OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cricètids

Els cricètids (Cricetidae) formen una família de rosegadors que pertany a la superfamília dels muroïdeus. Aquesta família inclou els hàmsters, lèmmings i altres rosegadors. Són gairebé 600 espècies i és la segona família de mamífers més nombrosa.

## Subfamílies

Els cricètids se subdivideixen en cinc subfamílies vivents, que inclouen aproximadament 112 gèneres i 580 espècies.
* Arvicolinae
* Cricetinae
* Melissiodontinae †
* Neotominae
* Sigmodontinae
* Tylomyinae

## Referències

* ↑ Entrada «Cricetidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].

## Bibliografia

* Jansa, S. A. i M. Weksler: Phylogeny of muroid rodents: relationships within and among major lineages as determined by IRBP gene sequences. Molecular Phylogenetics and Evolution 31:256–276.
* Michaux, J., A. Reyes i F. Catzeflis: Evolutionary history of the most speciose mammals: molecular phylogeny of muroid rodents. Molecular Biology and Evolution 17:280-293. Any 2001.
* Norris, R. W., K. Y. Zhou; C. Q. Zhou; G. Yang; C. W. Kilpatrick i R. L. Honeycutt: The phylogenetic position of the zokors (Myospalacinae) and comments on the families of muroids (Rodentia). Molecular Phylogenetics and Evolution 31:972–978. Any 2004.
* Steppan, S. J., R. A. Adkins i J. Anderson: Phylogeny and divergence date estimates of rapid radiations in muroid rodents based on multiple nuclear genes. Systematic Biology 53:533–553. Any 2004.
* Wilson D. E.; Reeder D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 3a edició. Washington: Smithsonian Institution Press, 2005. ISBN 978-0801882210.
# Platyhystrix rugosus

Platyhystrix rugosus és una espècie d'amfibi temnospòndil del Permià inferior de Nord-amèrica. Tenia l'os nasal llarg i estret.
Registre fòssil :
| Localitat | País | Antiguitat | Espècie/s |
| Formació de Cutler | Estats Units | Cisuralià | Platyhystrix rugosus |

## Referències

* ↑ Entrada «Platyhystrix» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Berman, D. S.; Reisz, R. R.; Fracasso, M. A «Skull of the Lower Permian dissorophid amphibian Platyhystrix rugosus». Annals of the Carnegie Museum, 50, 1981, pàg. 391-416.
# Tuditanus punctulatus

Tuditanus punctulatus és una espècie extinta de microsaure de la família dels tuditànids que visqué a Nord-amèrica durant el Carbonífer superior, fa entre 307,5 i 309,8 milions d'anys. Es tracta de l'única espècie classificada actualment en el gènere Tuditanus, que fins al 1930 també contingué l'espècie actualment coneguda com a Diceratosaurus brevirostris. El nom genèric Tuditanus és un joc de paraules. A primera vista, sembla una referència a la família romana dels tuditans, però, alhora, es pot interpretar com un derivat del mot llatí tudes (‘maça’), en referència al «cap ample i pla» d'aquest animal. El nom específic punctulatus significa ‘puntejat’ en llatí.
Com Pantylus, és probable que Tuditanus s'alimentés d'insectes. Tanmateix, tenia el cap parcialment més petit, un cos més alt respecte a les extremitats, una cua més llarga i una dentició més petita que la de Pantylus, cosa que ha portat als paleontòlegs a considerar la possibilitat que Tuditanus també fos un herbívor que s'allunyava més de l'aigua que altres amfibis primitius.

## Referències

* 1 2 Entrada «Tuditanus punctulatus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 14 juliol 2024].
* ↑ Romer, 1930, p. 91.
* ↑ Creisler, B. «The Gift of Names: Tuditanus, Ennatosaurus, Bottosaurus, and more» (en anglès), 22 desembre 2014. [Consulta: 14 juliol 2024].

## Bibliografia

* Romer, A. S. «The Pennsylvanian Tetrapods of Linton, Ohio» (en anglès). Bulletin of the American Museum of Natural History, 59, 1930, pàg. 77-147.
# Tilacínids

Els tilacínids (Thylacinidae) foren una família extinta de marsupials carnívors. L'últim representant d'aquest grup, el llop marsupial, s'extingí el 1936.

## Referències

* ↑ Entrada «Thylacinidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Helohyus

Helohyus és un gènere de mamífer artiodàctil extint de la família dels helòhids. Se n'han trobat restes fòssils a Nord-amèrica i la Xina. L'espècie més grossa d'aquest grup era H. lentus, coneguda únicament a partir d'una tercera molar inferior (m3) de la Formació Bridger (Wyoming). Tenia aproximadament la mida d'un conill.

## Referències

* ↑ Entrada «Helohyus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Burger i Jolley, 2020, p. 175.
* ↑ Burger i Jolley, 2020, p. 180.
* ↑ Burger i Jolley, 2020, p. 182.

## Bibliografia

* Burger, B. J.; Jolley, L. A. «A New Large Body Helohyid (Artiodactyla) from the Bridgerian Middle Eocene Washakie Formation Of Southern Wyoming» (en anglès). Paludicola, 12, 4, 2020, pàg. 175-184.
# Nakusia

Nakusia és un gènere de mamífer proboscidi extint de la família dels antracobúnids. Se n'han trobat restes fòssils al Pakistan.

## Referències

* ↑ Entrada «Nakusia» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ GINSBURG L.; KHADIM HUSSAIN DURRANI; AKHTAR MOHAMMAD KASSI; WELCOMME J.-L., Discovery of a new Anthracobunidae (Tethytheria, Mammalia) from the Lower Eocene lignite of the Kach-Harnai Area in Baluchistan (Pakistan), Comptes rendus de l'Académie des sciences. Série 2. Sciences de la terre et des planètes (C. r. Acad. sci., Sér. 2, Sci. terre planet.), 1999, vol. 328, no3, pp. 209-213
# Lofioteri

El lofioteri (Lophiotherium cervulum) és una espècie de mamífer perissodàctil extint de la família dels paleotèrids. Se n'han trobat restes fòssils a França.

## Referències

* ↑ Entrada «Lophiotherium cervulum» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Pantylus cordatus

Pantylus cordatus és un gènere extint de microsaures que visqueren al Permià inferior. És un amfibi lepospòndil. Se n'han trobat restes fòssils a Texas. Probablement s'alimentava d'insectes, tot i que la seva dentició fa pensar que potser també era parcialment herbívor. Feia uns 25 cm de longitud. L'estatus taxonòmic d'una possible segona espècie, P. coicodus, és incert.
Registre fòssil :
| Localitat | País | Antiguitat | Espècie/s |
| Formació de Waggoner Ranch | Estats Units | Permià inferior | Pantylus cordatus, Pantylus sp. |

## Referències

* ↑ Entrada «Pantylus cordatus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Hessolestes ultimus

Hessolestes ultimus és una espècie de mamífer mesonic extint de la família dels mesoníquids. Visqué durant el període Paleogen al que avui en dia són els Estats Units. Se n'han trobat restes fòssils a la formació del riu Duchesne (Utah).

## Referències

* ↑ Entrada «Hessolestes ultimus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Entelodòntids

Els entelodòntids (Entelodontidae) formen una família extinta de mamífers amb una relació llunyana amb els porcs i altres artiodàctils no remugants. Habitaren els boscos d'Àsia, Europa i Nord-amèrica durant l'Eocè i el Miocè, entre fa 13,6 i 38 milions d'anys. Els més grossos feien 2,1 metres d'alçada i tenien el cervell de la mida d'un puny. S'alimentaven de carronya i d'animals vius i complementaven la seva dieta amb vegetals.

## Referències

* ↑ Entrada «Entelodontidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 5 octubre 2023].
# Guilestes acares

Guilestes acares és una espècie de mamífer mesonic extint de la família dels mesoníquids. Se n'han trobat restes fòssils a Àsia. Visqué durant l'Eocè en allò que avui en dia és la Xina.

## Referències

* ↑ Entrada «Guilestes acares» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Sinoploteri

El sinoploteri (Synoplotherium vorax) és una espècie de mamífer mesonic extint de la família dels mesoníquids. Se n'han trobat restes fòssils a Àsia.

## Referències

* ↑ Entrada «Synoplotherium vorax» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Mylanodon rosei

Mylanodon rosei és una espècie extinta de mamífers que visqueren durant el Paleocè a Nord-amèrica. Se'l coneix a partir d'un únic fòssil trobat a Wyoming.

## Referències

* ↑ Entrada «Mylanodon rosei» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Prorastòmids

Els prorastòmids (Prorastomidae) són una família de sirenis extints que visqueren durant l'Eocè. Se n'han trobat restes fòssils als Estats Units, Jamaica i el Senegal.

## Referències

* 1 2 Entrada «Prorastomidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Ctenòmids

Els ctenòmids (Ctenomyidae) són un grup de rosegadors caviomorfs. Els seus representants vivents s'agrupen tots en un únic gènere, Ctenomys, però inclouen una setantena llarga d'espècies. Les relacions entre les espècies encara són objecte de debat entre els taxonomistes. Els seus parents més propers són els degús i altres octodòntids.
Tenen un aspecte semblant al del geòmids de Nord-amèrica. Viuen a la part meridional de Sud-amèrica, de Perú cap al sud, a altituds de fins a 4.000 msnm.

## Referències

* ↑ Entrada «Ctenomyidae» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 16 desembre 2023].
* ↑ Vaughan, Ryan i Czaplewski, 2015, p. 221.

## Bibliografia

* Vaughan, T. A.; Ryan, J. M.; Czaplewski, N. J. Mammalogy (en anglès). 6a edició. Jones & Bartlett Learning, 2015. ISBN 9781284032185.
# Bisó americà

El bisó americà (Bison bison) és una espècie de bòvid de l'Amèrica del Nord. Es tracta del mamífer terrestre més gros del continent. Se'l coneix també com a búfal americà o simplement búfal, una denominació que no té en català, donat que són animals diferents.
Actualment, se'n reconeixen dues subespècies: el bisó americà de les planes (B. b. bison) i el bisó americà boscà (B. b. athabascae).

## Característiques

El bisó americà és un animal herbívor amb un pelatge de color marró fosc durant l'hivern, i un pelatge més fi i de color marró clar durant l'estiu. Poden arribar a mesurar entre 1,5 i 2 metres d'alçada, gairebé 3 metres de longitud i poden arribar a pesar fins a 1.000 kg, sent així el mamífer terrestre més gran de l'Amèrica del Nord. Les femelles sempre són més petites que els mascles. Tant els mascles com les femelles tenen unes petites banyes corbades que utilitzen tant per lluitar com per defensar-se.

## Reproducció

El bisó americà s'aparella durant els mesos d'agost i setembre. El període de gestació de les femelles dura entre 260 i 280 dies i donen a llum una sola cria que crien durant un any. Arriben a la maduresa al cap de 3 anys de vida. Tenen una esperança de vida d'entre 18 i 22 anys.

## Història

Històricament, el bisó americà habitava les grans planes de l'Amèrica del Nord, des del nord de Mèxic fins a gairebé el Canadà. Fins al segle xvii, el bisó americà corria lliurement per les planes de l'Amèrica del Nord sent venerat i caçat per les tribus natives del continent. A partir de l'arribada dels anglesos al continent, el bisó americà començà a ser caçat de forma massiva a causa de l'alt preu de la seva pell, que propicià la matança d'aquests animals. Aquesta caça massiva provocà que l'any 1890 només en quedessin uns 750 individus, quan abans de l'arribada dels europeus s'estima que n'hi havia entre 60 i 100 milions. Actualment, la població de bisons americans és d'uns 350.000 individus. L'any 2009, el govern dels Estats Units en donà al govern mexicà uns 20 per la seva reintroducció a les regions protegides del nord de Mèxic.

## Referències

* ↑ Entrada «Bison bison» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Aune, K.; Jørgensen, D.; Gates, C. Bison bison. UICN 2017. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2017, consultada el 30 juny 2018.

## Vegeu també

* Bisó estepari
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Archaeothyris florensis

Archaeothyris florensis és una espècie extinta de sinàpsid de la família dels ofiacodòntids que visqué durant el Carbonífer, fa entre 307 i 316 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a Nova Escòcia (Canadà). Es tracta de l'única espècie coneguda del gènere Archaeothyris.
És l'animal més antic conegut generalment acceptat com a sinàpsid. Fou descobert a la mateixa localitat que Hylonomus i el petrolacosaure, als quals s'assembla, i molts altres sauròpsids primitius. A diferència d'Hylonomus i els seus parents, Archaeothyris era més gros (50 cm del cap a la cua) i podria haver-se alimentat d'ells. A més, Archaeothyris era més avançat que els sauròpsids primitius: la seva mandíbula era potent, i també es podia obrir més que les dels rèptils primitius. Tenia totes les dents afilades i dents canines especialment grosses.

## Referències

* 1 2 Entrada «Archaeothyris florensis» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 3 desembre 2023].
* ↑ Carlton, 2019, «Archaeothyris».
* ↑ Boenigk, Wodniok i Glücksman, 2015, p. 116.

## Bibliografia

* Boenigk, J.; Wodniok, S; Glücksman, E. Biodiversity and Earth History (en anglès). Springer, 2015. ISBN 9783662463949.
* Carlton, R. L. A Concise Dictionary of Paleontology (en anglès). 2a edició. Springer, 2019. ISBN 978-3-030-25586-2.
# Simamphicyon helveticus

Simamphicyon helveticus és una espècie extinta de carnívor de la família dels amficiònids descrita per Pictet i Humbert el 1869. És l'única espècie reconeguda del gènere Simamphicyon. Se n'han trobat restes fòssils a França, a la regió del Carcí.

## Referències

* 1 2 Entrada «Simamphicyon helveticus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Broiliana

Broiliana és un gènere de mamífer carnívor extint de la família dels prociònids que visqué durant el Miocè, fa entre 13,8 i 23 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a Alemanya i França.

## Referències

* 1 2 Entrada «Broiliana» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 18 gener 2024].
# Carcinodon

Carcinodon és un gènere de mamífer extint de la família dels arctociònids que visqué durant el Paleocè. Se n'han trobat restes fòssils al Canadà i els Estats Units.

## Referències

* 1 2 Entrada «Carcinodon» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Simojovelhyus pocitosense

Simojovelhyus pocitosense és una espècie d'artiodàctil extint de la família dels pècaris (Tayassuidae) que visqué durant l'Oligocè. Se n'han trobat restes fòssils a Mèxic.

## Referències

* 1 2 Entrada «Simojovelhyus pocitosense» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* I. Ferrusquía-Villafranca. 2006. «The first Paleogene mammal record of Middle America: Simojovelhyus pocitosense (Helohyidae, Artiodactyla)». Journal of Vertebrate Paleontology 26(4): 989-1001
# Adelpharctos

Adelpharctos és un gènere de mamífers carnívors extints de la família dels ossos (Ursidae) que visqueren a Europa durant l'Oligocè. Se n'han trobat restes fòssils a França i Suïssa.

## Referències

* 1 2 Entrada «Adelpharctos» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 8 juliol 2023].
# Dofí comú

Els dofins comuns (Delphinus) són un gènere de cetacis que conté dues espècies de dofí. Abans de mitjans de la dècada del 1990, la majoria de taxonomistes només en reconeixien una espècie, el dofí comú (Delphins delphis). Els cetòlegs actuals solen reconèixer dues espècies: el dofí comú de musell curt, que conserva el nom sistemàtic Delphinus delphis i el dofí comú de musell llarg, Delphinus capensis. Malgrat el seu nom, el dofí comú no és el dofí de la imaginació popular; aquesta distinció pertany al dofí mular, gràcies principalment al seu ús estès en parcs marins, així com la seva aparició a la sèrie de televisió Flipper.

## Referències

* ↑ Entrada «Delphinus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 9 setembre 2023].
* 1 2 «Delphinus». A: Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.
* ↑ TSN 180437 al web del Sistema Integrat d'Informació Taxonòmica. (anglès)
Espècies vivents de cetacis :
Regne Animalia  · Embrancament Chordata  · Classe Mammalia  · Infraclasse Eutheria  · Superordre Laurasiatheria  · (sense categoria) Artiodactyla  · (sense categoria) Whippomorpha :
Subordre Mysticeti :
Subordre Odontoceti (continua més avall) :
Subordre Odontoceti (contina més amunt) :
# Sousa plumbea

Sousa plumbea és una espècie de dofí oceànic (família Delphinidae). Els dofins adults solen ser blancs o grisos. Els adults mesuren 2-3,5 metres i les cries un metre. Els adults pesen una mitjana de 150-230 quilograms. Viu a la costa índica d'Àfrica, l'est de l'Índia, la badia de Bengala i el mar Roig. El seu nom específic, plumbea, significa 'plúmbia' en llatí.

## Referències

* ↑ Entrada «Sousa plumbea» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Entrada «Sousa» d'Animalia (en anglès).
Espècies vivents de cetacis :
Regne Animalia  · Embrancament Chordata  · Classe Mammalia  · Infraclasse Eutheria  · Superordre Laurasiatheria  · (sense categoria) Artiodactyla  · (sense categoria) Whippomorpha :
Subordre Mysticeti :
Subordre Odontoceti (continua més avall) :
Subordre Odontoceti (contina més amunt) :
# Dofí de musell llarg

El dofí de musell llarg (Stenella longirostris) és un petit dofí que viu en aigües tropicals lluny de la costa arreu del món. És cèlebre per les seves acrobàcies, en què gira longitudinalment sobre el seu eix mentre salta per l'aire.

## Referències

* ↑ Entrada «Stenella longirostris» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 1 juny 2023].
* 1 2 Würsig, Bernd; Perrin, William F.; Thewissen, J. G. M.. Encyclopedia of Marine Mammals (en anglès). Academic Press, 2009-02-26. ISBN 978-0-08-091993-5.
Espècies vivents de cetacis :
Regne Animalia  · Embrancament Chordata  · Classe Mammalia  · Infraclasse Eutheria  · Superordre Laurasiatheria  · (sense categoria) Artiodactyla  · (sense categoria) Whippomorpha :
Subordre Mysticeti :
Subordre Odontoceti (continua més avall) :
Subordre Odontoceti (contina més amunt) :
# Cérvol mesquer fosc

El cérvol mesquer fosc (Moschus fuscus) és una espècie d'artiodàctil de la família dels cérvols mesquers. Viu a Bhutan, l'Índia, Myanmar, el Nepal i la Xina.

## Referències

* ↑ Entrada «Moschus fuscus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 23 març 2024].
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Shunosaure

El shunosaure (Shunosaurus, 'llangardaix de Shu') és un gènere de dinosaure sauròpode que va viure al Juràssic mitjà (Bathonià-Cal·lovià), fa uns 165 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a les províncies xineses de Chongqing i Sichuan.

## Referències

* 1 2 Entrada «Shunosaurus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 3 juny 2023].
Sauropodomorpha :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia
Clade: Dinosauria :
Sauropodomorpha :
Sauropoda :
Neosauropoda :
Macronaria :
Titanosauria :
# Gasela de Grant

La gasela de Grant (Nanger granti) és una gasela grossa amb banyes amb forma de lira que viu a les sabanes i praderies d'Àfrica. És una de les preses preferides per depredadors com el lleopard o el guepard. És veloç i pot assolir fàcilment 90 km/h.
Aquesta espècie viu al Sudan del Sud, Etiòpia, Somàlia, Tanzània, Uganda i Kenya. Prefereix els camps oberts i evita les àrees d'herbes altes. Pot aventurar-se dins de boscos d'acàcies si no són gaire espessos.
Fou anomenada en honor del naturalista i explorador escocès James Augustus Grant.

## Referències

* ↑ Entrada «Nanger granti» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Beolens, Watkins i Grayson, 2009, «Grant, J. A.».

## Bibliografia

* Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Arctodus simus

Arctodus simus és una espècie extinta d'os del gènere Arctodus. Aparegué a la Nord-amèrica prehistòrica fa uns 800.000 anys i s'extingí en fa uns 12.500. Els mascles de la regió del Yukon (els representants més grossos de l'espècie) mesuraven aproximadament 1,6 metres a l'espatlla anant a quatre grapes i 3,7 metres dempeus i podrien haver pesat uns 1.135 kg.

## Referències

* ↑ Entrada «Arctodus simus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 16 maig 2023].

## Enllaços externs

* Universitat d'Alaska-Fairbanks: Matheus, Ancient fossil offers new clues to brown bears past (anglès)
# Talp del Japó

El talp del Japó (Mogera wogura) és una espècie de tàlpid nadiu de l'Àsia oriental. La seva distribució s'estén cap al sud del riu Ussuri i l'Amur, a través de Manxúria, Corea i el Japó. És un animal solitari i diürn que pot viure fins a 3,5 anys en llibertat.

## Referències

* ↑ Entrada «Mogera wogura» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Hutterer, Rainer. Wilson, D. E., i Reeder, D. M. (ed.). Mammal Species of the World. 3a edició. Johns Hopkins University Press, 2005, p. 306-307. ISBN 0-801-88221-4.
Espècies vivents de la família dels tàlpids :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Laurasiatheria · Ordre Eulipotifles :
Subfamília Scalopinae :
Subfamília Talpinae :
Subfamília Uropsilinae :
Categoria :
# Enaliarctos

Enaliarctos és un gènere extint de mamífers pinnípedes de la família dels enaliàrctids que inclou les cinc espècies de pinnipedimorfs més antics coneguts. Els seus fòssils han estat trobats a Califòrnia i Oregon, i daten de l'Oligocè superior i el Miocè inferior (ca. 24–22 milions d'anys enrere).
Les espècies d'Enaliarctos tenien dents com els carnívors típics, dents carnissers en les mandíbules inferior i superior. L'otàrid més antic conegut és Pithanotaria, trobat en diverses localitats de Califòrnia, amb una antiguitat d'11 milions d'anys. Com el llop marí de les Galápagos, tenien una dentadura uniforme amb dents laterals multicuspidades, amb processos ossis al costat de les conques dels ulls, i sense diferències entre sexes (dimorfisme sexual).

## Referències

* ↑ Entrada «Enaliarctos» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
# Khasia cordillerensis

Khasia cordillerensis és una espècie extinta de marsupial microbioteri de la família Microbiotheriidae. Representen les troballes fòssils més antigues conegudes de microbioteri. Estan datades en el Paleocè inferior i aparegueren a Tiupampa (Bolívia).

## Referències

* 1 2 Entrada «Khasia cordillerensis» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 23 desembre 2023].
# Prolagus sardus

Prolagus sardus és una espècie extinta de lagomorf de la família dels prolàgids. Visqué a les illes mediterrànies de Sardenya i Còrsega des de principis del Plistocè fins que s'extingí a finals del segle xviii o principis del segle xix. Els autors sards antics el descrigueren com un «conill gegant sense cua». Es creu que els nugarics, un poble antic de Sardenya, el consideraven un menjar exquisit.

## Referències

* ↑ Entrada «Prolagus sardus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].