OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hartsburg

* Per a altres significats, vegeu «Hartsburg (Illinois)».
Hartsburg és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 108 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hartsburg tenia 108 habitants, 54 habitatges, i 30 famílies. La densitat de població era de 521,2 habitants per km².
Dels 54 habitatges en un 20,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,3% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 44,4% no eren unitats familiars. En el 38,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,67.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,7% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 29,6% de 45 a 60 i un 21,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.500 $ i la renda mediana per família de 52.917 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.000 $ mentre que les dones 21.875 $. La renda per capita de la població era de 16.739 $. Cap de les famílies i el 5,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hartsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hartsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Hartshorne

Hartshorne és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 2.102 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hartshorne tenia 2.102 habitants, 881 habitatges, i 580 famílies. La densitat de població era de 233,2 habitants per km².
Dels 881 habitatges en un 28,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,4% hi vivien parelles casades, en un 14,8% dones solteres, i en un 34,1% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 23,7% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 19,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.078 $ i la renda mediana per família de 26.650 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.705 $ mentre que les dones 18.603 $. La renda per capita de la població era de 13.179 $. Entorn del 18,6% de les famílies i el 26,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hartshorne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hartshorne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Heather Langenkamp

Heather Langenkamp (Tulsa, Oklahoma, Estats Units, 17 de juliol de 1964) és una actriu estatunidenca de cinema i televisió, coneguda principalment per les seves tres participacions en la sèrie de pel·lícules Malson a Elm Street.

## Infància

És filla de l'artista Mary Alice Langenkamp i Robert Dobie Langenkamp. Langenkamp passà la seva infància i adolescència a Tulsa, estudià al Holland Hall School la primària i al Brooker T Washington High School la secundària. El seu pare, un advocat especialista en assumptes de petroli fou executiu dels governs de Jimmy Carter i Bill Clinton. El 1983, durant la filmació a Tulsa de Rebels, del director Francis Ford Coppola, Langenkamp hi obtingué el seu primer paper.

## Carrera

El 1984 Langenkamp es traslladà a Califòrnia a estudiar-hi a la prestigiosa Universitat Stanford i fou seleccionada per Wes Craven per al paper protagonista de Nancy Thompson a Malson a Elm Street, primera part de la sèrie de notable èxit de taquella. Tornà al paper per a la tercera part de la saga, estrenada el 1987. Entre el 1988 i el 1990 protagonitzà la sèrie d'ABC Just the Ten of us, un spin-off de Growing Pains. El 1994 protagonitzà Wes Craven's New Nightmare, setena part de la sèrie d'Malson a Elm Street. Ha participat en diverses sèries de televisió i films des de llavors, el 2007 participà en l'equip de producció AFX de Evan Almighty. El 2008 debutà com a directora a un segment del film Prank.

## Referències

* ↑ «M. A. Langenkamp - Biography». Arxivat de l'original el 2016-01-07. [Consulta: 7 juny 2010].
* ↑ «After US-led Military Strike».
# Heather Mitts

Heather Blaine Mitts (Cincinnati, Ohio, 9 de juny de 1978) és una futbolista estatunidenca. Va jugar al futbol per la Universitat de Florida. Mitts va jugar pel Philadelphia Charge, un equip de la Women's United Soccer Association. Va ser també part de l'equip de futbol que va guanyar una medalla d'or als Jocs Olímpics el 2004 i el que va sortir segon en la Copa Algarve 2006.

## Referències

* ↑ «Heather Mitts Height, Weight, Bra Size, Shoe Size, Body, Measurements, Waist, Hips». Celebrity Measurements, 13-06-2015. [Consulta: 13 juny 2015].

## Bibliografia

* Grainey, Timothy (2012), Beyond Bend It Like Beckham: The Global Phenomenon of Women's Soccer, University of Nebraska Press, ISBN 0803240368
* Kassouf, Jeff (2011), Girls Play to Win Soccer, Norwood House Press, ISBN 1599534649
* Lisi, Clemente A. (2010), The U.S. Women's Soccer Team: An American Success Story, Scarecrow Press, ISBN 0810874164
* Longman, Jere (2009), The Girls of Summer: The U.S. Women's Soccer Team and How it Changed the World, HarperCollins, ISBN 0061877689
* Stevens, Dakota (2011), A Look at the Women's Professional Soccer Including the Soccer Associations, Teams, Players, Awards, and More, BiblioBazaar, ISBN 1241047464

## Enllaços externs

* Heather Mitts - Lloc web oficial
* US Soccer player profile Arxivat 2012-11-20 a Wayback Machine.
* WUSA player profile (archive)
# Línia 3 de l'autobús urbà de Girona

La línia L3 o línia Girona (Plaça Marquès de Camps) - Salt (per Carrer Major), és la línia d'autobús urbà regular de la ciutat de Girona integrada a la Zona 1 de l'ATM de l'Àrea de Girona, gestionada per l'empresa TEISA. Aquesta uneix Girona i Salt pel C/ Major de Salt, travessant les ciutats d'est a oest.

## Horaris

| L3 | Primer servei | Primer servei | Darrer servei | Darrer servei |
| L3 | A: Girona | A: Salt | A: Girona | A: Salt |
| Feiners | 07:05 *hi ha una expedició a les 06:35 | 07:10 | 22:15 | 22:00 |
| Dissabtes i Agost | 07:05 *hi ha una expedició a les 06:35 | 07:25 | 22:10 | 21:45 |
| Diumenges i Festius | 08:15 | 08:35 | 22:15 | 22:05 |

## Recorregut i parades

En el recorregut en sentit Girona, l'L3 inicia el trajecte a la Terminal de Bus, agafant la rotonda sortint pel C/ de Mercè Rodoreda fins a girar a la dreta pel C/ Major passant per davant de l'Ajuntament de Salt, en entrar a Girona passa a ser el C/ de Santa Eugènia.
Després, pel C/ Santa Eugènia torna a passar per davant de la plaça del Barco i la plaça Güell fins a arribar a la Punxa per després passar per la plaça Poeta Marquina i acabar girant a l'esquerra cap al C/ Barcelona fins a arribar a la plaça Marquès de Camps.
Sentit Girona :
| Parada | Correspondència |
| Espai Gironès (Salt) Només dissabtes, diumenges i festius | L4 |
| Terminal Bus (Salt) | L9 |
| C/ Major - C/ J. Ruyra (Salt) | |
| C/ Major - Pl. Verdaguer (Salt) | |
| C/ Major - C/ Doctor Ferran (Salt) | |
| C/ Major - Ajuntament (Salt) | |
| C/ Major - C/ Miguel de Cervantes (Salt) | |
| C/ Major - Pl. Veinat (Salt) | |
| C/ Sta. Eugènia - C/ Agudes | |
| C/ Sta. Eugènia - Espai Marfà | |
| C/ Sta. Eugènia - C/ Güell | |
| Pl. La Rodona | |
| Av. Sta. Eugènia, 19 (La Punxa) | L4 L5 L7 |
| Pl. Poeta Marquina | L4 L5 L7 |
| Pl. Marquès de Camps, 16 | L2 L4 L5 L7 |
En el recorregut en sentit Salt, l'L3 inicia el trajecte a la plaça de Marquès de Camps, seguint recte cap al C/ de Santa Eugènia passant per la Punxa, la plaça Güell fins a la plaça del Barco on gira cap a l'esquerra pel C/ de les Agudes.
Posteriorment, s'incorpora al Passeig d'Olot fins a entrar a Salt on passa a ser el Passeig dels Països Catalans fins a arribar a la Terminal de Bus.
Sentit Salt :
| Parada | Correspondència |
| Pl. Marquès de Camps, 16 | L2 L4 L5 L7 |
| Av. Sta. Eugènia, 44 (La Punxa) | L4 L5 L7 |
| Pl. La Rodona | L7 |
| C/ Sta. Eugènia - C/ Güell | |
| C/ Sta. Eugènia, 176 | |
| C/ Agudes, 14 | |
| Pg. Països Catalans - Pl. Catalunya (Salt) | L4 |
| Av. Països Catalans - Estació Jove (Salt) | L4 L9 |
| Av. Països Catalans - C/ Sambola (Salt) | |
| Av. Països Catalans - Plaça Mercat (Salt) | |
| Av. Països Catalans - Pg. Marquès de Camps (Salt) | |
| Av. Països Catalans - C/ J. Ruyra (Salt) | |
| Terminal Bus (Salt) | L9 |
| Espai Gironès (Salt) Només dissabtes, diumenges i festius | L4 |

## Referències

* ↑ «Transports Municipals del Gironès SA | Línies i horaris». [Consulta: 4 març 2024].
* ↑ «Plànol L3» (PDF). Cartplan Plànols S.L., Juny 2014. [Consulta: 4 març 2024].
* 1 2 «Urbans copia». TEISA. [Consulta: 4 març 2024].
# Matthias Wiegand

Matthias Wiegand (Plauen, Saxònia, 22 de novembre de 1958) és un ciclista de l'Alemanya de l'Est, ja retirat, que es dedicà al ciclisme en pista, especialment en la persecució per equips. Del seu palmarès destaquen una medalla de plata als Jocs Olímpics de Moscou i dos Campionats del món.

## Palmarès en pista

* 1973
** Campió de la RDA en Persecució per equips
* 1977
** Campió del món en Persecució per equips (amb Norbert Dürpisch, Gerald Mortag i Volker Winkler)
* 1978
** Campió del món en Persecució per equips (amb Uwe Unterwalder, Gerald Mortag i Volker Winkler)
* 1979
** Campió de la RDA en Persecució per equips
* 1980
** Medalla de plata als Jocs Olímpics de Moscou en persecució per equips (amb a Uwe Unterwalder, Gerald Mortag i Volker Winkler)
** Campió de la RDA en Persecució per equips

## Palmarès en ruta

* 1977
** Vencedor d'una etapa al Giro de les Regions

## Referències

* ↑ «Olympedia – Matthias Wiegand». [Consulta: 17 agost 2024].
* ↑ Lexikon: Sportler in der DDR. Berlin: Verl. Neues Leben, 2009. ISBN 978-3-355-01759-6.

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net'
* Fitxa a museociclismo.it'
# Defi

El defi (o gbe, defi) és una llengua gbe que parlen els defis que viuen al departament d'Ouémé de Benín. El seu codi ISO 639-3 és gbh i el seu codi al glottolog és defi1235.

## Població, territori i pobles veïns

El 2002 hi havia 13.500 defis a Benín i segons el joshuaproject n'hi ha 22.000.
El territori defi està situat a l'extrem sud-est del departament d'Ouémé, al municipi de Sèmè-Kpodji, entre el riu Ouémé, al nord, la línia de ferrocarril entre Cotonou i Porto Novo, a l'oest i el golf de Guinea, a la frontera amb Nigèria, al sud.
Segons el mapa lingüístic de Benín de l'ethnologue, el territori defi està situat entre Cotonou, al nord-oest i Nigèria, a l'oest. És territori poc extens i els pobles veïns dels defis són els xwles orientals, a l'oest i els guns al nord. Els guns també habiten en el territori nigerià, situat a l'est del territori dels defis.

## Família lingüística i relació amb altres llengües

El defi és una llengua kwa, família lingüística que forma part de les llengües Benué-Congo. Concretament, segons l'ethnologue, forma part del grup lingüístic de les llengües gbes. Segons l'ethnologue, hi ha 21 llengües gbe: l'Aguna, l'ewe, el gbe, ci, el gbe, xwla oriental, el gbe, gbesi, el gbe, kotafon, el gbe, saxwe, el gbe, waci, el gbe, xwela occidental, el gbe, xwela, el kpessi, sis llengües aja (aja, gbe, ayizo, gbe, defi, tofin, gbe, weme i gun), dues llengües fons (fon i gbe, maxi) i la llengua gen, considerada l'única llengua mina. Segons el glottolog, és una de les llengües gbes orientals juntament amb el gbe, gbesi; l'ayizo; el gbe, xwla oriental; el fon; el gbe, ci; el gun; el gbe, kotafon; el gbe, maxi; el gbe, saxwe; el gbe, tofin; el gbe, weme; el gbe, xwla occidental; el wudu i el gbe, xwela.
El defi és proper al gun.

## Sociolingüística, estatus i ús de la llengua

El defi és una llengua vigorosa (EGIDS 6a): Tot i que no està estandarditzada, és parlada per persones de totes les generacions tant a la llar com en l'àmbit social i la seva situació és sostenible. Els defis també parlen el francès, el gun i el ioruba.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Gbe, Defi. A language of Benin». ethnologue. [Consulta: 15 febrer 2015].
* 1 2 3 «Language: Defi». Joshuaproject. [Consulta: 15 febrer 2015].
* 1 2 «Language: Gbe, Defi». glottolog. [Consulta: 15 febrer 2015].
* ↑ «Mapa lingúístic de Benín. El territori defi és el número 49». ethnologue. [Consulta: 14 febrer 2015].
* ↑ «Mapa lingüístic de Nigèria. Index Map». ethnologue. [Consulta: 14 febrer 2015].
* 1 2 «Gbe». ethnologue. [Consulta: 5 febrer 2015].
* ↑ «Defi Gbe in the Language Cloud» (en anglès). ethnologue. [Consulta: 14 febrer 2015].

## Bibliografia

* Kluge, Angela. 2011. A sociolinguistic survey of the Gbe language communities of Benin and Togo: Gbe language family overview. A: SIL Electronic Survey Reports 2011-012. 1-21. Comparativa entre llengües gbes
* Johnson, Eric C. 2011. A sociolinguistic survey of the Gbe language communities of Benin and Togo, Volume 7: Defi language area. (SIL Electronic Survey Reports 2011-019.) SIL International. 37pp. Comparativa
# Dermophis costaricensis

Dermophis costaricensis és una espècie d'amfibis gimnofions de la família Caeciliidae. És endèmica de Costa Rica. Els seus hàbitats naturals inclouen montans secs, plantacions, jardins rurals i zones prèviament boscoses ara molt degradades.
# Dahira

«Dahira» té aquests significats:
* Dahira (gènere), gènere de papallones de la família dels esfíngids
* Daira o Dahira, divisió administrativa
* Dahida o Dahira, principat de l'Índia
# Dahida

Dahira o Dahida fou un petit estat tributari protegit de l'agència de Kathiawar, al sud de la península del mateix nom, regió de Gujarat, presidència de Bombai, Índia. Estava format únicament per tres pobles.
La renda estimada el 1881 era d'unes mil lliures.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Dia (illa)

Dia (grec Δία) és una petita illa grega situada a la costa nord de Creta, a uns 12 quilòmetres a l'oest de la ciutat d'Iràklio.
L'illa té uns 12 quilòmetres quadrats de superfície, fa uns 5 quilòmetres de llarg per 3 d'ample. L'elevació més alta de l'illa és de 268 metres.
A la Badia de Sant Jordi (Agios Georgios), al sud-est, l'oceanògraf Jacques-Yves Cousteau hi va descobrir un port d'època minoica.
Està deshabitada i és una reserva de la cabra salvatge de Creta o kri-kri. L'illa és una reserva natural i no es permet fer-hi nit, ni sortir dels camins i les àrees marcades, ni recollir restes ceràmiques.
Durant la temporada d'estiu hi obren una taverna, i hi ha petits vaixells des d'Iràklio que porten banyistes al matí i se'ls tornen a emportar la mateixa tarda.

## Referències

* ↑ Οι άγνωστοι δορυφόροι της Κρήτης, Το Βήμα online, 4 Abril 2004 , (en grec)
Viccionari
# Dia (Mali)

Dia és una ciutat de Mali capital de la comuna (municipi) de Diaka al cercle de Ténenkou, regió de Mopti. Està habitada pels bozos. El municipi tenia 19.763 habitants al cens del 2009.
És una població antiga sorgida entre el segle iii i VI aC. Fou un centre comercial. Més tard fou una de les primeres poblacions a adoptar el islam segons s'ha sabut per les prospeccions arqueològiques (1998-2003). El govern va decretar que Dia era la ciutat més antiga de Mali. Al segle xiii era una vila de marabuts. Després de la fundació de Walata era la parada obligatòria de les caravanes que anaven d'aquesta ciutat a Niani, capital de l'Imperi de Mali. L'altra població islamitzada molt aviat fou Mima entre els llacs Faguibine i Debo que des de 1433 va passar a mans dels tuaregs. Dia fou eclipsada per Tombouctou i Djenné, però igual que Mima va restar un dels focus de l'islam
Sota al-Hadjdj Umar es va instal·lar un almamy que pertanyia a la família Koreissy o Koreich. Aleshores la ciutat tenia uns 1500 habitants. L'almamy va restar lleial a Ahmadu de Ségou fins al final. Només després de la conquesta francesa de Bandiagara el 1893 es va sotmetre sota amenaces d'Archinard.

## Referències

* Cercle de Sokolo
Viccionari
# Diligència deguda

Una diligència deguda (en llengua anglesa due diligence) és l'expressió en de la investigació d'una empresa o persona que s'acostuma a fer prèviament a la signatura d'un contracte o una llei amb certa diligència de cura. Pot tractar-se d'una obligació legal, però el terme comunament és més aplicable a recerques voluntàries.
La traducció catalana com diligències obligades en referència al procés d'auditoria requerit en moltes legislacions. També es coneix com a diligències prèvies d'auditoria. Per influència de la internacionalització de les relacions econòmiques, l'expressió original en anglès due diligence és molt habitual en totes les llengües, també en català.
Un exemple habitual de due diligence en diverses indústries és el procés pel qual un comprador potencial avalua una empresa objectiu o els seus actius de cara a una adquisició.
La teoria de la due diligence sosté que dur a terme aquest tipus de recerca contribueix significativament a una presa de decisions informada en optimitzar la qualitat i quantitat d'informació disponible dels qui prenen aquestes decisions i en assegurar que aquesta informació sigui usada sistemàticament per deliberar d'una manera reflexiva la decisió en qüestió i tots els seus costos, riscos i beneficis.

## Referències

* ↑ [ https://www.termcat.cat/ca/diccionaris-en-linia/175/ca/D Vocabulari de la responsabilitat social. Termcat
# David Fuster Torrijos

David Fuster (nascut a Oliva, Safor, el 3 de febrer del 1982) és un exfutbolista professional valencià. Es va retirar l'estiu del 2017, i el seu últim equip va ser el Getafe CF.

## Trajectòria futbolística
### Inicis

David Fuster començà a jugar a futbol a l'equip del seu poble, la UD Oliva. Fou allà on va créixer com a jugador, als 22 anys fitxà pel Vila-real CF. Durant quatre anys jugà amb l'equip filial, però no arribar a debutar mai amb el primer equip groguet.

### Elx

Quan encara li restava un any de contracte amb el Vila-real CF, Fuster va marxar a l'Elx CF. Durant seu pas per la Segona divisió va registrar uns números excel·lents, 13 gols en 37 partits.

### Vila-real

Després de la gran temporada amb l'Elx CF, el Vila-real CF decidí l'estiu del 2009 repescar el jugador valencià per 500.000 €. Així Fuster debutà finalment a la Primera Divisió. El seu gol més important a Primera Divisió va ser el gol de l'empat que marcà al Camp Nou el 2 de gener del 2010.

### Olympiakos

Durant el mes d'agost del 2010 es fa oficial el traspàs del jugador a l'equip grec. El mateix jugador declarà que era una oportunitat que no es podia deixar passar, tant en l'àmbit econòmic com esportiu. En la seua primera temporada a l'equip grec el seu rendiment va ser esplèndid, va ser, segurament, un dels jugadors més determinants del campionat, un campionat que finalment acabà a mans de l'Olympiakos.

### Getafe CF

Després d'un exitòs pas per Grècia, on va aconseguir sis títols de la Lliga grega en sis temporades, el jugador valencià va retornar al futbol espanyol, ara al Getafe CF, equip que acabava de baixar a Segona divisió. Després d'una temporada amb poc protagonisme a l'equip madrileny, i una vegada aconseguit l'ascens, Fuster va anunciar que es retirava del futbol.

## Palmarès

* 6 Lligues gregues: (2010/11), (2011/12), (2012/13), (2013/14), (2014/15) i (2015/16)
* 3 Copes gregues: (2011/12), (2012/13) i (2014/15)

## Referències

* 1 2 «David Fuster anuncia su retirada». Marca, 25-06-2016. [Consulta: 27 juny 2011].(castellà)
* ↑ «L'Elx ultima el fitxatge de David Fuster». Web del Diario Información. [Consulta: 17 febrer 2010].(castellà)
* ↑ «David Fuster confirma que el Vila-real abonarà la clàusula per a repescar-lo». Web del Diari AS. [Consulta: 17 febrer 2010].(castellà)
* ↑ «David Fuster traspassat a l'Olympiakos». Web del Vila-real. [Consulta: 23 agost 2010].(castellà)
* ↑ «El Olympiacos gana la liga griega tras pasar por encima del AEK». Marca. [Consulta: 19 juny 2011].(castellà)
* ↑ «David Fuster ficha por el Getafe». Mundo Deportivo, 04-07-2016. [Consulta: 27 juny 2011].(castellà)

## Enllaços externs

* Fitxa a Soccerway (castellà)
* Fitxa tècnica a ESPN (castellà)
* Estadístiques David Fuster (castellà)
# Peillac

Peillac (en bretó Paolieg) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 1.791 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.599 | 1.536 | 1.620 | 1.736 | 1.708 | 1.709 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1952-1971 | Alfred Caudart |
| 1971-1983 | Louis Bléher |
| 1983-1989 | Jean Plantard |
| 1989- | Jean-Bernard Vighetti |
# Ana Srebrnič

Ana Srebrnič (Ljubljana, 20 de febrer de 1984), és una jugadora d'escacs eslovena, que té el títol de Gran Mestre femenina (WGM) des de 2006. És casada amb el GM serbi Robert Markuš.
A la llista d'Elo de la FIDE del febrer de 2016, hi tenia un Elo de 2216 punts, cosa que en feia la jugadora (femenina) número 4 (en actiu) d'Eslovènia. El seu màxim Elo va ser de 2318 punts, a la llista de juliol de 2006.

## Resultats destacats en competició

Srebrnič ha estat Campiona femenina d'Eslovènia el 2008, i també fou subcampiona el 2004, i tercera el 2005.

### Participació en olimpíades d'escacs

Srebrnič ha participat, amb l'equip femení d'Eslovènia en diverses edicions de les Olimpíades d'escacs, entre els anys 2002 i 2008.

## Referències

* ↑ «Fitxa de la jugadora» (en anglès). lloc web de la FIDE. [Consulta: 1r febrer 2016].
* ↑ Posició al rànquing mundial i evolució Elo d'Ana Srebrnič «benoni.de». Arxivat de l'original el 2014-03-14. [Consulta: 19 maig 2011]. (alemany)
* ↑ «Campionat d'Eslovènia femení, 2004» (en eslovè). Federació eslovena d'escacs. Arxivat de l'original el 2012-02-08. [Consulta: 19 maig 2011].
* ↑ «Campionat d'Eslovènia femení, 2005» (en eslovè). Federació eslovena d'escacs. Arxivat de l'original el 2011-07-19. [Consulta: 19 maig 2011].
* ↑ Bartelski, Wojciech. «Fitxa d'Ana Srebrnič a OlimpBase» (en anglès). olimpbase.org. [Consulta: 19 maig 2011].

## Enllaços externs

* Estimació Elo d'Ana Srebrnič a «chessmetrics.com». [Consulta: 19 maig 2011]. (anglès)