# Llista de vocabulari murcià

Aquesta llista de vocabulari murcià recull una mostra significativa de lèxic propi del murcià, una variant meridional del castellà peninsular que es parla principalment a la Regió de Múrcia, a les comarques adjacents valencianes del Baix Segura i l'Alt Vinalopó i al corredor d'Almansa (a la província d'Albacete, Castella-La Manxa). S'hi inclouen també mots específics de la variant del murcià parlada a l'Horta de Múrcia i a la d'Oriola, coneguda com a panotxo.
La tria dels mots llistats s'ha fet a partir de les obres de referència citades a la secció Fonts. La traducció de cada entrada al català s'ha fet a partir del Diccionari català-valencià-balear (altrament dit Alcover-Moll), disponible en línia. Totes les accepcions mostrades es poden trobar en aquest diccionari.

## Abreviatures i símbols

| Abreviatures cf.: compareu (amb) col: col·loquial ex: exemple fam: familiarment fig: figuradament v: vegeu var: variant | Llengües arag: aragonès àr: àrab cas: castellà cat: català / val: valencià |

### Símbols

* *: paraula inclosa en el Diccionario de la lengua española de la RAE, disponible en línia.
* ~: paraula que té el mateix significat en català però s'escriu diferent, accents a banda, en aquesta llengua (ex: aladroque, bardiza, jeja).
* íd: "ídem", paraula que té el mateix significat i s'escriu igual, accents a banda, en català (ex: bajoca, garba, pésol).

## A

* Ababol*: íd.
* Abonico: Parlar en veu baixa
* Abora: Ara
* Abruzaera: Gronxador, balancí (d'abruzar 'agrunsar, bressar')
* Abruzar: Agrunsar, bressar
* Abuja: Agulla
* Acacharse*: Ajupir-se
* Acamarse: Macar-se~ les fruites
* Achantarse: Callar, amagar-se
* Acho: fam. Interjecció, salutació (de muchacho)
* Acieca: Séquia, síquia
* Acorar: íd.
* Adivinalla: Endevinalla~
* Adobar: íd.
* Afoto: Fotografia
* Agora: Ara
* Aguaeras: Albarda de pleita amb quatre compartiments per a col·locar-hi càntirs
* Aguatocho: Fangar o bassa petita
* Agüelo: Avi (cf. val. 'güelo'~)
* Agüeras: Aigüeres~
* Aguilando*: Paga extraordinària
* Aína / Aínas: Aïna~, aïnes~ (fàcilment, aviat)
* Ajuera: Fora
* Ajuntaera: Unió, associació
* Alacrán: Escorpí
* Aladroque: Aladroc~ (fig. a Múrcia, cartagener)
* Alante: Endavant o davant
* Alarbe: Alarb~
* Alarís: Alhelí, violer
* Alazor: Astor
* Albarca: íd.
* Albellón*: Albelló~
* Albercoque*: Albercoc~
* Albercoquero*: Albercoquer~
* Alboroque / Arboroque: Invitació, convit per a celebrar alguna cosa
* Alcabo: Al capdavall
* Alcabor: àr. Buit a la campana de la xemeneia en un forn per a coure-hi pa
* Alcacil* / Alcancil: Carxofa
* Alcancia: Guardiola
* Alcuza: Petit atuell de cuina per a l'oli
* Alenjos: Lluny
* Aletría*: íd.
* Alfarda: íd.
* Alfarrazar: Alfarrassar~
* Alhábega*: Alfàbrega~
* Aligenciar: Adquirir, obtenir, agenciar
* Álima: Ànima~
* Aljibe: Aljub~
* Almazara: Almàssera~
* Almostrá: Almostra~
* Alpargate* / Apargate: Espardenya
* Alpicoz: Alficòs~
* Aluego: Després
* Amanoso: Amanyós~
* Amoquinar: Apoquinar~
* Amorgonar*: Amurgonar~
* Amoto: Motocicleta
* Anca: col. A ca~ (ex. "vamos anca la agüela" 'anem a ca l'àvia')
* Ande: On
* Angarillas: Albarda de ferro corb per col·locar-hi sacs o feixos
* Angor*: Angoixa, ansietat
* Anguno: Algun
* Añidir: Afegir
* Anochecer: Fer-se fosc
* Anque: Encara
* Ansa: Nansa~
* Antiyer: Abans-d'ahir
* Antonces: Aleshores
* ¡Apa!: íd., interjecció
* Apalancar: Estantolar, afermar
* Apañao: Manyós, bonic
* Aparejo: Aparell~, albarda de ruc o mula
* Apechusques*: Utensilis, eines. Per extensió, qualsevol conjunt d'objectes manuals o transportables
* Aperreao: col. Fatigat per la feina
* Apiojarse: Dit d'una planta: omplir-se de pugó.
* Aponar: íd.
* Aporrear: Colpejar
* Aposarse: Posar-se~
* Aposo: Pòsit
* Aprietar: Prémer
* Aquese: Aqueix~, pronom demostratiu
* Aqueste: Aquest~, pronom demostratiu
* Aquesto: Això, pronom demostratiu
* Arbullo: Orgull
* Arco de San Martín: Arc de Sant Martí~
* Ardil: Ànim, prestesa, astúcia (cf. cat. 'ardit'~)
* Arna: íd.
* Arracás: Arracades~
* Arradio: Receptor de ràdio
* Arramblar: íd.
* Arrejuntar: Arreplegar, aplegar
* Arribota: Molt amunt, al cim
* Arricuperar: Recuperar
* Arrodear: Envoltar
* Arrope: Arrop~
* Arrufaldarse: Fer demostració de disgust (cf. cat. 'arrufaldar'~)
* Artígulo: Article
* Asaúra: Freixura, pulmons d'un animal
* Ascrebíos: Escrits, textos
* Ascribiores: Escriptors
* Asentar: Assentar~, seure
* Asín: Així
* Atascao*: Pertinaç, obstinat, tossut
* Atiforrar: Atipar
* Atoba: Tova~
* Atocha: Totxa~
* Aturullamiento: Aturullament~
* Aturullar: íd.
* Ávaro: Avar
* Avellanas: Cacauets
* Avellanas finas: Avellanes
* Averío: íd.
* Azadar: Flor del taronger (cas. azahar)
* Azarbe: àr. Llera on van a parar els sobrants dels regs
* Azogue: Argentviu, tant per al metall com per a algú que és molt bellugadís (ex. "este zagal tié azogue" 'aquest nen és un un argentviu')

## B

* Babi: fam. Bata que se'ls posa als nens a l'escola. Per extensió, totes les bates
* Babol*: v. Ababol
* Bajoca*: íd.
* Baladre: íd.
* Baldao: Baldat~, molt cansat
* Baldosa: Vorera
* Baleo: Estora gran de pleita
* Balsón: Bassot~
* Bambolla: Bombolla~, butllofa
* Bambos: Sabatilles esportives
* Bancal*: íd.
* Banco*: Cavallet d'escala doble
* Bardiza*: Bardissa~
* Bardomera: íd., abundància de bardoma
* Barraca: íd.
* Barraco: Porc mascle (cf. cat. cas. *verraco~)
* Barrigaverde: col. A Cartagena, murcià
* Barza: Barsa~, barxa
* Becicleta: Bicicleta
* Berrinche*: Enuig gran
* Bilocha: Milotxa~
* Biñuelos: Bunyols
* Binza*: Vinça~, llavor de pebre o de tomàquet
* Biznaga: Ramell de gessamins en forma de bola
* Blanca*: Garsa
* Blanco: Embotit de porc, ou i espècies semblant a la botifarra
* Blea / Bleda: íd.
* Blincar: íd.
* Bocha: Botxa~, arruga que es fa a la roba
* Bofo: Fofo~
* Boja: Boix~
* Bolchaca: Butxaca~
* Bolinche: Bolitx~
* Bollero: col. Que té sort
* Bollicos: Dolç nadalenc a base d'ametlla, mel i xocolata
* Bonico: Bonic (cf. val. 'bonico'~)
* Boquete: Forat
* Boria: Boira~
* Borneo: Borneig~, fer un volt
* Borrar: íd. (treure borró les plantes)
* Borrón: Borró~
* Botijón: Càntir rodó, de dors pla, per a penjar al carro
* Botijoso: Botijós~, quec
* Botinflar: íd.
* Boyero: Bover~
* Bozo: Morrió (cf. cat. 'boç'~)
* Brazal: Braçal~, canal de reg
* Brazao: Braçat~
* Brear: Atonyinar, pegar molt (cf. cat. 'bregar'~)
* Brevón: Bacora
* Buba: Pupa, dany
* Bubo: Mussol
* Buchara: Cullera
* Buche: Tripa, panxa
* Buchillo: Ganivet
* Bufao: Bufat~, inflat
* Bufar*: íd., inflar
* Bufeta: íd.
* Bujero: Forat
* Busano: Cuc

## C

* Ca: íd. (ex. "Está ca su suegra")
* Caballón: Cavalló~
* Cabañuelas: Pronòstic de l'any segons l'estat del temps al mes d'agost
* Cabernera / Cavernera / Cagarnera: Cadernera~
* Cachumbo: Andròmina, atuell
* Cachusca: fam. Bota per a la pluja, "catiusca"
* Cagalera: íd.
* Cagao: Cagat~, espantat
* Cagueta: íd.
* Calbote / Calbotazo: Calbot~
* Calentor: íd.
* Calichazo: Glop
* Caliche*: Calitx~, joc típic de l'horta murciana, el País Valencià i Eivissa
* Calistro: Eucaliptus
* Camal: íd.
* Camisón: Camisa d'home
* Camota: Cabota~
* Canalera*: íd.
* Cancán*: Cansament, molèstia, fastigueig
* Cancanoso: Amoïnós, pesat
* Canear*: Escalfar al sol alguna cosa.
* Cangrena: íd.
* Canguelo: íd.
* Canijo: Feble o malaltís
* Cansera*: íd.
* Cantamusa: Pretext, ximpleries
* Cantearse: Moure's
* Cantusear*: Cantussejar~
* Canute: Canut~
* Caparra*: íd.
* Caparrón: Tipus de tàpera
* Capaza*: Cabàs~, senalla
* Capazo: Cabàs~
* Capillo: Capoll del cuc de seda
* Capolar: íd.
* Capuzar: Capbussar~
* Capuzón*: Capbussó~
* Carrasca: íd.
* Carricoche: Carret per a portar-hi nens
* Carrizo: Càrritx~
* Cascaruja*: Conjunt de fruites seques amb casca~
* Catalana: fam. Entrepà o torrada de pa amb tomàquet i pernil
* Cebollazo: Cop contundent propinat amb violència
* Cenaoria: Pastanaga
* Cencia: Ciència
* Cerriche: Garric~, coscoll, mala herba
* Cerrucho: Xerrac~
* Chache: fam. Oncle, germà dels pares
* Chacho: fam. Afèresi de noi (de muchacho). Oncle
* Chamada: Calamitat, cop advers (cf. arag. chanada)
* Chambi: fam. Gelat, especialment els que vénen com sandvitxos amb dues galetes
* Chaparrazo: Xàfec
* Chapina: Petxina~
* Charate: Llagost
* Charrador: Xerraire~
* Charreta: Xarreta~
* Chato: Persona de baixa estatura
* Chepa*: Gepa~
* Cherro: Xerro~, bou jove
* Chicharra: Cigala
* Chiche: Carn comestible que se'ls ofereix als nens
* Chichipán: Mallerenga
* Chicón: Noi crescut (cf. val. 'xicon'~)
* Chiguito: Petitet
* Chinchar: Amoïnar, causar desassossec
* Chino: Porc (de cochino)
* Chirrete: Xanquet
* Chispa: Porció petita, poca cosa
* Chispao: Embriac
* Chispera: Gatera
* Chisquero: Encenedor d'espurna i metxa
* Chitar: Gitar~
* Chito: Noi, petit (a Cieza)
* Chulla*: Xulla~
* Chuminá: Ximpleria. Sense valor. Escàs
* Chumino: col. Xumino~, vulva
* Chuscarrar: Socarrar~
* Chusco: Tros de pa
* Cieca*: Séquia, síquia
* Clisao: Eclipsat, endormiscat
* Clisos: Clissos~, ulls
* Cloca: Lloca~
* Closar: Encaixar
* Cobollo: Cabdell, brot dels arbres i altres plantes
* Cocón: Clot que produeix la caiguda de l'aigua (cf. cat. 'cocó'~)
* Cofín: Cofí~
* Cojitranco: Coix, tolit
* Colaña*: Fusta per a sostenir el sostre
* Comencipiar: Començar
* Comencipio: Principi
* Companaje*: Companatge~
* Conservancia: Conservació
* Conticoneso: Tot i amb això
* Coqueta: Còmoda, moble
* Corba: Sofraja
* Corbilla / Corvilla: Corbella~
* Corca*: Corc~
* Corcar*: íd.
* Cordeta*: íd., corda fina d'espart verd
* Cordial: Dolç d'ametlla mòlta
* Cordonera: Cordó
* Cornazo: Cornada
* Cornijal: Racó
* Corrental: Got de vi
* Correntía*: íd.
* Cortao: Tallat~, precipici
* Coscaletas: Anar a coll-i-be
* Costillejas: Costelles de porc
* Costón*: Dic a la vora d'un riu
* Coyeron: Colleró~
* Cranco: Cranc~
* Crespillo: Crespell~
* Crilla: Creïlla~
* Crío*: Nen
* Crujío: Mastegot
* Cualo: Quin (en interrogació)
* Cuarsiquier: Qualsevol
* Cuasi: Quasi~
* Cucafera: íd., drac monstruós que es treia a Múrcia durant les festes del Corpus. N'hi ha constància en documents fins al 1604.
* Cucala: íd., cornella
* Cucarse: Cucar-se~ els llegums o altres aliments
* Cuñao: fam. Tractament habitual entre amics

## D

* Danone: fam. Iogurt (per extensió)
* Dende: Des de
* Der: Del, d'ell.
* Desansiao: Decaigut, mancat d'ànim, entristit
* Desapartar: Apartar
* Desbrebao: Esbravat~
* Descambiar: Descanviar~
* Desenliar: Desembolicar
* Desipela: Erisipela, Inflamació de la dermis, caracteritzada pel color vermell
* Deslechar: Treure als cucs de seda les deixalles
* Desmayao: Mort de gana, arreplegat
* Despentolado: Espentolat~
* Desperfollar*: íd.
* Desroñar*: Esporgar els arbres (cf. cat. 'desronyar'~)
* Difensa: Defensa
* Dimpués: Després
* Dispierto: Despert
* Dista: Fins
* Doncel: Donzell~, planta medicinal que es fa servir com a tònic estomacal
* Dondorondón: fam. Personatge ridícul (insult)

## E

* Educancia: Educació
* Ejraciao / Ejaciao: Desgraciat
* Embarajar: Barallar~ (les cartes)
* Embolicar*: íd.
* Embozar*: Embossar~
* Emperifollá: Molt mudada, maquillada
* Emperrarse: Encaparrar-se
* Empreño: Empreny~
* Emputecío: Propens a les prostitutes
* Encanarse: Esganyar-se~
* Encandilar: Enlluernar
* Encangrenao: Enrabiat
* Encarruchar: Dirigir, conduir, portar pel camí desitjat
* Encasquetar: Carregar a un altre la càrrega, feina o cosa no desitjable
* Encharcarse: Inundar-se
* Encomedio: Enmig de
* Endimás: A més a més
* Endiñar: Endinyar~
* Enflechado: Participi d'enflechar, anar com una fletxa
* Enfollonáo: Embriac
* Enfurruñao: Enfadat
* Enga: Vinga!
* Enjamás: Mai
* Enjugascarse: Enjogassar-se~
* Ennoviao: Enamorat
* Enrabietarse: Agafar una enrabiada~
* Enritao: Irritat
* Enritar: Excitar, causar ira. Irritar
* Enrobinao: Rovellat
* Enruna: íd. dipositada al fons de les séquies
* Ensalá: Amanida, embolic, merder
* Ensoñiscao: Endormiscat
* Entandar*: Atandar~
* Entavía: Encara
* Entrapizarse: Cobrir-se de pols la roba, de manera que no es pugui netejar encara que s'intenti
* Envacunar: Aplicar la vacuna
* Enviciao: Viciat
* Enza*: Inclinació, afició (cf. cat. 'enza'~)
* Equilicuá: Això mateix, exacte
* Esaborio: Dessaborit~
* Escacharrarse: Trencar-se
* Escalabrar: íd.
* Escaldufar*: Treure brou de l'olla que en té massa (cf. cat. 'escaldufar'~)
* Escarcuñar* / Escarcullar: Escorcollar~
* Escardar: íd.
* Esclafar*: íd.
* Esclafarse: Aclofar-se~, asseure's
* Esclatar: Id.
* Esclate: Esclat~
* Escorrata: var. Azarbe, a Oriola
* Escorreor: Escorredor~, comporta per aturar o deixar anar les aigües d'un canal o séquia
* Escrebior: Escriptor
* Escupinajo: Escopinada
* Escurecer: Enfosquir, fer-se de nit
* Escurrir: Esprémer (una llimona)
* Esfarar / Esfararse: Esvarar~, relliscar
* Esfaratar: Desbaratar~, desfer
* Esfarón: Relliscada (cf. cat. 'esvarar'~)
* Esfisar: Veure, mirar (cf. cat. 'esvisar'~)
* Esjarrón: Esquinçament
* Eslomar: Esllomar~
* Esmallao: Famolenc, pobre (cf. cat. 'esmallar'~)
* Esmuñir: Esmunyir~ (les branques dels arbres, les oliveres)
* Esnucar: Desnucar (cf. cat. 'esnucar-se'~)
* Esnúo: Nu
* Espantaburras: fig. a Múrcia abans, Guàrdia Municipal
* Espantajo: Espantall~
* Esparteña: Espardenya~
* Espatarragao: Espatarrat~
* Espeluzno: Esgarrifança
* Esperencia: Experiència
* Esplicaera: Explicació
* Espolsaor: íd.
* Espolsar: íd.
* Estera: Estora~
* Esternudar: íd.
* Esternudo: Esternut~
* Estijeras: Tisores
* Estilla: Estella~
* Estriar: íd. (destriar)
* Estrozar: Destrossar
* Estufío: Estufit~
* Esturriar / Esturriear: Escampar, dispersar
* Esturrie: Dispersió, esbarjo

## F

* Falca*: íd.
* Falcar*: íd.
* Falluto: Fallit
* Faltriquera: íd., petit moneder
* Fangue: Fang~
* Farfulla: Trampa, engany (cf. cat. 'farfolla'~)
* Farfullero: Que fa trampes al joc
* Farruco: Fatxenda, perdonavides
* Fenás: Fenàs~
* Ferrija: Ferritja~
* Festear: Festejar~
* Fijo: De ben segur, cert
* Fiso: fam. Cel·lo, cinta adhesiva de cel·lulosa o plàstic
* Fito a fito: De fita en fita~
* Flamar: íd.
* Flamará: id. (cf. val. 'flamarà', flamarada)
* Flin: fam. Insecticida
* Flor: col. Òrgan sexual femení
* Floricol: íd.
* Follá: Gràcia, simpatia
* Follao: Ràpid
* Follón: Embolic, pet
* Follonero: Persona que molesta, pesada
* Fosca: Basca~, calor sufocant
* Fosco: Fosc~
* Fregao: Embolic
* Fregaza: Fregassa~, fregarada
* Friegar: Fregar
* Friolenco: Fredolic (cf. cat. 'fredolenc'~)
* Fulero: Matusser, embuster
* Fulibán: Futbol
* Furular / Furrular: Funcionar, especialment una màquina
* Fuste: Gràcia, sentit

## G

* Gachas: Farina cuita amb aigua i sal o amb aigua, llet i mel
* Gachasmigas*: Espècie de migas fetes amb farina en comptes de pa esmicolat
* Galapatero: Caragol bover (helix aspersa)
* Galera: ìd. (carro o cotxe gran de quatre rodes)
* Galillo: Gola (cf. cat. 'gallet'~)
* Galipote*: Quitrà (cf. cat. 'galipot'~)
* Gallá / Gallao: Gaiata~, gaiato~
* Gallete: Gallet~ (beure a gallet)
* Gallineta: id. (joc de la gallineta cega)
* Galúa: Caluga~
* Gamburrino: Gambutzí, animal imaginari
* Gambusino: De campusino 'camperol', certa varietat de perera
* Garba*: íd.
* Garbera*: íd.
* Garbillo*: Espart llarg i escollit
* Garraspera: íd.
* Garrofa: íd.
* Garrofero*: Garrofer~
* Garrucha: Garrutxa~
* Gavina: íd.
* Gaviola: var. Gavina
* Gayao / Gayata: Gaiato~, gaiata~
* Gelepa: Una mica d'alguna cosa
* Gemecar: Gemegar~
* Giñar: Defecar
* Girar: Dirigir-se a
* Glea: Gleva~
* Gomitar: íd.
* Gorlita*: Nus, torcedura que es fa a les cordes i impedeixen que aquestes s'estirin correctament
* Grabiel: Gabriel, nom propi
* Gramacia: Gramàtica
* Grapá: Grapada~, grapat
* Grillao: Grillat~, boig
* Gritaera: Cridòria, enrenou
* Guajerro: Tràquea
* Guantá: Guantada~, cop que es dona amb la mà oberta
* Guiscar: Amoïnar per fer enfadar, molestar (cf. cat. 'guiscar'~)
* Guita: íd. (cordellet de cànem)
* Guizque*: Agulló de certs animals
* Gurullo*: Pasta de farina, aigua i oli, que s'esmicola formant unes boletes o grans
* Gusarapo: Cap-gros

## H

* Habemos: En som. (ex. "Habemos diez personas")
* Habichuela: Mongeta
* Hartá: Fartada~
* Helor: Gelor~
* Hincha: Inxa~, tírria
* Hincia: Cap a
* Hocete*: Falçó
* Hormigón: Formiga gran
* Hule: Estovalles de plàstic
* Humar: Fumar~

## I

* Icir: Dir
* Indición: Injecció
* Inritar: Irritar
* Intérvalo: Interval

## J

* Jalar: íd.
* Jalufa: Fam
* Jamanza: Pallissa
* Jaquetona: Persona gran, grossa
* Jarapa*: Teixit gruixut fet amb tires de roba de diferents colors i procedències, per a fins diversos
* Jeja: Xeixa~
* Jelepa: Dosi petita, poc
* Jeta: Cara
* Jetazo*: Bufetada
* Jiñera: Por
* Jipar: Guipar~
* Jracia: Gràcia
* Jubete: Joguina
* Judío: col. Cruel (ex. "¡Qué judío eres!")
* Juegar: Jugar
* Julay: col. Home homosexual
* Juma: Fulla del pi
* Jumera: Xumera, gatera
* Juntamento: Ajuntament

## L

* Lambrija*: Persona molt prima (cf. cat. 'llambritja~)
* Lamparón: Llàntia, taca
* Largaria: Llargària~
* Largavistas: Llargavistes~, prismàtics
* Lebeche: Llebeig~
* Lebrilla: Llibrella~, gibrell
* Legón: Llegó~
* Leja: Lleixa~
* Lenjos: Lluny
* Licera: Llicera~
* Ligero: Ràpid
* Lladre: íd.
* Llampar: Freturar (cf. cat. 'llampar'~)
* Llampear: Llampegar~
* Llampo: Llamp~
* Llampuga: íd.
* Llanda: íd., safata de llauna per a cuinar al forn
* Llantera: Plorera
* Llengua: íd.
* Lletra: íd.
* Llibro: Llibre
* Lloriscar: Plorisquejar
* Llosco: Llosc~
* Lluego: Després
* Llus: Lluç~
* Lobarro / Llebarro: Llobarro~
* Lomera: Llomera~
* Lomismico: Igual
* Lúbrica: Rúbrica

## M

* Madroñero*: Arboç
* Maere: Mare~
* Malencia: Malaltia
* Mamellas: Mamelles~
* Mampirlán*: Mamperlà~
* Mañaco: Manyac~
* Mandao: Enviament, encàrrec
* Mandurria: íd (Mandúrria)
* Manifacero*: Manifasser~
* Manís: Rajola
* Marimacho: Cavallot
* Marinera: Amanida russa servida sobre una rosquilla coronada amb una anxova
* Marranear*: Embrutar
* Marranera: Cort de porcs
* Marrano*: Porc, persona bruta
* Marujo: Home a qui li agraden els embolics, xafarderies, etc.
* Matachín: Matancer
* Matujo: Matull~
* Melecina / Medecina: Medecina~
* Melguizo*: Bessó
* Melogotón: Préssec
* Melón de agua: Meló d'aigua~
* Melón de año: Meló de tot l'any~
* Melopea: Gatera, pet
* Melsa: íd.
* Menchero: Encenedor
* Mengajo*: Estrip o tros de la roba que va arrossegant o penjant
* Meque: Cop de puny
* Merancho: Canal major de drenatge d'una séquia
* Merla: íd.
* Mermurar: Murmurar
* Mesmicamente: això mateix!
* Mesmo: Mateix
* Mester: Menester
* Miaja: Poc, escàs. Mica.
* Michirones: Plat de faves
* Milocha: Milotxa~
* Minchar: Menjar~
* Mindango*: Mandangues~, despreocupat, gandul
* Mindanguear*: Fer el gandul
* Minina: Penis dels nens
* Minso: Mans
* Misino: Gat (cf. val. 'mixino'~)
* Misto: íd., llumí
* Mistol: fam. Rentaplats (per extensió)
* Mojar: Sopar
* Mojete*: Salsa de qualsevol guisat
* Moleja*: Pedrer
* Molla: íd.
* Molondra*: Cap gros
* Mona: Brioix dolç per a esmorzar (cf. cat. 'mona'~)
* Moniato: íd.
* Moñiga: Excrement de vaca
* Moquero: Mocador~ de butxaca
* Morca: íd.
* Morciguillo: Muricec, ratpenat
* Moro: Sense batejar
* Mote: Malnom, nom
* Mu: Molt
* Mujereta: Home efeminat
* Muncho: Molt
* Murrio: Murri~
* Múrsica: Música

## N

* Nano: fam. íd.
* Nene / Nenico: fam. Nen~
* Nengún: Cap
* Nenguno: Cap
* Nispolero*: Nespler~
* Noviaje: Noviatge~, prometatge
* Nublos: Núvols~
* Nuevecico: Nou, per estrenar
* Nulo: Ennuvolat
* Núo: Nus
* Nus: Ens
* Nusotros: Nosaltres

## Ñ

* Ñora: Nyora~. Nòria

## O

* Obispa: Vespa
* Ojosol: Insolació
* Oliscón: Tafaner
* Olisquear: Tafanejar
* Oliva*: íd.
* Olivera*: íd.
* Oraje: Oratge~
* Ostión: Cop, trompada, "hostiot"
* Ovedado: Laringe

## P

* Pacencia: Paciència
* Paece / Paice: Sembla
* Paecer: Semblar
* Paere: Pare~
* Paine: Pinta
* Pajuato: Ximple, babau
* Pajuz: Pallús~, rebuig de la palla llarga
* Palante*: Cap endavant
* Palera*: íd. (figuera de moro)
* Palluelas: Varicel·la
* Palometa: íd.
* Pamplina: Camàndula, afalac
* Pandorga: íd. (simbomba)
* Panizo*: Panís~
* Panocha*: Panotxa de blat de moro
* Panocho*: Pertanyent o relatiu a l'horta de Múrcia
* Pansío: Pansit~
* Panzá: Panxada~, fart de menjar o de treballar
* Paparajote: Postres de massa fregida sobre fulla de llimoner. Cobriment, infart (cf. cat. 'paparotes')
* Parabla: Paraula~
* Parablero: Diccionari
* Paralís: íd.
* Parar*: Posar alguna cosa o algú dret o en posició vertical
* Pardal: íd.
* Parella: Genoll / Drap per netejar
* Pareta: Paret, mur que protegeix
* Parmera: Palmera
* Partior: Partidor~ d'una séquia, lloc on l'encarregat de la séquia reparteix l'aigua
* Parvá: Gran quantitat o munió
* Pava: Coliflor
* Pavor: Calor humida que desprèn qualsevol cosa
* Payo: Paio
* Pegaloso: Apegalós~
* Pegamín: Cola
* Pelotas: Pilotilles~, mandonguilles
* Pelufa: Borrissol de la roba
* Pepino: Nyanyo
* Pera: Bombeta
* Perdices: Cabdells d'enciam amanits
* Perero: Perer~
* Pereta*: íd., mena de pera petita i primerenca
* Peretero*: Arbre que produeix peretes
* Perfa: Pet
* Perfolla*: Pellorfa, fulla que cobreix el fruit del blat de moro, especialment quan és sec
* Perifollo: Guarniment
* Perigallo: Escala de peu
* Peripuesto: Mudat, tocat i posat
* Périto: Pèrit~
* Pero: Poma
* Perol: Cap
* Perola: íd.
* Perputa: Palput~, puput
* Perranía: Pedania
* Perras: Diners
* Pesambre: Disgust
* Pescatero: Pescater~
* Pésol*: íd. (Pèsol)
* Piazo: Tros, part
* Picaza*: Aixada o llegó petit que serveix per cavar (cf. cat. 'picassa'~)
* Picoesquina: Cantonada dun habitatge o edifici
* Picoleta*: íd.
* Picoso: Picant, que pica
* Pijá: Molt, extens, llarg
* Pijo*: Falca sense sentit obscè
* Pimentonar: íd.
* Piojera: Escassetat, plaga
* Pitera*: íd.
* Pitorro: Penis
* Platera: íd.
* Platicar*: Conversar, parlar
* Poblema: Problema
* Pofesional: Professional
* Pograma: Programa
* Poique: Perquè
* Pollizo: Pollís~
* Polsaguera: Polseguera~
* Porcel*: Nyanyo, porcí
* Porchá: Porxada~
* Porculero: col. Persona amoïnosa
* Pos: Doncs
* Postizas*: Postisses~
* Potra: Sort, bona sort
* Pozal: Poal~
* Predonar: Perdonar
* Prejudicar: Perjudicar
* Presidiór: President
* Probe: Pobre
* Puncha: Punxa~
* Punchoso: Punxant~

## Q

* Quebrao: Herniat (ex. "El pobrecico está quebrao")
* Quemao: Cremada
* Quitao: Tret~ (ex. "Quitao eso lo demás os lo podeis llevar" 'Tret d'això tota la resta us la podeu endur')

## R

* Rabiculao: col. Fer alguna cosa amb promptitud i lleugeresa
* Raiguero: Raiguer~
* Raijo*: Brot
* Rampa: íd., paràlisi transitòria de certs músculs
* Reblir: íd.
* Rebuche: Rebuig~
* Rebunche: Rebuig~
* Recalcar: íd. (també quan es colpeja una articulació i queda adolorida)
* Recincho*: Cenyidor d'espart
* Recio: Gran
* Recochineo: Regodeig
* Recogerse: Tornar a casa després d'haver sortit de passeig (cf. cat. 'recollir-se': retirar-se, entrar en lloc protegit)
* Refajo: Faldilla llarga de drap, brodada o no
* Refunfuñao: Enfadat
* Regalicia: Regalèssia~
* Regle: id., llistó dels paletes
* Regoldar: Reglotar~
* Regomello / Regomeyo*: Regomell~, disgust que no es revela, malestar físic que no arriba a ser dolor
* Regüeldo: Reglot~
* Reguera*: íd.
* Reluzángano: Lluerna
* Remijón: Remitjó~
* Remor: íd. (en murcià, també amb el sentit de nosa)
* Rempujar / Arrempujar: Empènyer
* Repelar: Escurar
* Repitajo: Tros insignificant d'una cosa
* Repizcar: Pessigar
* Repizco: Pessic
* Replaceta: íd., plaça petita
* Retratar: Fotografiar
* Retratista: Fotògraf
* Retrato: Fotografia
* Retruque: Retruc~
* Revenío: Ranci, aliment fet malbé (cf. cat. 'revingut'~)
* Rigión: Regió
* Rilera: Fila
* Rinrán*: Espècie de samfaina composta de pebrots, tomàquets, patates i bacallà o tonyina
* Roal: Rodal~, racó, porció de terreny. Tros. taca rodona
* Robín*: Roví~
* Rodá: Rodera
* Rodancha: Rodanxa~
* Rodrejo*: Dit de la fruita que no arriba a madurar
* Rujiar*: Ruixar~
* Rular: Rodar
* Rumbar*: Grunyir, especialment dit d'un gos (cf. cat. 'rumbar`)
* Rumbo: Grunyit de gos
* Rustir*: Menjar fent soroll (cf. cat. `rostir'~)

## S

* Sais: Sis
* Salsear*: Ficar-se en els assumptes dels altres, fer-ne salsa
* Salsero*: Manefla
* Sanagustín/Salagustín: Llagost
* Sape: Veu per espantar els gats
* Saque: Capacitat d'ingerir grans quantitats d'aliment
* Sarpichío: Erupció lleu i passatgera a la pell
* Sarria*: íd.
* Sentir: íd. (en el sentit d'oïr)
* Sera: Recipient gran de pleita
* Serón: Albarda de pleita per a carregar-hi terra o pedra
* Ses*: íd.
* Seta: Bolet; col. Òrgan sexual femení.
* Setón: Tranquil, calmós
* Sigún: Segons
* Sirre: Xerri~
* Sisca*: íd.
* Soflama: íd., discurs exaltat
* Solaje: Solatge~
* Solanera: Solana~
* Somanta: Sumanta~
* Sopar: Tafanejar (cf. cat. 'sopar'~)
* Sopero: Curiós, tafaner
* Sumidor: Bononera
* Súpito: Sobtat
* Sus: Us (ex: "¿sus quereis callar?")
* Suspensar: Sospesar

## T

* Tabacote: Cavalló, sotrac
* Tabla: Taula~ de conreu, divisió dels bancals
* Tablacho: Taula de fusta amb agafador per dividir aigües a les séquies (cf. cat. 'taulatxo'~)
* Tahúlla*: Tafulla~
* Tajá: Tall~
* Tápena*: Tàpera~
* Tapenera: Taperera~
* Tartaja: Quec
* Tati: Estigues (ex: "Tati quieto nenico")
* Telo: Tel~
* Tempranear: Dit de la fruita; madurar aviat
* Tericia: Sensació desagradable quan, per exemple, un guix fa soroll a la pissarra. Dentera (cf. cat. tiricia~)
* Terraje: Terra (cf. cat. 'terratge'~)
* Terratremo: Terratrèmol~
* Tina: íd.
* Tinajero*: Lloc on es tenen les gerres, càntirs, gerres i altres atuells per al servei de l'aigua potable
* Tío: Tractament de respecte a la gent gran, en àmbit rural (cf. val. "tío")
* Tirar: íd. (anar, dirirgir-se a; ex: "Tira p'anca tu tía")
* Tirria*: íd.
* Toballa: Tovallola~
* Toico: Diminutiu de tot
* Toña: Tonya~, coca rodona
* Toñina: Tonyina~
* Torrar: íd.
* Tortada: Pastís d'aniversari
* Tosera: Tossera~
* Tostón: Pesadesa, avorriment
* Tostones: Crispetes
* Trajilla: Atifell per a arrossegar terra
* Trajín: Embolic, merder
* Trajinar: Obrar, treballar, atrafegar-se
* Tramuso: Tramús~
* Traviscorneao: Es diu de quan dues peces o més no estan ben encaixades (ex: "Se me ha traviscorneao el hombro")
* Trebajar: Treballar~
* Trebajo: Treball~
* Trempano: Primerenc
* Tresmalle: Tresmall~
* Trola: Mentida
* Trolero: Mentider
* Tronaera: Molts trons, tempesta (cf. val. 'tronaera'~)
* Truje: Vestit, vaig portar
* Tusturrío: Molt passat de fregit
* Tutuvía: Cogullada (ocell)

## U

* Ubio*: Jou per a llaurar (cf. arag. yubo)
* Uro: Euro
* Uséase: O sigui

## V

* Vafada: Bafada~
* Vale: Breu descans (ex. "vamos a echar un vale y después seguimos")
* Varraco: v. Barraco
* Ventano: Porticó (cf. cat. 'finestró'~)
* Vidriola: Guardiola~
* Vira*: íd. (ratlla prima, vió d'una roba)
* Visco*: Visc~, vesc
* Viso: Roba interior femenina (cf. cat. 'bis'~)
* Vusotros: Vosaltres

## Y

* Yesaire: Guixaire~
* Yubio: v. Ubio

## Z

* Zafa*: Safa~
* Zagal*: Noi, jove
* Zamarrazo: Samarrada~
* Zamarro: Pinxo (cf. cat. 'samarro'~)
* Zanguango: Jove babau
* Zarangollo*: Fritada de carbassó, ceba i ou, als quals es poden afegir altres ingredients
* Zarzo: Prestatge o lleixa de bona mida, fet de canyes lligades
* Zenia: Molí fariner d'aigua situat a la llera d'un riu (cf. cat. 'sènia'~)
* Zikitrake: Joguina farcida de pólvora que en caure a terra produïa una petita explosió
* Zumbir: Amussar, incitar algun animal perquè ataqui
* Zuro*: Suro~
* Zurraera: Surra~
* Zurrío: So, soroll
* Zurrir: Sonar
* Zurrusco*: Vent fred molt penetrant

## Referències

* ↑ Badia i Capdevila, Ignasi. «murcià». A: Diccionari de les llengües d'Europa. Barcelona: Gran Enciclopèdia Catalana, 14/5/2002, p. 183 (Diccionaris de l'Enciclopèdia). ISBN 8441209006.
* ↑ «panotxo -a». Diccionari de la llengua catalana. IEC. [Consulta: 13 febrer 2021].
* ↑ Badia i Capdevila, Ignasi. «panotxo». A: Diccionari de les llengües d'Europa. Barcelona: Gran Enciclopèdia Catalana, 14/5/2002, p. 197 (Diccionaris de l'Enciclopèdia). ISBN 8441209006.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Diccionari català-valencià-balear». dcvb.iec.cat. IEC i Institució Francesc de B. Moll.
* ↑ «Diccionario de la lengua española» (en castellà). dle.rae.es. RAE.
* ↑ Saus, Botías. «Quizá el término paparajote tenga su origen en la voz catalana 'paparote'» (en castellà). laverdad.es. La Verdad, 27-03-2016. [Consulta: 17 octubre 2022].

### Fonts

* García Morales, A.; Sánchez López, I. Voces murcianas no incluidas en el vocabulario de García Soriano (en castellà). Madrid: RDT RAD Pop. I., 1945.
* García Soriano, Justo. Vocabulario del dialecto murciano : con un estudio preliminar y un apéndice de documentos regionales (PDF) (en castellà). Madrid: C. Bermejo, 1932.
* Ruiz Marín, Diego. Vocabulario de las hablas murcianas (en castellà). Múrcia: Consejería de Presidencia de la Región de Murcia, 2000.
* Sánchez Máiquez, Ángel. El vocabulario del riego tradicional en el dialecto murciano (Revista) (en castellà). Múrcia: Azarbe, 2006.
* Sevilla, Alberto. Vocabulario Murciano. Precedido de una introducción (en castellà). Múrcia: Sucesores de Nogués, 1919.
* Vela Urrea, José María. Así se habló en Murcia: vocabulario murciano con ejemplos referenciados y dos vocabularios (murciano-castellano y castellano-murciano) (en castellà). Múrcia: Autoeditat, 2002.
* Estudios de dialectologia murciana (PDF). Universitat de Múrcia (um.es), 16/7/2003.