OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Xavier Castellar Devis

Xavier Castellar Devis (Massamagrell, Horta Nord, 18 d'abril de 1961) va ser un ciclista valencià, que fou professional entre 1984 i 1989. De la seva carrera esportiva els seus principals èxits foren dues victòries d'etapa a la Volta a Astúries i a la Volta a Colòmbia. També cal remarcar el 3r lloc al Campionat d'Espanya en ruta del 1985.

## Palmarès

* 1983
** 1r a la Volta a Tarragona
* 1984
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Burgos
* 1985
** 1r al GP del Camp de Morvedre
* 1986
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Astúries
* 1987
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Colòmbia

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1984. 44è de la classificació general
* 1985. 85è de la classificació general
* 1986. Abandona
* 1987. 60è de la classificació general
* 1988. 37è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Zhang Shengwen

    Avís: Amb el nom Zhang Shengwen existeix una companyia xinesa de dansa.
Zhang Shengwen (xinès simplificat: 张胜温; xinès tradicional: 張勝溫; pinyin: Zhāng Shèngwēn) fou un pintor xinès que va viure al Regne de Dali (que tenia com a territori principal l'actual província de Yunnan i que, finalment, va ser conquerit per l'Imperi Mongol). La biografia de Zhang és força desconeguda, no es coneixen amb exactitud les dates del seu naixement ni de la seva mort. Se sap que fou actiu entre els anys 1163 i 1189. Com artista Zhang Shengwen és conegut pel volum de pintures budistes del Regne de Dali; una obra de 30,4 cm d'alçada per 16,655 metres de llarg.

## Referències

* Article amb dades procedents de la biografia de Zheng Shengwen de la Wikipedia en anglès.

## Bibliografia

* Empire of Emptiness: Buddhist Art and Political Authority in Qing China de Patricia Berger, Pàg 12-13, 75, 148, 150-151, 158, 160, 254, 257-258.
* Notable Acquisitions at the Art Institute of Chicago Art Institute of Chicago. Pàg. Pàg. 35.
* Wisdom Embodied: Chinese Buddhist and Daoist Sculpture in the Metropolitan Museum of Art de Denise Patry Leidy, Donna K. Strahan i Lawrence Becker. Pàg. 136.
* Painting Faith: Li Gonglin and Northern Song Buddhist Culture d'An-Yi Pan. Pàg, 127-128 i 132.
* Latter Days of the Law: Images of Chinese Buddhism, 850 – 1850 editat per Marsha Smith Weidner i Patricia Ann Berger. Pàg.97, 116.

## Enllaços externs

* «Zhang Sheng Wen» (en anglès). Chinese Traditional Painting Xiamen Fujian China.
# Zandhoven

Zandhoven és un municipi belga de la província d'Anvers a la regió de Flandes. Està compost per les seccions de Zandhoven, Massenhoven, Viersel, Pulderbos i Pulle. Limita al nord amb Zoersel, al nord-est amb Malle, a l'oest amb Ranst, a l'est amb Vorselaar, al sud amb Nijlen i al sud-est amb Grobbendonk.

## Evolució de la població
### Segle xix

| Any | 1806 | 1816 | 1830 | 1846 | 1856 | 1866 | 1876 | 1880 | 1890 |
| Població | 786 | 893 | 955 | 982 | 1020 | 968 | 985 | 1026 | 1107 |

### Segle XX (fins a 1976)

| Any | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1947 | 1961 | 1970 | 1976 |
| Població | 1158 | 1239 | 1295 | 1750 | 2270 | 2686 | 2921 | 3231 |

### 1977 ençà

| Any | 1977 | 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 | 2006 |
| Població | 8717 | 9377 | 9986 | 10.684 | 11.515 | 12.085 | 12.255 | 12.286 |
| Font: NIS |||||||||

## Agermanaments

* Heinebach
# Zands

* Per a altres significats, vegeu «dinastia Zand».
Els zands foren una tribu de l'Iran que vivia a la part oriental de les muntanyes Zagros, probablement part del grup lakk dins del poble lur, encara que també és reclamada com a parcialment kurda. Els seus centres eren Kamazan i Pari, prop de Malayir. Les tribus de l'est dels Zagros foren atacades per Nadir Shah el 1732; milers de bakhtiyaris i una part dels zands foren deportats al nord del Khurasan i no pogueren retornar fins a la mort de Nadir el 1747. Els bakhtiyaris tenien com a cap aleshores a Ali Mardan Khan i els zands, Muhammad Karim Khan. Aquest darrer va fundar la dinastia Zand de Pèrsia.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, XI, 480
# Xeminí Atséret

Xeminí Atséret (hebreu: שמיני עצרת) se celebra el 20è dia del mes hebreu de Tixrí. Aquest dia oficialment acaba la festa de Sukkot. Però tot seguit comença la festa de Simhat Torà. Sovint es refereixen a aquesta festa equivocadament com el vuitè dia de la Festa de Sucot. Actualment, aquesta festa se celebra a la Diàspora durant dos dies, el segon dia es correspon amb la festivitat de Simhat Torà.
Aquest dia és una festa per celebrar l'alegria de les nostres vides amb Ha-Xem. Aquest dia no té cap mitsvà especial, però cal tanmateix celebrar i estar alegres. A la Terra Santa d'Israel aquest dia es combina amb la festivitat de Simhat Torà i se celebra en acabar la lectura de la Torà i també el començament de la lectura de la Torà. Cap tipus de tasca és permès de fer durant aquest dia, ja que és considerat com un dia festiu.

## Vegeu també

* Hoixanà Rabbà
* Simhat Torà
* Sukkot

## Referències

* 1 2 judaismohoy.com

## Enllaços externs

* judaismohoy.com (castellà)
# Xemeneies Goyta Oliveros

Les Xemeneies Goyta Oliveros són un monument protegit com a bé cultural d'interès local del municipi de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès).

## Descripció

Les xemeneies que actualment es troben al parc de les Planes són un dels pocs testimonis de l'existència de les bòbiles de l'Hospitalet. Estan construïdes en maó i la seva planta és circular, amb la base més ample que la part superior.

## Història

Les fàbriques terrisseres i de materials per a la construcció van ser unes de les més importants i representatives del procés d'industrialització de l'Hospitalet. Durant la segona meitat del segle xix, les bòbiles van proliferar, tot aprofitant les riques terres argiloses del municipi. Es van produir veritables processos de concentració industrial, especialització i mecanització que van donar lloc a empreses emblemàtiques: Cosme Toda, Batllori, Cucurny, etc. Les indústries més petites, sobretot les bòbiles amb un únic forn, van anar desapareixent de mica en mica a partir de principis del segle xx.

## Referències

* «Xemeneies Goyta Oliveros». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].
# José María Fúster Casas

José María Fúster Casas (Pozaldez, 14 de novembre de 1923 - 16 de gener de 2000) fou un geòleg i vulcanòleg espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.

## Biografia

El 1950 es doctorà en geologia amb premi extraordinari a la Universitat Central de Madrid i el 1960 va obtenir la càtedra de Petrologia de la Facultat de Ciències de la Universitat Complutense de Madrid. Investigador del CSIC, en fou representant a la Comissió Nacional de Geodèsia i Geofísica, i posteriorment va dirigir l'Institut "Lucas Mallada" de Recerques Geològiques. També ha estat membre de la Reial Societat Espanyola d'Història Natural.
Els seus principals treballs se centren en el Sistema Central espanyol i en la geologia i vulcanologia de les Illes Canàries, les roques de granit de las Serra de Gredos i de Sierra de Guadarrama i en la geoquímica isotòpica per a la caracterització i datació de les roques ígnies i metamòrfiques. El 1978 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals, i en va prendre possessió el 1981 amb el discurs Evolución geológica del Archipiélago canario. El 1986 va participar en l'equip internacional que va estudiar l'erupció del Nevado del Ruiz a Colòmbia.

## Obres

* Aportaciones a la Petrografía de la isla de Fernando Poo (1950)
* Estudio petrográfico de la Guinea Continental Española (1951)
* Estudio petrográfico de las rocas volcánicas lamproíticas de Cabezo María (Almería) (1953)
* Transformaciones metasomáticas en los diques diabásicos y lamprófidos de la Sierra de Guadarrama (1955)
* Análisis químicos de rocas españolas publicados desde 1952 hasta 1956, Evolución magmática de la provincia de la Guelaya (Norte de Marruecos) (1975)
* Las técnicas fotogeológicas y los problemas geológicos africanos (1958)
* Vocabulario de términos petrológicos (1959)
* Nota previa sobre la geología del macizo de Betancuria, Fuerteventura, Islas Canarias (en col·laboració amb M. Aguilar, 1965)
* Significance of basic and ultramafic rock inclusions in the basalts of Canary Islands (amb A. Páez i J. Sagredo, 1967)
* Geology and Volcanology of the Canary Islands (J.M. Fúster et al., 1975).

## Referències

* ↑ Fúster Casas, José María Arxivat 2016-06-05 a Wayback Machine. al web del govern de Canàries
* ↑ Biografia Arxivat 2016-06-05 a Wayback Machine. al web de la RAC
* ↑ José María Fuster, El País, 12 de febrer de 1986

## Enllaços externs

* Las aportaciones de José María Fúster Casas a la petrología y geología españolas Arxivat 2016-06-04 a Wayback Machine., Geogaceta, 2002
# Meridià 45 a l'est

El meridià 45 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Europa, Turquia, Àfrica, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 45 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 135 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 4.898 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,45.000°E﻿ / 90.000; 45.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 80° 37′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿80.617°N,45.000°E﻿ / 80.617; 45.000﻿ (Rússia) Rússia Illa de Terra d'Alexandra 80° 35′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿80.583°N,45.000°E﻿ / 80.583; 45.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents 68° 32′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿68.533°N,45.000°E﻿ / 68.533; 45.000﻿ (Rússia) Rússia Península de Kanin 67° 30′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿67.500°N,45.000°E﻿ / 67.500; 45.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents Badia de Txoixa 67° 18′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿67.300°N,45.000°E﻿ / 67.300; 45.000﻿ (Rússia) Rússia Passa a través de Penza 42° 43′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿42.717°N,45.000°E﻿ / 42.717; 45.000﻿ (Geòrgia) Geòrgia 41° 18′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿41.300°N,45.000°E﻿ / 41.300; 45.000﻿ (Armènia) Armènia 41° 3′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿41.050°N,45.000°E﻿ / 41.050; 45.000﻿ (Azerbaijan) Azerbaidjan Yukhari Askipara enclavament ocupat per Armènia 41° 0′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿41.000°N,45.000°E﻿ / 41.000; 45.000﻿ (Armènia) Armènia Passa a través del llac Sevan 39° 44′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿39.733°N,45.000°E﻿ / 39.733; 45.000﻿ (Azerbaijan) Azerbaidjan Nakhtxivan 39° 25′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿39.417°N,45.000°E﻿ / 39.417; 45.000﻿ (Iran) Iran 36° 45′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿36.750°N,45.000°E﻿ / 36.750; 45.000﻿ (Iraq) Iraq 29° 10′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿29.167°N,45.000°E﻿ / 29.167; 45.000﻿ (Aràbia Saudita) Aràbia Saudita 17° 24′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿17.400°N,45.000°E﻿ / 17.400; 45.000﻿ (Iemen) Iemen 12° 46′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿12.767°N,45.000°E﻿ / 12.767; 45.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic Golf d'Aden 10° 27′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿10.450°N,45.000°E﻿ / 10.450; 45.000﻿ (Somàlia) Somàlia Somaliland 8° 40′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿8.667°N,45.000°E﻿ / 8.667; 45.000﻿ (Etiòpia) Etiòpia 4° 56′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿4.933°N,45.000°E﻿ / 4.933; 45.000﻿ (Somàlia) Somàlia 1° 51′ N, 45° 0′ E﻿ / ﻿1.850°N,45.000°E﻿ / 1.850; 45.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic Passa just a l'oest de Mayotte, una regió d'ultramar de França 16° 8′ S, 45° 0′ E﻿ / ﻿16.133°S,45.000°E﻿ / -16.133; 45.000﻿ (Madagascar) Madagascar 25° 30′ S, 45° 0′ E﻿ / ﻿25.500°S,45.000°E﻿ / -25.500; 45.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 60° 0′ S, 45° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,45.000°E﻿ / -60.000; 45.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 67° 46′ S, 45° 0′ E﻿ / ﻿67.767°S,45.000°E﻿ / -67.767; 45.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamada per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty. «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation», 01-04-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 44 a l'est
* Meridià 46 a l'est
# Meridià 55 a l'est

El meridià 55 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 55 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 125 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 6.123 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,55.000°E﻿ / 90.000; 55.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 81° 5′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿81.083°N,55.000°E﻿ / 81.083; 55.000﻿ (Rússia) Rússia Illa Salisbury i illa Luigi, Terra de Francesc Josep 80° 42′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿80.700°N,55.000°E﻿ / 80.700; 55.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents 80° 30′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿80.500°N,55.000°E﻿ / 80.500; 55.000﻿ (Rússia) Rússia Illes a Terra de Francesc Josep 80° 24′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿80.400°N,55.000°E﻿ / 80.400; 55.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents 74° 8′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿74.133°N,55.000°E﻿ / 74.133; 55.000﻿ (Rússia) Rússia Illa Severni i illa Iújni, Nova Terra 70° 35′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿70.583°N,55.000°E﻿ / 70.583; 55.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents Mar de Petxora 68° 56′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿68.933°N,55.000°E﻿ / 68.933; 55.000﻿ (Rússia) Rússia Una illa petita 68° 55′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿68.917°N,55.000°E﻿ / 68.917; 55.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents Badia de Petxora 68° 25′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿68.417°N,55.000°E﻿ / 68.417; 55.000﻿ (Rússia) Rússia 50° 53′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿50.883°N,55.000°E﻿ / 50.883; 55.000﻿ (Kazakhstan) Kazakhstan 41° 47′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿41.783°N,55.000°E﻿ / 41.783; 55.000﻿ (Turkmenistan) Turkmenistan 37° 50′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿37.833°N,55.000°E﻿ / 37.833; 55.000﻿ (Iran) Iran 26° 37′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿26.617°N,55.000°E﻿ / 26.617; 55.000﻿ (Golf Pèrsic) Golf Pèrsic Passa a l'est de l'illa d'Abu Musa, Iran (reclamada per Emirats Àrabs Units) 24° 58′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿24.967°N,55.000°E﻿ / 24.967; 55.000﻿ (Unió d'Emirats Àrabs) Emirats Àrabs Units 22° 39′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿22.650°N,55.000°E﻿ / 22.650; 55.000﻿ (Aràbia Saudita) Aràbia Saudita 20° 0′ N, 55° 0′ E﻿ / ﻿20.000°N,55.000°E﻿ / 20.000; 55.000﻿ (Oman) Oman 17° 1′ S, 55° 0′ E﻿ / ﻿17.017°S,55.000°E﻿ / -17.017; 55.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic Passa a l'oest de l'illa Silhouette, Seychelles Passa a l'oest de l'Illa de la Reunió, França 60° 0′ S, 55° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,55.000°E﻿ / -60.000; 55.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 65° 53′ S, 55° 0′ E﻿ / ﻿65.883°S,55.000°E﻿ / -65.883; 55.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamada per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty. «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation», 01-04-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 54 a l'est
* Meridià 56 a l'est
# Meridià 64 a l'est

El meridià 64 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 64 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 116 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 7.124 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,64.000°E﻿ / 90.000; 64.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 80° 57′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿80.950°N,64.000°E﻿ / 80.950; 64.000﻿ (Rússia) Rússia Illa Graham Bell, Terra de Francesc Josep 80° 41′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿80.683°N,64.000°E﻿ / 80.683; 64.000﻿ (Mar de Barents) Mar de Barents 76° 18′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿76.300°N,64.000°E﻿ / 76.300; 64.000﻿ (Rússia) Rússia Illa Séverni, Nova Terra 75° 41′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿75.683°N,64.000°E﻿ / 75.683; 64.000﻿ (Mar de Kara) Mar de Kara 69° 33′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿69.550°N,64.000°E﻿ / 69.550; 64.000﻿ (Rússia) Rússia 54° 18′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿54.300°N,64.000°E﻿ / 54.300; 64.000﻿ (Kazakhstan) Kazakhstan 43° 37′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿43.617°N,64.000°E﻿ / 43.617; 64.000﻿ (Uzbekistan) Uzbekistan 39° 4′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿39.067°N,64.000°E﻿ / 39.067; 64.000﻿ (Turkmenistan) Turkmenistan 36° 2′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿36.033°N,64.000°E﻿ / 36.033; 64.000﻿ (Afganistan) Afganistan 29° 25′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿29.417°N,64.000°E﻿ / 29.417; 64.000﻿ (Pakistan) Pakistan Balutxistan Occidental 25° 20′ N, 64° 0′ E﻿ / ﻿25.333°N,64.000°E﻿ / 25.333; 64.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 60° 0′ S, 64° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,64.000°E﻿ / -60.000; 64.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 67° 31′ S, 64° 0′ E﻿ / ﻿67.517°S,64.000°E﻿ / -67.517; 64.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamada per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty. «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation», 01-04-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 63 a l'est
* Meridià 65 a l'est
# Meridià 80 a l'est

El meridià 80 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 80 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 100 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 8.906 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,80.000°E﻿ / 90.000; 80.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 81° 7′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿81.117°N,80.000°E﻿ / 81.117; 80.000﻿ (Mar de Kara) Mar de Kara 80° 58′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿80.967°N,80.000°E﻿ / 80.967; 80.000﻿ (Rússia) Rússia Illa Uixakov 80° 50′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿80.833°N,80.000°E﻿ / 80.833; 80.000﻿ (Mar de Kara) Mar de Kara Passa a l'oest de l'illa Dikson, Rússia 72° 11′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿72.183°N,80.000°E﻿ / 72.183; 80.000﻿ (Rússia) Rússia 50° 51′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿50.850°N,80.000°E﻿ / 50.850; 80.000﻿ (Kazakhstan) Kazakhstan 44° 58′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿44.967°N,80.000°E﻿ / 44.967; 80.000﻿ (Xina) República Popular de la Xina Xinjiang – per uns 18 km 44° 48′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿44.800°N,80.000°E﻿ / 44.800; 80.000﻿ (Kazakhstan) Kazakhstan 42° 22′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿42.367°N,80.000°E﻿ / 42.367; 80.000﻿ (Kirguizstan) Kirguizstan 42° 2′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿42.033°N,80.000°E﻿ / 42.033; 80.000﻿ (Xina) República Popular de la Xina Xinjiang 35° 27′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿35.450°N,80.000°E﻿ / 35.450; 80.000﻿ (Aksai Chin) Aksai Chin Disputat entre Índia i República Popular de la Xina 34° 39′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿34.650°N,80.000°E﻿ / 34.650; 80.000﻿ (Xina) República Popular de la Xina Tibet 30° 52′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿30.867°N,80.000°E﻿ / 30.867; 80.000﻿ (Aksai Chin) Aksai Chin Disputat entre Índia i República Popular de la Xina – per uns 4 km 30° 50′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿30.833°N,80.000°E﻿ / 30.833; 80.000﻿ (India) Índia Uttarakhand Uttar Pradesh Madhya Pradesh Maharashtra Andhra Pradesh Tamil Nadu 12° 14′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿12.233°N,80.000°E﻿ / 12.233; 80.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic Golf de Bengala 9° 48′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿9.800°N,80.000°E﻿ / 9.800; 80.000﻿ (Sri Lanka) Sri Lanka Península de Jaffna 9° 36′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿9.600°N,80.000°E﻿ / 9.600; 80.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic Estret de Palk 9° 0′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿9.000°N,80.000°E﻿ / 9.000; 80.000﻿ (Sri Lanka) Sri Lanka 6° 24′ N, 80° 0′ E﻿ / ﻿6.400°N,80.000°E﻿ / 6.400; 80.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 60° 0′ S, 80° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,80.000°E﻿ / -60.000; 80.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 68° 2′ S, 80° 0′ E﻿ / ﻿68.033°S,80.000°E﻿ / -68.033; 80.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamada per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 79 a l'est
* Meridià 81 a l'est
# Meridià 90 a l'est

El meridià 90 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 90 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 90 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 10.017 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,90.000°E﻿ / 90.000; 90.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 81° 9′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿81.150°N,90.000°E﻿ / 81.150; 90.000﻿ (Mar de Kara) Mar de Kara Passa a l'oest de l'illa Schmidt, Krai de Krasnoiarsk, Rússia 77° 7′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿77.117°N,90.000°E﻿ / 77.117; 90.000﻿ (Rússia) Rússia Krai de Krasnoiarsk — illes Kírov 77° 6′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿77.100°N,90.000°E﻿ / 77.100; 90.000﻿ (Mar de Kara) Mar de Kara 75° 33′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿75.550°N,90.000°E﻿ / 75.550; 90.000﻿ (Rússia) Rússia Krai de Krasnoiarsk Khakàssia — des 55° 8′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿55.133°N,90.000°E﻿ / 55.133; 90.000﻿ (Khakàssia) Tuvà — des 51° 40′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿51.667°N,90.000°E﻿ / 51.667; 90.000﻿ (Tuvà) 50° 1′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿50.017°N,90.000°E﻿ / 50.017; 90.000﻿ (Mongòlia) Mongòlia Província de Bayan-Ölgii 47° 53′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿47.883°N,90.000°E﻿ / 47.883; 90.000﻿ (Xina) República Popular de la Xina Xinjiang Qinghai — des 36° 10′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿36.167°N,90.000°E﻿ / 36.167; 90.000﻿ (Qinghai) Tibet — des 33° 42′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿33.700°N,90.000°E﻿ / 33.700; 90.000﻿ (Tibet) 28° 19′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿28.317°N,90.000°E﻿ / 28.317; 90.000﻿ (Bhutan) Bhutan 26° 44′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿26.733°N,90.000°E﻿ / 26.733; 90.000﻿ (Índia) Índia Assam Meghalaya — des 25° 50′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿25.833°N,90.000°E﻿ / 25.833; 90.000﻿ (Bengala Occidental) 25° 16′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿25.267°N,90.000°E﻿ / 25.267; 90.000﻿ (Bangladesh) Bangladesh 21° 59′ N, 90° 0′ E﻿ / ﻿21.983°N,90.000°E﻿ / 21.983; 90.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 60° 0′ S, 90° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,90.000°E﻿ / -60.000; 90.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 66° 46′ S, 90° 0′ E﻿ / ﻿66.767°S,90.000°E﻿ / -66.767; 90.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Terra de l'Emperador Guillem II, Territori Antàrtic Australià, reclamada per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 89 a l'est
* Meridià 91 a l'est