OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Meridià 154 a l'oest

El meridià 154 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 154 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 26 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.142 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,154.000°O﻿ / 90.000; -154.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 71° 45′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿71.750°N,154.000°O﻿ / 71.750; -154.000﻿ (Mar de Beaufort) Mar de Beaufort 70° 50′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿70.833°N,154.000°O﻿ / 70.833; -154.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 59° 21′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿59.350°N,154.000°O﻿ / 59.350; -154.000﻿ (Badia de Kamishak) Badia de Kamishak 59° 4′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿59.067°N,154.000°O﻿ / 59.067; -154.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 58° 29′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿58.483°N,154.000°O﻿ / 58.483; -154.000﻿ (Estret de Shelikof) Estret de Shelikof 57° 39′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿57.650°N,154.000°O﻿ / 57.650; -154.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — illa Kodiak 56° 44′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿56.733°N,154.000°O﻿ / 56.733; -154.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 56° 33′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿56.550°N,154.000°O﻿ / 56.550; -154.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — illa Sitkinak 56° 30′ N, 154° 0′ O﻿ / ﻿56.500°N,154.000°O﻿ / 56.500; -154.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de l'illa de Maupihaa, Polinèsia Francesa (a 16° 48′ S, 153° 39′ O﻿ / ﻿16.800°S,153.650°O﻿ / -16.800; -153.650﻿ (Maupihaa)) 60° 0′ S, 154° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,154.000°O﻿ / -60.000; -154.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 77° 7′ S, 154° 0′ O﻿ / ﻿77.117°S,154.000°O﻿ / -77.117; -154.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 153 a l'oest
* Meridià 155 a l'oest
# Meridià 155 a l'oest

El meridià 155 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 155 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 25 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.253 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 155° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,155.000°O﻿ / 90.000; -155.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 71° 36′ N, 155° 0′ O﻿ / ﻿71.600°N,155.000°O﻿ / 71.600; -155.000﻿ (Mar de Beaufort) Mar de Beaufort 71° 8′ N, 155° 0′ O﻿ / ﻿71.133°N,155.000°O﻿ / 71.133; -155.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 58° 1′ N, 155° 0′ O﻿ / ﻿58.017°N,155.000°O﻿ / 58.017; -155.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de l'illa Kodiak, Alaska, Estats Units (a 57° 20′ N, 154° 47′ O﻿ / ﻿57.333°N,154.783°O﻿ / 57.333; -154.783﻿ (illa Kodiak)) Passa a l'oest de l'illa Tugidak, Alaska, Estats Units (a 56° 25′ N, 154° 48′ O﻿ / ﻿56.417°N,154.800°O﻿ / 56.417; -154.800﻿ (Illa Tugidak)) 19° 44′ N, 155° 0′ O﻿ / ﻿19.733°N,155.000°O﻿ / 19.733; -155.000﻿ (Estats Units) Estats Units Hawaii — illa de Hawaii 19° 20′ N, 155° 0′ O﻿ / ﻿19.333°N,155.000°O﻿ / 19.333; -155.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de l'illa Malden, Kiribati (a 4° 0′ S, 154° 58′ O﻿ / ﻿4.000°S,154.967°O﻿ / -4.000; -154.967﻿ (Illa Malden)) 60° 0′ S, 155° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,155.000°O﻿ / -60.000; -155.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 77° 12′ S, 155° 0′ O﻿ / ﻿77.200°S,155.000°O﻿ / -77.200; -155.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 154 a l'oest
* Meridià 156 a l'oest
# Meridià 160 a l'oest

El meridià 160 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 160 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 20 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.808 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,160.000°O﻿ / 90.000; -160.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 71° 34′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿71.567°N,160.000°O﻿ / 71.567; -160.000﻿ (Mar dels Txuktxis) Mar dels Txuktxis 70° 40′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿70.667°N,160.000°O﻿ / 70.667; -160.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 58° 53′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿58.883°N,160.000°O﻿ / 58.883; -160.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering Badia de Bristol 56° 29′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿56.483°N,160.000°O﻿ / 56.483; -160.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — Península d'Alaska 55° 48′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿55.800°N,160.000°O﻿ / 55.800; -160.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'est de l'illa Karpa, Alaska, Estats Units (a 55° 31′ N, 160° 1′ O﻿ / ﻿55.517°N,160.017°O﻿ / 55.517; -160.017﻿ (illa Karpa)) Passa a l'est de l'illa Andronica, Alaska, Estats Units (a 55° 19′ N, 160° 1′ O﻿ / ﻿55.317°N,160.017°O﻿ / 55.317; -160.017﻿ (Illa Andronica)) 55° 12′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿55.200°N,160.000°O﻿ / 55.200; -160.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — Illa Nagai 55° 2′ N, 160° 0′ O﻿ / ﻿55.033°N,160.000°O﻿ / 55.033; -160.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Passa a l'oest de l'illa de Kauai, Hawaii, Estats Units (a 22° 1′ N, 159° 48′ O﻿ / ﻿22.017°N,159.800°O﻿ / 22.017; -159.800﻿ (Kauai)) Passa a l'est de l'illa de Niihau, Hawaii, Estats Units (at 21° 59′ N, 160° 3′ O﻿ / ﻿21.983°N,160.050°O﻿ / 21.983; -160.050﻿ (Niihau)) Passa a l'est de l'illa Jarvis, Illes d'Ultramar Menors dels Estats Units (a 0° 23′ S, 160° 1′ O﻿ / ﻿0.383°S,160.017°O﻿ / -0.383; -160.017﻿ (Illa Jarvis)) Passa a l'oest de l'illa Aitutaki, Illes Cook (a 18° 54′ S, 159° 50′ O﻿ / ﻿18.900°S,159.833°O﻿ / -18.900; -159.833﻿ (Aitutaki)) Passa a l'oest de l'illa Rarotonga, Illes Cook (a 21° 12′ S, 159° 49′ O﻿ / ﻿21.200°S,159.817°O﻿ / -21.200; -159.817﻿ (Rorotonga)) 60° 0′ S, 160° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,160.000°O﻿ / -60.000; -160.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 77° 59′ S, 160° 0′ O﻿ / ﻿77.983°S,160.000°O﻿ / -77.983; -160.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 159 a l'oest
* Meridià 161 a l'oest
# Meridià 161 a l'oest

El meridià 161 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Amèrica del Nord, l'oceà Pacífic, Oceania, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 161 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 19 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 17.919 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,161.000°O﻿ / 90.000; -161.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 71° 37′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿71.617°N,161.000°O﻿ / 71.617; -161.000﻿ (Mar dels Txuktxis) Mar dels Txuktxis 70° 21′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿70.350°N,161.000°O﻿ / 70.350; -161.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 64° 51′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿64.850°N,161.000°O﻿ / 64.850; -161.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering Badia de Norton 64° 33′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿64.550°N,161.000°O﻿ / 64.550; -161.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska 64° 15′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿64.250°N,161.000°O﻿ / 64.250; -161.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering Norton Sound - passa a l'est de l'illa Besboro, Alaska, Estats Units (a 64° 7′ N, 161° 17′ O﻿ / ﻿64.117°N,161.283°O﻿ / 64.117; -161.283﻿ (Illa Besboro)) 63° 37′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿63.617°N,161.000°O﻿ / 63.617; -161.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — continent i l'illa Hagemeister 58° 33′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿58.550°N,161.000°O﻿ / 58.550; -161.000﻿ (Mar de Bering) Mar de Bering Badia de Bristol 56° 1′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿56.017°N,161.000°O﻿ / 56.017; -161.000﻿ (Estats Units) Estats Units Alaska — Illes Kudobin i península d'Alaska 55° 26′ N, 161° 0′ O﻿ / ﻿55.433°N,161.000°O﻿ / 55.433; -161.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic passa a l'oest de l'illa Unga, Alaska, Estats Units (a 55° 19′ N, 160° 51′ O﻿ / ﻿55.317°N,160.850°O﻿ / 55.317; -160.850﻿ (Illa Unga)) passa a l'est de l'atol Rakahanga, Illes Cook (a 10° 1′ S, 161° 4′ O﻿ / ﻿10.017°S,161.067°O﻿ / -10.017; -161.067﻿ (Rakahanga)) 10° 22′ S, 161° 0′ O﻿ / ﻿10.367°S,161.000°O﻿ / -10.367; -161.000﻿ (Illes Cook) Illes Cook Atol Manihiki 10° 26′ S, 161° 0′ O﻿ / ﻿10.433°S,161.000°O﻿ / -10.433; -161.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 60° 0′ S, 161° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,161.000°O﻿ / -60.000; -161.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 78° 2′ S, 161° 0′ O﻿ / ﻿78.033°S,161.000°O﻿ / -78.033; -161.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 160 a l'oest
* Meridià 162 a l'oest
# Cary (Mississipi)

Cary és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 427 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cary tenia 427 habitants, 146 habitatges, i 107 famílies. La densitat de població era de 225,8 habitants per km².
Dels 146 habitatges en un 32,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,8% hi vivien parelles casades, en un 25,3% dones solteres, i en un 26,7% no eren unitats familiars. En el 24,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,92 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,5.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,2% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 27,4% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 10,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.833 $ i la renda mediana per família de 23.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.375 $ mentre que les dones 20.417 $. La renda per capita de la població era d'11.372 $. Entorn del 31% de les famílies i el 36,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cary». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cary». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# KV54

KV54, acrònim de l'anglès King's Valley, és una tomba egípcia de l'anomenada Vall dels Reis, situada a la riba oest del riu Nil, a l'altura de la moderna ciutat de Luxor. És un dels sepulcres que coneguts i més imprecisament datats de tota la necròpolis tebana. En realitat no és una tomba sinó un petit pou, localitzat a prop de la tomba de Seti I, que va contenir prop d'una dotzena de gerros d'emmagatzematge segellats. Dins d'aquests es van trobar, acuradament embalats, diversos objectes: ceràmica, plats, bosses amb natró, ossos d'animals, pectorals florals i lli, amb inscripcions datades en els últims anys del regnat d'un faraó poc conegut en aquesta època: Tutankamon.

## Bibliografia

* Reeves, N. & Wilkinson, R. Tot sobre la Vall dels Reis. Edicions Destino, Barcelona, 1998. ISBN 84-233-2958-5.

## Enllaços externs

* Theban Mapping Project: KV54 Arxivat 2008-06-24 a Wayback Machine.: Inclou descripcions, imatges i plànols de la tomba.
# KV59

KV59, acrònim de l'anglès King's Valley, és una tomba egípcia de l'anomenada Vall dels Reis, situada a la riba oest del riu Nil, a l'altura de la moderna ciutat de Luxor. És un dels sepulcres que coneguts i més imprecisament datats de tota la necròpolis tebana. Està situada davant de la KV31 i al nord de la KV37. S'ha datat com pertanyent a la dinastia XVIII, tot i que no hi ha cap referència sobre el seu destí i contingut, ja que es va trobar buida.
Va ser cartografiada per primera vegada per James Burton en 1825, després per Eugène Lefébure en 1889 i finalment per Howard Carter en 1921. Aquesta petita tomba, el propietari és desconegut, sembla més aviat ser un treball inacabat. Té una longitud total de tres metres. És gairebé inaccessible i està en ruïnes.

## Bibliografia

* Reeves, N. & Wilkinson, R. Tot sobre la Vall dels Reis. Edicions Destino, Barcelona, 1998. ISBN 84-233-2958-5.

## Enllaços externs

* Theban Mapping Project: KV59 Arxivat 2017-07-10 a Wayback Machine.: Inclou descripcions, imatges i plànols de la tomba.
# Karpàsia

Karpàsia fou una ciutat de Xipre al nord-est de l'illa, suposadament fundada per Pigmalió de Tir.
Fou conquerida per Demetri Poliorcetes junt amb la veïna ciutat d'Urània. Les seves restes es veuen a la ciutat de Carpas.

## Referències

* ↑ «The Princeton Encyclopedia of Classical Sites, KARPASIA (Haghios Philon) Cyprus.». [Consulta: 12 juliol 2019].
# Kanagram

Kanagram fou un reemplaçament del KMessedWords, que va aparèixer com a novetat al llançament del KDE 3.5
Forma part del Kdeedu, barreja les lletres en un anagrama i l'usuari ha d'encertar la paraula que s'ha format.
Kanagram inclou característiques com diverses llistes de paraules, consells i trucs. Així mateix, té un editor de vocabulari, de manera que qualsevol pot elaborar el seu propi vocabulari i distribuir-lo gràcies al seu servei de descàrrega KNewStuff.

## Enllaços externs

* Pàgina web del Kanagram
# Kalukhera

Kalukhera fou un estat tributari protegit del tipus thakurat garantit a l'agència de Malwa. La capital eara Kalukhera, avui a Madhya Pradesh a 23° 43′ 00″ N, 75° 02′ 0″ E﻿ / ﻿23.71667°N,75.03333°E﻿ / 23.71667; 75.03333 anomenada també Kalukheda (कालूखेड़ा) o Kalu Kheda, al tahsil de Piploda del districte de Ratlam, amb una població de 4.701 habitants de majoria jats. La superfície era de 16 km² i la població de 932 habitants vers 1901. Els ingressos s'estimaven en set mil rúpies. Els sobirans portaven el títol de rao i eren rajputs del clan khichi. Rebia tankahs de Gwalior i Indore.

## Referències

* Khalukheda
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908. , article Malwa Agency
# Khande II Rao Holkar

Shrimant Sardar Khande II Rao Holkar (Poona 1798- Sahahapura 1806) fou nominal subadar bahadur de Malwa de la dinastia Holkar. Era fill de Malhar II Rao Holkar i va néixer de la seva segona esposa Shrimant Akhand Soubhagyavati Jiji Bai Sahib Holkar, que estava prenyada quan Malhar va morir, i el va parir estant empresonada a Poona per Daulat Rao Sindhia, que després de matar a Malhar II s'havia erigit en virtual regent dels estats d'Holkar i tenia el suport del peshwa marata.
Jaswant Rao Holkar i Vithoji Rao Holkar, germans il·legítims de Malhar II, es van lliurar del desastre en el qual va morir el seu germà. El primer, després d'una vida de fugitiu i d'haver estat presoner a Nagpur i Dhar, va aconseguir aixecar una força i es va erigir en defensor dels drets del nadó Khande II Rao Holkar; va aconseguir el suport del cap pindari Amir Khan (que després fou nawab de Tonk); les tropes lleials a Kashi Rao manades per Chevalier Dudrenec foren derrotades a Kasrawad; llavors Dudrenec va transferir la seva fidelitat i les seves forces a Jaswant Rao, que va entrar a Maheshwar i es va proclamar maharaja (gener de 1799) oblidant de fet els drets de Khande II Rao Holkar que abans deia defensar. Nominalment Khande II Rao va compatir el poder sota regència de Jaswant, però l'infant no representava cap obstacle.
Va morir segons uns de còlera i segons altres assassinat per orde de Jaswant Rao, a Shahapura el setembre de 1806, quan tenia 7 anys.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
* Genelogia
# Khanderi

Khanderi o Kenery és una illa fortificada a la costa davant de Bombai a uns 17 km al sud de Bombai i 4 km de l'illa germana d'Underi. Consta el 1901 amb una població de 130 persones. A l'illa hi ha un far construït el 1867.
El 1679 Sivaji va enviar a l'illa, fins aleshores deshabitada, soldats i colons. Quan se'n van assabentar els britànics van reclamar l'illa com a part de Bombai i els portuguesos com un antic establiment, però dos intents d'expulsar els marathes van fracassar fins i tot després d'una batalla naval en què la flota britànica de 8 vaixells va posar en fuita a 50 petits velers marathes.
El Sidi, com a almirall mogol, es va reunir als britànics amb una forta flota però els britànics es van assabentar que en cas de conquerir l'illa el Sidi la pensava conservar per a si mateix. El Sidi va atacar Khanderi i va fortificar Underi. Daulat Khan, l'almirall de Sivaji, va provar d'aturar aquestes iniciatives i va portar canons a l'altre costat de l'illa Khanderi però els seus bots no van poder afectar les forces d'Underi i als vaixells del Sidi, i fou derrotat i malferit. Però la lluita va continuar. El 1693 Khafi Khan esmenta Kalaba i Gandiri com a noves fortaleses construïdes per Sivaji fora de la costa. El 1695 Gemelli Careri anomena a les dues illes Canderin i Underin i diu que la guerra seguia entre marathes i mogols (Janjira).
Vers 1706 Mr. Strutt, sotsgovernador de Bombai, esmenta Khanderi i diu que havia estat fortificada per l'almirall Angria. Khanderi fou un dels deu forts i 16 places fortificades menors que foren garantides a Kanhoji Angria el 1713 per Raja Sahu. L'octubre de 1718 Khanderi fou atacada pels anglesos sense èxit es diu que per una traïció; un any després l'illa estava a punt de quedar desabastida quan un capità portuguès hi va poder portar subministraments de nit. Per un acord amb l'almirallat mogol el 1740, es va acordar que si l'illa era conquerida per britànics o mogols seria entregada als britànics amb tots els seus canons i dipòsits. Altre cop es va proposar la cessió als britànics el 1755 sense continuïtat. El 1775 els britànics la van adquirir pel tractat de Surat però al cap de poc la van retornar pel tractat de Purandhar de 1776. Khanderi fou conservada pels marathes fins al 1818 quan el peshwa fou deposat i els seus dominis annexionats a la Gran Bretanya.

## Referències

* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Jules Pièrre Rambur

Jules Pièrre Rambur (Ingrandes-de-Touraine, 21 de juliol de 1801 - Ginebra, 10 d'agost de 1870) va ser un entomòleg francès. Nascut a Chinon, va estudiar la fauna de Còrsega i Andalusia. Membre de la Société entomologique de France, va ser autor de la Histoire Naturelle des insectes (1842).

## Publicacions

* Catalogue des lépidoptères insectes Néuroptères de l'île de Corse (1832)
* Faune entomologique de l'Andalousie (dos volúmenes, 1837-1840)
* Histoire naturelle des insectes(part of the Suites à Buffon, 1842)
* Catalogue systématique des Lépidoptères de l'Andalousie (1858-1866).

## Referències

* ↑ Gouillard, Jean. Histoire des entomologistes français : 1750-1950 / Jean Gouillard (en francès), 1991.
* ↑ Lhoste, Jean. Les entomologistes français: (1750-1950) (en francès). INRA, 1987.
# Ketubot

Ketubot (en hebreu: מסכת כתובות) (transliterat: Masechet Ketubot) és el segon tractat de l'ordre de Naixim de la Mixnà, del Talmud i de la Tosefta. El tractat té 11 capítols. El tractat parla sobre el certificat de matrimoni jueu, la ketubà. El tractat Ketubot forma part del Talmud de Babilònia i del Talmud de Jerusalem. Una ketubà (en hebreu: כְּתוּבָּה) (en plural: ketubot ) és un tipus especial d'acord prenupcial jueu. Es considera part integrant d'un matrimoni jueu tradicional, i descriu els drets i les responsabilitats del nuvi envers la núvia. Actualment, la ketubà no té un valor monetari, no obstant això, té valor legal a l'Estat d'Israel.

## Bibliografia

* Juda Lion Palache: Inleiding in de Talmoed, Haarlem 1954. Pàgina 51.
* Herbert Danby: La Mishná. Traduïda de l'hebreu amb introducció i breus notes explicatives. Oxford University Press, 1964. Vuitena edició. Pàgines 245-264.

## Referències

* ↑ www.ou.org/masechet_ketubot/
Naixim (סדר נשים)
Yevamot
Ketubot
Nedarim
Nazir
Sotà
Guitín
Kiduixín :
# Kapargadi

Kapargadi és una serralada de muntanyes al districte de Singbhum a Bihar. S'inicia al puig Kapargadi de 433 m i des d'aquest punt corre al sud-est fins a la muntanya de Tuiligar de 773 metres, situat a 22° 42′ 30″ N, 86° 11′ 30″ E﻿ / ﻿22.70833°N,86.19167°E﻿ / 22.70833; 86.19167. Les muntanyes formen la part nord de la serra de Megshani abans a l'estat tributari de Morbhanj. Es va explotar el coure al segle xix, però fou abandonat el 1864.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.