OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Clara Orriols i Miró

Clara Orriols i Miró (11 d'octubre de 1984) és una jugadora d'escacs catalana. Tot i que no està en actiu, a la llista d'Elo de la FIDE del març de 2016, hi tenia un Elo de 2010 punts. És membre del Club Escacs Tres Peons. Els anys 2000 i 2008 fou campiona de Catalunya femení, i subcampiona en els anys 2002 i 2003. L'any 2001 va quedar tercera al campionat d'Espanya

## Referències

* ↑ «Nota biogràfica de Clara Orriols i Miró» (en anglès). Chessgames.com. [Consulta: 25 març 2016].
* ↑ «Fitxa de Clara Orriols i Miró» (en anglès). lloc web de la FIDE. [Consulta: 25 març 2016].
* ↑ «biografia». enciclopedia.cat. [Consulta: 25 març 2016].
* ↑ «Campeonato de España de Edades, Oropesa 2001». [Consulta: 25 novembre 2020].
# Grzegorz Stellak

Grzegorz Stellak (polonès: Grzegorz Józef Stellak) (Płock, 11 de març de 1951 - Płock, 17 de novembre de 2023) va ser un remer polonès que va competir durant la dècada del 1970.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en tres edicions dels Jocs Olímpics d'Estiu. El 1972, a Múnic, fou sisè en la prova del vuit amb timoner del programa de rem. El 1976, a Mont-real, fou sisè en la prova del dos amb timoner. El 1980, a Moscou, disputà dues proves del programa de rem. Guanyà la medalla de bronze en la prova del quatre amb timoner, formant equip amb Adam Tomasiak, Grzegorz Nowak, Ryszard Stadniuk i Ryszard Kubiak, mentre en el vuit amb timoner fou novè.
En el seu palmarès també destaca una medalla de plata al Campionat del Món de rem de 1975, i cinc campionats nacionals en diverses distàncies.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Grzegorz Stellak». [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ «Grzegorz Stellak – Polski Komitet Olimpijski» (en polonès). [Consulta: 15 juliol 2022].
# Parc de mamífers marins

Un parc de mamífers marins (dit igualment parc d'animals marins i, de vegades, oceanari) és un parc d'atraccions o aquari en el qual es tenen mamífers marins com ara dofins, belugues i lleons marins en piscines, on participen en espectacles de cara al públic. Un parc de mamífers marins és més complex que un delfinari perquè també té altres mamífers marins i atraccions. Així doncs, és una barreja d'aquari i parc d'atraccions. Els parcs de mamífers marins no s'han de confondre amb els parcs marins, que inclouen reserves naturals i santuaris marins com ara els esculls de corall, especialment a Austràlia.
La tinença de mamífers marins en parcs és molt criticada pels defensors del benestar dels animals.

## Referències

* ↑ Talk of the Nation. «Limited Understanding Of Animals In Theme Parks». NPR, 1 març 2010. [Consulta: 29 abril 2014].
# Spongia officinalis

Spongia officinalis (Linnaeus, 1759) és una espècie d'esponja marina molt utilitzada com a esponja de bany. Pertany a la família Spongiidae i al gènere Spongia, que inclou 70 espècies.
És un animal hermafrodita capaç de reproduir-se asexualment, per fragmentació o sexualment. Els individus són de color gris fosc, tornant-se groc o marró en assecar-se. Les larves neden lliurement fins a fixar-se en el fons oceànic o en alguna superfície submergida. Els individus madurs són per tant bentònics, creixen molt lentament, triguen aproximadament quaranta anys a aconseguir la grandària d'una pilota de beisbol. La seva pesca amb interessos comercials ha provocat una important disminució de les poblacions.

## Distribució

Es troba en el mar Mediterrani, mar del Carib i a les Índies Occidentals.
L'esponja de bany ordinària existeix en diferents formes; la rodona és la més comuna i habita a profunditats d'entre 0,5 metres i 40 metres de profunditat. La coloració de l'animal varia en funció de la profunditat, des d'un color blanc groguenc fins al negre, però es troba normalment entre marró fosc i gris fosc; l'interior és blanc.

## En la cultura

Existeix una coneguda sèrie animada, Bob Esponja, en la que una esponja és el personatge principal amb diverses criatures submarines humanitzats.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C. 1759: Systema naturæ per regna tria naturæ, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus II. Editio decima, reformata. - pp. [1-4], 825-1384. Holmiæ. (L. Salvii)
* ↑ Esponjas (Esponjas de baño). Pp: 111. 1980: En; Diccionario Monográfico del Reino Animal. Biblograf, S.A. España. ISBN 84-71533-85-5
* ↑ Laubenfels, M.W. de. 1953: A guide to the sponges of Eastern North America. University of Miami Press. 32p.
* ↑ Díaz, Humberto, Bevilacqua, Marina & Bone, David (1985). Esponjas del Parque Nacional Morrocoy. Fondo Editorial Acta Científica Venezolana. Caracas. 64p.
* ↑ Cook, S.D.C., & Bergquist, P.R. 2002: Family Spongiidae Gray, 1867. Pp. 1051-1060. In Hooper, J. N. A. & Van Soest, R. W. M. (ed.) Systema Porifera. A guide to the classification of sponges. 1 (Kluwer Academic/ Plenum Publishers: New York, Boston, Dordrecht, London, Moscow).
* ↑ Rützler, K., R. W. M. van Soest. & C. Piantoni. 2009: Sponges (Porifera) of the Gulf of Mexico, Pp. 285–313 in Felder, D.L. and D.K. Camp (eds.), Gulf of Mexico–Origins, Waters, and Biota. Biodiversity. Texas A&M Press, College Station, Texas.

## Enllaços externs

* (anglès) Spongia officinalis info
* Integrated Taxonomic Information System: Spongia officinalis Taxonomic Serial No.: 47545
* Biodiversity Heritage Library (BHL): Spongia officinalis
# Meridià 121 a l'oest

El meridià 121 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, el Golf de Mèxic, l'oceà Pacífic, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 121 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 59 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 13.470 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,121.000°O﻿ / 90.000; -121.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 76° 45′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿76.750°N,121.000°O﻿ / 76.750; -121.000﻿ (Canadà) Canadà Territoris del Nord-oest — Illa del Príncep Patrick 75° 44′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿75.733°N,121.000°O﻿ / 75.733; -121.000﻿ (Estret de McClure) Estret de McClure 74° 28′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿74.467°N,121.000°O﻿ / 74.467; -121.000﻿ (Canadà) Canadà Territoris del Nord-oest — Illa de Banks 71° 26′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿71.433°N,121.000°O﻿ / 71.433; -121.000﻿ (Golf d'Amundsen) Golf d'Amundsen 69° 40′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿69.667°N,121.000°O﻿ / 69.667; -121.000﻿ (Canada) Canadà Territoris del Nord-oest — travessa el Gran Llac dels Ossos Colúmbia Britànica des de 60° 0′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿60.000°N,121.000°O﻿ / 60.000; -121.000﻿ (Colúmbia Britànica) 49° 0′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿49.000°N,121.000°O﻿ / 49.000; -121.000﻿ (Estats Units) Estats Units Washington Oregon — des de 45° 39′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿45.650°N,121.000°O﻿ / 45.650; -121.000﻿ (Oregon) Califòrnia — des de 42° 0′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿42.000°N,121.000°O﻿ / 42.000; -121.000﻿ (Califòrnia) travessa Modesto (a 37° 38′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿37.633°N,121.000°O﻿ / 37.633; -121.000﻿ (Modesto)) 35° 28′ N, 121° 0′ O﻿ / ﻿35.467°N,121.000°O﻿ / 35.467; -121.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 60° 0′ S, 121° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,121.000°O﻿ / -60.000; -121.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 73° 41′ S, 121° 0′ O﻿ / ﻿73.683°S,121.000°O﻿ / -73.683; -121.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori no reclamat

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 120 a l'oest
* Meridià 122 a l'oest
# Meridià 148 a l'oest

El meridià 148 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 148 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 32 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 16.475 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 148° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,148.000°O﻿ / 90.000; -148.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 72° 38′ N, 148° 0′ O﻿ / ﻿72.633°N,148.000°O﻿ / 72.633; -148.000﻿ (Mar de Beaufort) Mar de Beaufort Passa a l'oest de l'illa Cross, Alaska, Estats Units (a 70° 30′ N, 147° 59′ O﻿ / ﻿70.500°N,147.983°O﻿ / 70.500; -147.983﻿ (Illa Cross)) 70° 19′ N, 148° 0′ O﻿ / ﻿70.317°N,148.000°O﻿ / 70.317; -148.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — Continent, illa Esther, illa Perry, el continent novament, illa Chenega, illa Evans i illa Latouche 59° 57′ N, 148° 0′ O﻿ / ﻿59.950°N,148.000°O﻿ / 59.950; -148.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de l'illa Montague, Alaska, Estats Units (at 59° 47′ N, 147° 56′ O﻿ / ﻿59.783°N,147.933°O﻿ / 59.783; -147.933﻿ (Illa Montague)) Passa a l'est de l'atol Tikehau, Polinèsia Francesa (a 14° 58′ S, 148° 2′ O﻿ / ﻿14.967°S,148.033°O﻿ / -14.967; -148.033﻿ (Tikehau)) Passa a l'oest de l'atol Rangiroa, Polinèsia Francesa (a 15° 4′ S, 147° 56′ O﻿ / ﻿15.067°S,147.933°O﻿ / -15.067; -147.933﻿ (Rangiroa)) Passa a l'est de l'illa Mehetia, Polinèsia Francesa (a 17° 52′ S, 148° 3′ O﻿ / ﻿17.867°S,148.050°O﻿ / -17.867; -148.050﻿ (Mehetia)) 60° 0′ S, 148° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,148.000°O﻿ / -60.000; -148.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 75° 57′ S, 148° 0′ O﻿ / ﻿75.950°S,148.000°O﻿ / -75.950; -148.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori no reclamat

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 147 a l'oest
* Meridià 149 a l'oest
# Meridià 149 a l'oest

El meridià 149 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 149 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 31 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 16.587 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 149° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,149.000°O﻿ / 90.000; -149.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 72° 29′ N, 149° 0′ O﻿ / ﻿72.483°N,149.000°O﻿ / 72.483; -149.000﻿ (Mar de Beaufort) Mar de Beaufort 70° 26′ N, 149° 0′ O﻿ / ﻿70.433°N,149.000°O﻿ / 70.433; -149.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 59° 57′ N, 149° 0′ O﻿ / ﻿59.950°N,149.000°O﻿ / 59.950; -149.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'est de l'illa de Tahiti, Polinèsia Francesa (a 17° 48′ S, 149° 7′ O﻿ / ﻿17.800°S,149.117°O﻿ / -17.800; -149.117﻿ (Tahiti)) 60° 0′ S, 149° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,149.000°O﻿ / -60.000; -149.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 76° 19′ S, 149° 0′ O﻿ / ﻿76.317°S,149.000°O﻿ / -76.317; -149.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori no reclamat

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 148 a l'oest
* Meridià 150 a l'oest
# Meridià 156 a l'oest

El meridià 156 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 156 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 24 a l'Est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.364 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 156° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,156.000°O﻿ / 90.000; -156.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 71° 11′ N, 156° 0′ O﻿ / ﻿71.183°N,156.000°O﻿ / 71.183; -156.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 57° 33′ N, 156° 0′ O﻿ / ﻿57.550°N,156.000°O﻿ / 57.550; -156.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de l'illa Chirikof, Alaska, Estats Units (a 55° 54′ N, 155° 33′ O﻿ / ﻿55.900°N,155.550°O﻿ / 55.900; -155.550﻿ (illa Kodiak)) 20° 48′ N, 156° 0′ O﻿ / ﻿20.800°N,156.000°O﻿ / 20.800; -156.000﻿ (Estats Units) Estats Units Hawaii —Illa de Maui 20° 42′ N, 156° 0′ O﻿ / ﻿20.700°N,156.000°O﻿ / 20.700; -156.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Canal ʻAlenuihāhā 19° 49′ N, 156° 0′ O﻿ / ﻿19.817°N,156.000°O﻿ / 19.817; -156.000﻿ (Estats Units) Estats Units Hawaii — illa de Hawaii 19° 38′ N, 156° 0′ O﻿ / ﻿19.633°N,156.000°O﻿ / 19.633; -156.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de l'illa Starbuck, Kiribati (a 5° 37′ S, 155° 56′ O﻿ / ﻿5.617°S,155.933°O﻿ / -5.617; -155.933﻿ (Illa Starbuck)) El meridià defineix la frontera marítima de les Illes Cook de 8° 0′ S, 156° 0′ O﻿ / ﻿8.000°S,156.000°O﻿ / -8.000; -156.000 a 23° 0′ S, 156° 0′ O﻿ / ﻿23.000°S,156.000°O﻿ / -23.000; -156.000 60° 0′ S, 156° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,156.000°O﻿ / -60.000; -156.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 77° 7′ S, 156° 0′ O﻿ / ﻿77.117°S,156.000°O﻿ / -77.117; -156.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 155 a l'oest
* Meridià 157 a l'oest
# Meridià 157 a l'oest

El meridià 157 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 157 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 23 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.475 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,157.000°O﻿ / 90.000; -157.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 71° 12′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿71.200°N,157.000°O﻿ / 71.200; -157.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 56° 54′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿56.900°N,157.000°O﻿ / 56.900; -157.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 56° 33′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿56.550°N,157.000°O﻿ / 56.550; -157.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — Illa Sutwik 57° 33′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿57.550°N,157.000°O﻿ / 57.550; -157.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de les illes Semidi, Alaska, Estats Units (a 56° 11′ N, 156° 49′ O﻿ / ﻿56.183°N,156.817°O﻿ / 56.183; -156.817﻿ (illes Semidi)) 21° 5′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿21.083°N,157.000°O﻿ / 21.083; -157.000﻿ (Estats Units) Estats Units Hawaii —Illa de Molokai 21° 5′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿21.083°N,157.000°O﻿ / 21.083; -157.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Canal Kalohi 20° 56′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿20.933°N,157.000°O﻿ / 20.933; -157.000﻿ (Estats Units) Estats Units Hawaii — Illa de Lanai 20° 50′ N, 157° 0′ O﻿ / ﻿20.833°N,157.000°O﻿ / 20.833; -157.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 60° 0′ S, 157° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,157.000°O﻿ / -60.000; -157.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 77° 20′ S, 157° 0′ O﻿ / ﻿77.333°S,157.000°O﻿ / -77.333; -157.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 156 a l'oest
* Meridià 158 a l'oest
# Meridià 163 a l'oest

El meridià 163 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 163 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 17 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 18.145 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,163.000°O﻿ / 90.000; -163.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 71° 42′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿71.700°N,163.000°O﻿ / 71.700; -163.000﻿ (Mar dels Txuktxis) Mar dels Txuktxis 69° 46′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿69.767°N,163.000°O﻿ / 69.767; -163.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 67° 2′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿67.033°N,163.000°O﻿ / 67.033; -163.000﻿ (Mar dels Txuktxis) Mar dels Txuktxis Badia de Kotzebue 66° 5′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿66.083°N,163.000°O﻿ / 66.083; -163.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — Península de Seward 64° 33′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿64.550°N,163.000°O﻿ / 64.550; -163.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering Norton Sound 63° 5′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿63.083°N,163.000°O﻿ / 63.083; -163.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 59° 53′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿59.883°N,163.000°O﻿ / 59.883; -163.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering Passa a l'est d'illa Amak, Alaska, Estats Units (a 55° 25′ N, 163° 7′ O﻿ / ﻿55.417°N,163.117°O﻿ / 55.417; -163.117﻿ (Illa Amak)) 55° 14′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿55.233°N,163.000°O﻿ / 55.233; -163.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — Península d'Alaska 55° 4′ N, 163° 0′ O﻿ / ﻿55.067°N,163.000°O﻿ / 55.067; -163.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'est d'Unimak, Alaska, Estats Units (a 54° 40′ N, 163° 3′ O﻿ / ﻿54.667°N,163.050°O﻿ / 54.667; -163.050﻿ (Unimak)) Passa a l'oest de l'illa Sanak, Alaska, Estats Units (at 54° 27′ N, 162° 50′ O﻿ / ﻿54.450°N,162.833°O﻿ / 54.450; -162.833﻿ (Illa Sanak)) Passa a l'est de l'atol Suwarrow, Illes Cook (at 13° 26′ S, 163° 2′ O﻿ / ﻿13.433°S,163.033°O﻿ / -13.433; -163.033﻿ (Suwarrow)) Passa a l'est de l'illa Palmerston, Illes Cook (at 18° 4′ S, 163° 9′ O﻿ / ﻿18.067°S,163.150°O﻿ / -18.067; -163.150﻿ (Palmerston)) 60° 0′ S, 163° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,163.000°O﻿ / -60.000; -163.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 78° 12′ S, 163° 0′ O﻿ / ﻿78.200°S,163.000°O﻿ / -78.200; -163.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 162 a l'oest
* Meridià 164 a l'oest
# Portada/article juliol 4
## Expedició Endurance

L'Expedició Imperial Transantàrtica (1914–1917), més coneguda com a Expedició Endurance, va ser l'última expedició important de l'edat heroica de l'exploració de l'Antàrtida. Dissenyada per Sir Ernest Shackleton, aspirava a ser la primera a travessar per terra el continent antàrtic. Després que el 1911 Roald Amundsen arribés al pol Sud, Shackleton va dir que la travessia del continent era l'"únic gran objectiu principal dels viatges antàrtics". L'expedició no va aconseguir complir aquest propòsit, però és recordada com una història èpica d'heroisme i supervivència.
L'Endurance va quedar atrapat al gel i, malgrat els esforços per alliberar el vaixell, se'n va anar a la deriva cap al nord en un bloc de gel. Finalment, el gel va esclafar i enfonsar el vaixell, i va deixar sobre el gel els 28 homes de la tripulació, que es van veure sotmesos a una sèrie de dures proves: mesos d'espera en campaments improvisats sobre el gel, un viatge en bots salvavides a l'illa Elephant, una segona travessia de 1.300 km en un bot obert i haver de travessar les muntanyes de Geòrgia del Sud, per, finalment, ser tots rescatats sense ni una sola baixa. Mentrestant, l'equip del mar de Ross va haver de vèncer grans dificultats per acomplir la seva missió.
# Túnel de Sóller (carretera)

* Aquest article tracta sobre el túnel de la carretera. Vegeu-ne altres significats a «Túnel de Sóller».
El túnel de Sóller és un túnel de la carretera Ma-11 que comunica Bunyola i Sóller, a Mallorca. Té una longitud de 3.023 metres.
L'obra fou adjudicada l'any 1988 i el túnel fou inaugurat el 19 de febrer de 1997 a Antoni Cuart Ripoll. La construcció comportà un dels casos més importants de corrupció política a les Illes Balears: el Cas Túnel de Sóller, que implicà la dimissió del president del Govern Balear Gabriel Cañellas el juliol de 1995. El 28 de desembre de 2017, el Consell de Mallorca va pagar 16,28 milions d'euros al concessionari per avançar de cinc anys la fi del contracte. D'aleshores ençà el trànsit pel túnel és gratuït.
És considerat un dels túnels més insegurs de tot Europa.

## Referències

* 1 2 Urrutia, Cesar «El túnel de Sóller, en Mallorca, el más peligroso de Europa». El Mundo, 25-04-2003 [Consulta: 28 desembre 2014].
* 1 2 David, Ginard i Féron. «Del túnel de Sóller al cas Andratx». A: Història. Política, societat i cultura dels Països Catalans. Barcelona: Grup Enciclopèdia.
* ↑ Campomar, Rosa «El Suprem declara nul el rescat del túnel de Sóller». Ara Balears, 06-09-2023.
* ↑ Mercè, Gabriel «El túnel de Sóller no espera a los políticos: "Pasen, es gratis"» (en castellà). El Mundo, 28-12-2017 [Consulta: 9 juny 2021].
* ↑ «MÉS insta el Consell a reclamar a la concessionària del túnel de Sóller la devolució de 2,3 milions d'euros». dBalears, 25-07-2024.
# Paral·lel 88° nord

El paral·lel 88° nord és una línia de latitud que es troba a 88 graus nord de la línia equatorial terrestre. Travessa íntegrament l'Oceà Àrtic.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 88° de latitud nord, un grau de longitud equival a 3,898 km; la longitud total del paral·lel és de 1.403 km, que és aproximadament 3,5% de la de l'equador, del que es troba a 9.779 km i a 223 km del pol Nord

## Durada del dia

En aquesta latitud, el sol és visible almenys parcialment durant tot el dia des de principis d'abril fins a principis de setembre. Per contra, el sol està completament sota l'horitzó entre mitjans d'octubre i finals de febrer. Entre aquests períodes, durant poc més d'un mes cada vegada, és possible observar una posta de sol completa i al capvespre.

## Arreu del món

Així com tots els paral·lels al nord de la latitud 83° 40'N que passava per illa Kaffeklubben (extrem nord de Groenlàndia), el paral·lel 88º passa íntegrament per l'oceà Àrtic. i les seves plataformes de gel, sense creuar terra ferma.

## Vegeu també

* Paral·lel 87° nord
* Paral·lel 89° nord

## Referències

* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 15 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 15 agost 2018].