OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Meridià 157 a l'est

El meridià 157 a l'est de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Àsia, Oceania l'oceà Índic, l'oceà Antàrtic, Australàsia i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 157 a l'est forma un cercle màxim amb el meridià 23 a l'oest. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.477 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,157.000°E﻿ / 90.000; 157.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic Passa a l'est de l'illa Henrietta, Sakhà, Rússia (a 77° 6′ N, 156° 43′ E﻿ / ﻿77.100°N,156.717°E﻿ / 77.100; 156.717﻿ (Illa Henrietta)) 77° 2′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿77.033°N,157.000°E﻿ / 77.033; 157.000﻿ (Mar de Sibèria Oriental) Mar de Sibèria Oriental 71° 5′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿71.083°N,157.000°E﻿ / 71.083; 157.000﻿ (Rússia) Rússia Sakhà Óblast de Magadan — des de 66° 1′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿66.017°N,157.000°E﻿ / 66.017; 157.000﻿ (Óblast de Magadan) 61° 35′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿61.583°N,157.000°E﻿ / 61.583; 157.000﻿ (Mar d'Okhotsk) Mar d'Okhotsk Golf de Xélikhov 57° 51′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿57.850°N,157.000°E﻿ / 57.850; 157.000﻿ (Rússia) Rússia Krai de Kamtxatka — Península de Kamtxatka 51° 5′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿51.083°N,157.000°E﻿ / 51.083; 157.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 4° 42′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿4.700°S,157.000°E﻿ / -4.700; 157.000﻿ (Papua Nova Guinea) Papua Nova Guinea Atol de Takuu 4° 48′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿4.800°S,157.000°E﻿ / -4.800; 157.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 6° 53′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿6.883°S,157.000°E﻿ / -6.883; 157.000﻿ (Illa Salomó) Illes Salomó Illa de Choiseul 7° 16′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿7.267°S,157.000°E﻿ / -7.267; 157.000﻿ (Estret de Nova Geòrgia) Estret de Nova Geòrgia 7° 52′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿7.867°S,157.000°E﻿ / -7.867; 157.000﻿ (Illes Salomó) Illes Salomó Illa de Kolombangara 8° 6′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿8.100°S,157.000°E﻿ / -8.100; 157.000﻿ (Mar de Salomó) Mar de Salomó Passa a l'oest de Vonavona, Illes Salomó (a 8° 11′ N, 157° 0′ E﻿ / ﻿8.183°N,157.000°E﻿ / 8.183; 157.000﻿ (Vonavona)) 11° 47′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿11.783°S,157.000°E﻿ / -11.783; 157.000﻿ (Mar del Corall) Mar del Corall 29° 57′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿29.950°S,157.000°E﻿ / -29.950; 157.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 60° 0′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,157.000°E﻿ / -60.000; 157.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 69° 12′ S, 157° 0′ E﻿ / ﻿69.200°S,157.000°E﻿ / -69.200; 157.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 156 a l'est
* Meridià 158 a l'est
# Giovanni Battista Ruoppolo

Giovanni Battista Ruoppolo (Nàpols, 1629 - 1693) va ser un pintor italià del barroc, deixeble de Paolo Porpora (1617-1673).

## Obres

Es va especialitzar en natures mortes, i assolí gran èxit amb les seves obres, que eren molt sol·licitades en el mercat de l'art, i fou reconegut com un dels millors artistes de Nàpols a la segona meitat del segle xvii. Un dels seus mecenes va ser Ferdinando Vandeneynden, banquer flamenc establert a Nàpols.
Les seves obres de joventut tenen un característic tenebrisme que recorda Caravaggio; més endavant el seu estil va evolucionar, aproximant-se a un barroquisme més elaborat i decoratiu.
El seu germà Carlo Ruoppolo va ser també pintor, igual que el seu nebot Giuseppe Ruoppolo. De vegades, s'han produït confusions en les atribucions de les seves obres amb l'artista Giuseppe Recco, que posseeix les mateixes inicials GBR.

## Referències

* Jane Turner (editor): Grove Dictionary of Art (1996, 34 vols.). ISBN 1-884446-00-0 (anglès).
# Göztepe Gençlik ve Spor Kulübü

El Göztepe Gençlik ve Spor Kulübü, o simplement Göztepe, és un club esportiu turc, destacat en futbol, de la ciutat d'Esmirna, al barri de Güzelyalı.

## Història

Va ser fundat el 14 de juny de 1925. La seva denominació històrica ha estat Göztepe Spor Hizmetleri ve Tic. A.Ş., abreujadament Göztepe A.Ş. o Göztepe SHTAŞ.
Va viure la seva època més gloriosa durant els anys 1963-1971 sota el control tècnic de l'entrenador Adnan Suvari. El seu onze de gala d'aquest període era: Ali Artuner, Mehmet "Junior" Işıkal, Cağlayan Derebaşı, Huseyin, Mehmet "Senior" Aydın, Nevzat "English" Guzelırmak, Nihat Yayöz, Ertan Öznur, Fevzi Zevzem, Gürsel Aksel, Halil Kiraz. Fou el primer club turc de futbol que aconseguí arribar a una semifinal d'una competició europea, l'any 1968.
L'any 2002 patí una greu crisi econòmica. Al club de futbol se li prohibí la contractació de nous jugadors, cosa que li provocà quatre descensos de categoria en 5 temporades. L'any 2007 baixà a la 1a divisió amateur d'Esmirna. El 20 d'agost del mateix any el club fou venut al conglomerat empresarial Altinbas Group.
El seu principal rival ciutadà és el Karşıyaka SK. Van arribar a reunir 80.000 espectadors en un partit de Segona Divisió l'any 1981, xifra rècord al món per un partit de segona divisió.

## Trajectòria esportiva

* Primera divisió: 1958-1977, 1978-1980, 1981-1982, 1999-2000, 2001-2003
* Segona divisió: 1977-1978, 1980-1981, 1982-1999, 2000-2001, 2003-2004
* Tercera divisió: 2004-2005
* Quarta divisió: 2005-2007
* Lliga amateur: 2007-

## Palmarès

* Copa turca de futbol (2): 1968-69, 1969-70
* Supercopa de Turquia/Copa President (1): 1969/70
* Campionat turc de futbol (1): 1950
* Lliga d'Esmirna de futbol (5): 1941-42, 1942-43, 1943-44, 1949-50, 1952-53
* Copa TSYD (9)

## Referències

* ↑ «Football Competitions Results 1968/69». Arxivat de l'original el 2007-05-03. [Consulta: 26 febrer 2008].

## Enllaços externs

* Göztepe Gençlik ve Spor Kulübü - Lloc web oficial
# August Petermann

August Petermann (Bleicherode, 18 d'abril de 1822 - Gotha, 25 de setembre de 1878) va ser un destacat cartògraf i geògraf alemany conegut per donar suport a la teoria del mar polar obert, un mar lliure de gels que se situaria al pol Nord.

## Vegeu també

* Expedició Jeannette
# Sundar M. Shyam

Sundar M. Shyam (28 de maig de 1992) és un jugador d'escacs indi que té el títol de Gran Mestre des del 2015, a l'edat de 15 anys 7 mesos i 17 dies.
A la llista d'Elo de la FIDE del juliol de 2016, hi tenia un Elo de 2526 punts, cosa que en feia el jugador número 19 (en actiu) de l'Índia. El seu màxim Elo va ser de 2544 punts, a la llista del novembre de 2013.

## Resultats destacats en competició

L'abril de 2016 sou segon en el Festival de Groningen amb 7½ punts de 9, els mateixos punts que el campió Jorden Van Foreest però amb pitjor desempat. El juliol de 2016 fou subcampió de l'Obert de Montcada amb 7 punts de 9, empatat amb el campió Emilio Córdova i Camilo Ernesto Gómez Garrido, i campió de l'Obert de Sant Martí destacat amb 8 punts.

## Referències

* ↑ «Nota biogràfica de Sundar M. Shyam» (en anglès). Chessgames.com. [Consulta: 18 juliol 2016].
* ↑ «"Rànquing d'escaquistes per federació: Índia"» (en anglès). lloc web de la FIDE. [Consulta: 18 juliol 2016].
* ↑ Posició al rànquing mundial i evolució Elo de Sundar M. Shyam «benoni.de» (en alemany). Arxivat de l'original el 2016-08-18. [Consulta: 18 juliol 2016].
* ↑ «Groningen Festival won by Jorden van Foreest». chessbase.com. [Consulta: 19 setembre 2016].
* ↑ «Montcada 07-09: Shyam Sundar ties for first». http://chessbase.in.+[Consulta: 18 juliol 2016].
* ↑ «XXIV OPEN INTERNACIONAL CIUTAT DE MONTCADA». http://chess-results.com.+[Consulta: 3 juliol 2016].
* ↑ «Sundar guanya a Sant Martí». escacsolot.cat. [Consulta: 31 juliol 2016].
* ↑ «XVIII Obert Internacional Sant Martí 2016». http://chess-results.com.+[Consulta: 21 juliol 2016].
# Corallus

Corallus és un gènere de serps de la família dels bòids, que inclou diverses espècies de boes de la regió neotropical.

## Taxonomia

El gènere Corallus inclou nou espècies:
* Corallus annulatus (Cope, 1875)
* Corallus batesii (Gray, 1860)
* Corallus blombergi (Rendahl & Vestergren, 1940)
* Corallus caninus (Linnaeus, 1758)
* Corallus cookii Gray, 1842
* Corallus cropanii (Hoge, 1953)
* Corallus grenadensis (Barbour, 1914)
* Corallus hortulanus (Linnaeus, 1758)
* Corallus ruschenbergerii (Cope, 1875)

## Referències

* ↑ Reptile Database
# Marc Juni

Marc Juni és el nom dels següents personatges:
* Marc Juni Brutus, diversos personatges de la branca dels Juni Brutus, entre els quals Marc Juni Brutus el Tirannicida
* Marc Juni Silà, diversos personatges de la branca dels Juni Silà
* Marc Juni Penne, diversos personatges de la branca dels Juni Pennus
* Marc Juni Pera, cònsol el 230 aC i dictador el 216 aC
* Marc Juni Gracà, historiador i jurista del segle ii aC
* Marc Juni Rufí Sabinià, cònsol l'any 155 dC
# Marc Juni Brutus (tribú de la plebs 83 aC)

Marc Juni Brutus (en llatí: Marcus Junius Brutus) va ser un polític de la República Romana i pare del Marc Juni Brutus que va participar en el complot que va assassinar Juli Cèsar. Pertanyia a la gens Júnia i era membre dels Juni Brutus, una família plebea romana.
Va ser tribú de la plebs el 83 aC, i probablement va ser ell qui durant el seu càrrec va fer un assaig de crear una colònia a Càpua, que no va reeixir per l'oposició mostrada pels auspicis.
Es va casar amb Servília, que era filla de Quint Servili i de Lívia (germana de Drus) i germanastra de Cató el Jove per part de mare. La seva dona, Servília, era germana de Quint Servili Cepió, i la família Servília deia descendir de Servili Ahala, l'assassí d'Espuri Meli. La seva esposa tenia una germana que també es deia Servília, que va casar-se amb Lucul·le. El seu fill es va casar amb Pòrcia, una filla de Cató; una fillastra, Júnia, es va casar amb Lèpid, el triumvir (la seva dona es deia Cornèlia, però és possible que fos una segona dona, atès que la fillastra de Brutus és improbable que portés el nom de Cornèlia Júnia) i una altra fillastra (Tèrcia Júnia) amb Gai Cassi. Servília va tenir relacions amb Juli Cèsar, i també ho va ser la seva filla Tèrcia (morta l'any 22, ja vella). Totes aquestes connexions familiars ajuden potser a entendre la història. La infidelitat de la seva dona no va impedir que Brutus s'impliqués activament en el partit de Cèsar, però és possible, encara que sense certesa, que el rumor dels amors de Cèsar amb la seva mare i la seva germana haguessin influït en l'hostilitat del fill cap a Juli Cèsar.
Quan Lèpid va aconseguir el poder deixat vacant per Sul·la a la seva mort (77 aC), Brutus va ser l'encarregat del comandament de les forces de la Gàl·lia Cisalpina, i es va enfrontar a Pompeu a Mutina. Finalment, davant el perill que representava l'exèrcit de Pompeu i la possibilitat de ser traït, es va passar al seu partit a canvi que Pompeu respectés les vides dels seus familiars. Una vegada acordat el tracte, es va retirar amb alguns cavallers a Règium, prop del Po. Allí, però, va ser assassinat per Gemini, que havia estat enviat per Pompeu (77 aC). Pompeu, que havia enviat despatxos durant diversos dies successius al Senat per anunciar primer la rendició i després la mort de Brutus, va ser acusat molt justament d'aquest acte cruel i premeditat.
Ciceró l'esmenta com a orador i com a jurista.

## Referències

* 1 2 3 Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 511.
* ↑ Plutarc, Brutus, 1.
* ↑ Tàcit, Annals, III 76.
* ↑ Plutarc, Vides paral·leles: «Pompeu», 16.
* ↑ Ciceró, Brutus, 36.
# Mahé

* Per a altres significats, vegeu «Mahe».
Mahé és l'illa més gran (155 km²) de Seychelles, situada al nord-oest de la nació. La població de Mahé és de 72.000 habitants. En ella s'hi troba la capital, Victòria, i un 90% de la població total del país.
El pic més alt de l'illa és Morne Seychellois amb 905 m, situat al parc nacional de Morne Seychellois. L'aeroport internacional (obert des de 1971) i la major part dels habitants es troben a la part nord i est de l'illa. En la part sud i oest de l'illa s'hi localitzen el Parc Nacional Baie Ternay i el Parc Nacional Port Launay Marine.
Mahé va ser albirada per primer cop pel britànics el 1609, i no va tornar a ser-ho pels europeus fins al 1742. En un primer moment l'illa de Mahé va caure sota el domini francès, no obstant l'any 1814 va passar a ser colònia anglesa. Amb la independència de les Seychelles l'any 1976, Mahé ha esdevingut el punt més important del país.

## Vegeu també

* Geografia de les Seychelles
# Mare de Déu de Lucca

La Mare de Déu de Lucca és una pintura a l'oli de 1436 d'una Mare de Déu amb nen pintada pel mestre primitiu flamenc Jan van Eyck. Es conserva al museu Städel de Frankfurt.
És coneguda com a Madonna de Lucca perquè va pertànyer a la col·lecció de Carles II de Parma i Lucca, a començaments del segle xix. És una de les obres més tardanes de Van Eyck. Es considera que la model utilitzada per a representar Maria va ser l'esposa del pintor, Margareta, de qui Van Eyck també va fer un retrat secular.
Retrata una Madonna sedent en un tron amb quatre petites estàtues en forma de lleó, una referència al tron de Solomó, el qual va tenir dotze lleons als costats i als peus. Dins la iconografia aquest representació de la mare de Déu i el nen Jesús assegut damunt el genoll de Mary, s'anomena el Tron de Saviesa, i és una forma iconogràfica habitual. A l'Speculum Humanae Salvationis es descriu:
| « | El veritable tron del Solomó és la molt beneïda Verge Maria, en el qual va seure Jesucrist, la saviesa certa. | » |
Com a moltes pintures de Van Eyck i els seus contemporanis, aquesta comparació és desenvolupada representant Maria com un altar, en la mesura que sosté a Jesús a la seva falda, es mostra de grans dimensions i aplanat, igual que l'altar és compatible amb la presència de Crist en l'hòstia en la missa. La tela blanca sota seu, sobre la lluent i més rica tela del vestit de Maria i el rentamans a la dreta s'assembla a una piscina litúrgica on el sacerdot es renta les seves mans, són elements que contribueixen a la comparació. La forma inusual de l'habitació, molt estreta per una cadira tan gran, evoca una capella petita.

## Referències

* ↑ Harbison, 1995, p. 97.
* ↑ 1 Reis 10:18-20 i Paralipòmens 9:17-19
* ↑ Lane, 1984, p. 15.
* ↑ Lane, 1984, p. 16.

## Bibliografia

* Gallwitz, Klaus (ed.). Besuche im Städel : Betrachtungen zu Bildern. 1. Aufl. Frankfurt am Main: Insel, 1986. ISBN 3458326391.
* Harbison, Craig. Jan van Eyck: the play of realism (en anglès). Reaktion Books, 1995. ISBN 9780948462795.
* Lane, Barbara G. The Altar and the Altarpiece, Sacramental Themes in Early Netherlandish Painting (en anglès). Harper & Row, 1984. ISBN 0-06-430133-8.
* Pächt, Otto. Van Eyck – die Begründer der altniederländischen Malerei (en alemany). München: Prestel Verlag, 1989. ISBN 379131033X.
* Purtle, Carol J. The Marian paintings of Jan van Eyck (en anglès). Princeton, N.J.: Princeton University Press, 1982, p. 221. ISBN 0691039895.
* Sander (ed.), Jochen (ed.). Fokus auf Jan van Eyck: Lukas Madonna, um 1437/1438 (Inv. Nr. 944) (en alemany). Städel Museum, 2006.
# Mare de Déu de Loreto (Bràfim)

La Mare de Déu de Loreto (o de Lloret) és una ermita del municipi de Bràfim (Alt Camp) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'edifici, neoromànic, està situat als afores de la vila. Té planta de creu llatina. L'absis és poligonal i conté el cambril de la Mare de Déu. El cor es troba als peus de l'església, sostingut per dos pilars. A l'exterior hi ha contraforts al llarg de tot el perímetre, que coincideixen amb la separació dels trams. Hi ha bandes llombardes estilitzades com a decoració. la façana presenta una porta d'arc de mig punt i una rosassa. El campanar, centrat sobre la nau i als peus de l'església, corona el conjunt. Té planta quadrada i dos cossos. Presenta finestres geminades d'arc de mig punt. L'acabament és un pinacle recobert de teula àrab.
L'arquitecte modernista Josep Maria Jujol hi va fer intervencions. Per exemple, a la bassa i font exterior, adornada amb un ànec metàl·lic fet de restes industrials, en la seva línia d'art pobre i popular.

## Història

L'edifici va construir-se entre els anys 1889 i 1892, després d'haver estat enderrocada la primitiva ermita del segle xvii, que va ser utilitzada al llarg de 225 anys (1664-1889), i que havia estat edificada per albergar la imatge de la Mare de Déu que el sacerdot Pere Codol havia portat d'una peregrinació a Roma. Els anys seixanta va fer-s'hi obres de restauració i condicionament de l'entorn.
Està adscrita a la parròquia de Sant Jaume de Bràfim.

## Referències

* 1 2 «Santuari de la Mare de Déu del Lloret». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 abril 2012].
* ↑ «Ruta Jujoliana». Tag, 2019, pàg. 29.
* ↑ «Sant Jaume Apòstol». Cercador de parròquies. Arquebisbat de Tarragona. [Consulta: 24 maig 2012].
# Maouhoub Ghazouani

Maouhoub Ghazouani (Hay Mohammadi, 1948) és un exfutbolista marroquí de la dècada de 1970.
Fou internacional amb la selecció del Marroc amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1970.
Pel que fa a clubs, destacà a FAR Rabat.

## Referències

* ↑ Ghazouani remembers (Arabic)
* ↑ 1970 FIFA World Cup Mexico Arxivat 2012-03-25 a Wayback Machine.
* ↑ Maouhoub Ghazouani a National-Football-Teams.com (anglès)
# Marengo

«Marengo» té aquests significats:
* Marengo (Illinois)
* Marengo (Indiana)
* Marengo (Iowa)
* Marengo (Ohio)
* Bosco Marengo, municipi al territori de la província d'Alessandria (regió del Piemont, Itàlia)
* Batalla de Marengo, batalla lliurada el 1800 a la plana entre les viles de Spinetta Marengo i Castelceriolo properes a la ciutat d'Alessandria (Piemont)
# László Sternberg

László Sternberg (28 de maig de 1905 - 4 de juliol de 1982) fou un futbolista hongarès de la dècada de 1930 i entrenador.
Fou internacional amb la selecció d'Hongria, amb la qual disputà la Copa del Món de futbol de 1934. Començà la seva carrera a Itàlia a Novese Novi Ligure i Andrea Doria Més tard jugà a Újpest FC i a diversos clubs dels Estats Units.

## Referències

* ↑ Hungarian Players and Coaches in Italy a rsssf
* ↑ Jose, Colin. American Soccer League, 1921-1931. The Scarecrow Press, 1998. (ISBN 0-8108-3429-4).
* ↑ The US Open Cup Final: 1914-2010
# László Réczi

László Réczi (Kiskunfélegyháza, 14 de juliol de 1947) és un lluitador hongarès, ja retirat, especialista en lluita grecoromana, que va competir durant la dècada de 1970.
El 1972 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Munic, on quedà eliminat en sèries en la competició del pes ploma del programa de lluita grecoromana. Quatre anys més tard, als Jocs de Montreal, guanyà la medalla de bronze en la mateixa competició.
En el seu palmarès també destaquen tres medalles al Campionat del món, una d'or i dues de bronze, entre les edicions de 1973 i 1977; així com una medalla de bronze al Campionat d'Europa de lluita de 1977.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – László Réczi». [Consulta: 30 maig 2024].
* 1 2 «International Wrestling Database». [Consulta: 30 maig 2024].
* ↑ Pyramid, A. W. E. «Magyar Olimpiai Bizottság» (en hongarès). [Consulta: 30 maig 2024].
# Malva Schalek

Malvina Schalková (Praga, 18 de febrer de 1882 - Auschwitz, 24 de maig de 1944 o 24 de març de 1945), més coneguda com Malva Schalek, va ser una pintora txeca. De 1942 a 1944 va ser empresonada al camp de concentració de Theresienstadt. El 1944 va ser traslladada al camp de concentració d'Auschwitz, on va morir. Moltes de les seves obres es conserven a la Casa dels Lluitadors del Gueto a l'estat d'Israel.

## Biografia

Malvina Schalková va néixer a Praga en el si d'una família intel·lectual jueva de parla alemanya activa en el moviment nacional txec. Va anar a l'escola a Praga i, més endavant, va estudiar art, primer a la Frauenakademie de Múnic i després a Viena, on es va guanyar la vida com a pintora al seu estudi situat sobre el Theater an der Wien fins al juliol de 1938, quan es va veure obligada a fugir del nazisme deixant enrere els seus quadres. Només s'han recuperat unes 30 obres d'aquest període; dos es van trobar a l'Historisches Zentrum von Wien.
Schalek va ser deportada al gueto de Theresienstadt el febrer de 1942, on va produir més de 100 dibuixos i aquarel·les que retraten els seus companys de captiveri i la seva vida allà. A causa de la negativa a retratar un metge col·laboracionista va ser deportada a Auschwitz el 18 de maig de 1944, on va morir.
La seva obra, especialment els dibuixos del camp de Theresienstadt, es caracteritza per un realisme sobri. Aquests dibuixos han estat descrits per Tom L. Freudenheim, director del Museu d'Art de Baltimore, com «potser l'obra artística més fina i completa per a sobreviure a l'Holocaust». Recuperats després de l'alliberament, la majoria es troben a la col·lecció d'art de la Casa els Lluitadors el Gueto.

## Referències

* 1 2 3 Stodolsky, Catherine. «Malva Schalek (1882-1944)». Nizza Thobi. [Consulta: 3 març 2018].
* 1 2 «Malva Schalek: the life and work of a painter». Homepage of Dr. Catherine Stodolsky. [Consulta: 3 març 2018].
* ↑ Simon, Ekstein, see the article Arxivat 2008-10-13 a Wayback Machine. as well as the article on her niece, Lisa Fittko.
* ↑ «Malva Schalek». Collectif histoire et mémoire. Arxivat de l'original el 24 de febrer 2021. [Consulta: 3 març 2018].
# Mantella haraldmeieri

Mantella haraldmeieri és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Es troba en perill d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Mantella haraldmeieri. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 4 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Mariano Corrales Lausín

Mariano Corrales Lausín (Saragossa, segle XX) va ser un ciclista espanyol que va córrer durant la dècada de 1950. En el seu palmarès destaquen dues victòries d'etapa a la Volta a Catalunya, el 1951 i 1954.

## Palmarès

* 1951
** 1r al Trofeu Jaumendreu
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Catalunya
* 1953
** 1r al Gran Premi Pascuas
** 1r a la Clàssica a los Puertos
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Astúries
* 1954
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Catalunya
* 1955
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Andalusia
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Astúries
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Llevant

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1955. Abandona

## Referències

* ↑ «CORRALES LAUSIN Mariano». [Consulta: 15 desembre 2022].
* ↑ «Edición del dilluns 17 setembre 1951 - Hemeroteca - MundoDeportivo.com». [Consulta: 15 desembre 2022].
* ↑ «Edición del dimecres 8 setembre 1954 - Hemeroteca - MundoDeportivo.com». [Consulta: 15 desembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Mariano CORRALES LAUSIN» (en italià). [Consulta: 15 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net