes: From Greek God to Alchemical Magus(1995). p.19-20.

## Enllaços externs

* La posada de Hermes Arxivat 2008-08-31 a Wayback Machine.: Història de la filosofia hermética, (castellà)
# Henry Larsen (remer noruec)

Henry Ludvig Larsen (Oslo, 16 d'agost de 1891 - Tønsberg, Vestfold, 20 de gener de 1969) va ser un remer noruec que va competir a començaments del segle xx.
El 1912 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Estocolm, on va disputar la competició del quatre amb timoner del programa de rem. Quedà eliminat en semifinals i se li atorgà la medalla de bronze. Vuit anys més tard, una vegada finalitzada la Primera Guerra Mundial, va disputar els Jocs d'Anvers, on guanyà la medalla de bronze en la competició del quatre amb timoner del programa de rem, formant equip amb Birger Var, Theodor Klem, Per Gulbrandsen i Thoralf Hagen.

## Referències

* 1 2 «Henry Larsen Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 15 de desembre 2012. [Consulta: 8 octubre 2017].
* ↑ Henry Larsen a olympic.org
* ↑ «Olympedia – Henry Larsen». [Consulta: 19 agost 2024].