# Xibànides

Xibànides, o xaybànides, és el nom d'una dinastia mongol descendent de Xiban, un fill de Jotxi, el fill gran de Genguis Kan.

## Història

Els descendents van prendre el nom d'uzbeks en referència a Özbeg (Uzbeg Khan), un gran príncep genguiskhànida, kan de l'Horda d'Or, a les estepes russes. Com que l'autèntic fundador fou Abu l-Khayr se l'anomena també dinastia Abulkhàyrida, tot i que el nom de xaibànides ha predominat perquè fou refundada per Muhàmmad Xaibani després del 1500. Algun xibànida va governar l'Horda d'Or per breus períodes (Pulad Khan 1363-1367 i Arab Shah Khan 1377-1378) i membres de la família se suposa que eren també els kans Tülüngbeg, Ilban Khan i Khaghan Khan.
Després d'un cert nombre de raids a Transoxiana, els xibànides van aprofitar les disputes de successió per atacar l'imperi dels Timúrides el qual van enderrocar el 1507. El que és clar és que del nom del seu poble, els uzbeks, ve el nom de l'Uzbekistan.
El poderós kan Abu l-Khayr aconseguí reunir les diverses tribus nòmades dels xibànides que vivien entre Tobol, Urals i Syr-Daria en 1429 sota el nom d'ulus uzbek. Fou la primera vegada que el nom "uzbek" va aparèixer a la història.
Abu-l-Khayr, conquerint Coràsmia el 1447, va intentar crear un Estat uzbek sòlid, però va ser mort en 1468 per les tribus de l'actual Kazakhstan. El seu net, el príncep Muhammad Xaibani refundà, amb el seu germà Mahmud, el kanat Uzbek. Després va conquerir el 1500, amb l'ajut dels mercenaris d'Astracan, les ciutats de Bukharà i Samarcanda. També va fer caure bastant fàcilment els timúrides en 1507 però va ser mort en la batalla de Merv contra els perses d'Ismaïl I en 1510. Uns altres prínceps xibànides, Ilbars i Bilbars, van prendre possessió de Khiva el 1513.
Tanmateix, el kanat no es va assegurar el seu territori fins al 1512, després de la seva victòria contra els mogols de Baber, sense poder consolidar-se, però, en un estat únic i sòlid. Cap a 1512, el kanat uzbek estava governat per quatre kans que hi van regnar de manera separada.
El kanat uzbek va intentar aprofitar el trànsit de caravanes que travessava la regió, però a llarg termini, va ser exclòs del comerç internacional. A més, en el regnat d'Abd Allah ibn Iskandar (Abd Allah II) de Bukharà, el kanat va conèixer un estancament intel·lectual a causa d'una major activitat religiosa a l'estat.
La dinastia dels xibànides va arribar a la seva fi en 1598 amb l'assassinat pel seu cercle més proper, del kan de Bukharà i Samarcanda Abd-al-Mumin ibn Abd-Al·lah. Durant la segona meitat del segle xviii, el Kanat de Bukharà va conèixer un canvi dinàstic i va ser governat per una nissaga originària d'Astracan, els djànides, una altra família dels descendents de Jotxi (jòtxides). Una part de tribus uzbeks descendent d'Abu-l-Khayr es va organitzar llavors més al nord, particularment a la vall del riu Xu, per formar l'ètnia dels kazakhs.

## Els kans uzbeks (dinastia dels xibànides)

* Abu-l-Khayr (1429- 1468), kan de Coràsmia
* Xah Budah Sultan (fill de l'anterior, premort o mort poc després d'aquest, i pare del següent)
* Muhàmmad Xaibani (1500- 1510), conqueridor de la Transoxiana
   * Janibeg Sultan, regent 1510 - 1512
* Kotxkunju (1512- 1529)
* Abu-Saïd Khan ibn Kotxkunju (1529-1533)
* Abu-l-Ghazi Ubaid Al·là (1533-1540)
* Abd-Al·là I (1540-1541)
* Abd-al-Aziz ibn Ubaid Al·là Khan (1541-1552)
* Nawruz Ahmad (1552-1556)
* Pir Muhàmmad I (1556-1561)
* Iskandar (1561- 1583)
* Abd-Al·là II (1583-1598)
* Abd-al-Mumin ibn Abd-Al·lah (1598- 1598)
* Pir Muhàmmad II (1598-1598)

## Genealogia

| | | | | | | | | | | Pulad Khan | Pulad Khan | Pulad Khan | Pulad Khan | Pulad Khan | Pulad Khan | | | | | | | | | | |
| | | | | Ibrahim Oghlan | Ibrahim Oghlan | Ibrahim Oghlan | Ibrahim Oghlan | Ibrahim Oghlan | Ibrahim Oghlan | | | | | | | Arabshah | Arabshah | Arabshah | Arabshah | Arabshah | Arabshah | | |
| | | | | Dewlet Oghlan | Dewlet Oghlan | Dewlet Oghlan | Dewlet Oghlan | Dewlet Oghlan | Dewlet Oghlan | | | | | | | Kans de Khivà | Kans de Khivà | Kans de Khivà | Kans de Khivà | Kans de Khivà | Kans de Khivà | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | Abu l-Khayr | Abu l-Khayr | Abu l-Khayr | Abu l-Khayr | Abu l-Khayr | Abu l-Khayr | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | Shah Budah Sultan | Shah Budah Sultan | Shah Budah Sultan | | | | | | | | | | | Khoja Muhammad Sultan | Khoja Muhammad Sultan | Khoja Muhammad Sultan | | | | | | | | | | | Kotxkunju | Kotxkunju | Kotxkunju | | | | | | | | | | Siyunish Sultan | Siyunish Sultan | Siyunish Sultan | | | | |
| Mahmud Sultan | Mahmud Sultan | Mahmud Sultan | Mahmud Sultan | Mahmud Sultan | Mahmud Sultan | | | Muhàmmad Xaibani | Muhàmmad Xaibani | Muhàmmad Xaibani | Muhàmmad Xaibani | Muhàmmad Xaibani | Muhàmmad Xaibani | | | | | | | Janibeg Sultan | Janibeg Sultan | Janibeg Sultan | Janibeg Sultan | Janibeg Sultan | Janibeg Sultan | | | Abu Said Khan | Abu Said Khan | Abu Said Khan | Abu Said Khan | Abu Said Khan | Abu Said Khan | | | Abd-Allah I | Abd-Allah I | Abd-Allah I | Abd-Allah I | Abd-Allah I | Abd-Allah I | | Abd al-Latif Sultan | Abd al-Latif Sultan | Abd al-Latif Sultan | Abd al-Latif Sultan | Abd al-Latif Sultan | Abd al-Latif Sultan | Nawruz Ahmad | Nawruz Ahmad | Nawruz Ahmad | Nawruz Ahmad | Nawruz Ahmad | Nawruz Ahmad | | | | |
| Ubayd Allah Sultan | Ubayd Allah Sultan | Ubayd Allah Sultan | Ubayd Allah Sultan | Ubayd Allah Sultan | Ubayd Allah Sultan | | | Muhammad Timur Sultan | Muhammad Timur Sultan | Muhammad Timur Sultan | Muhammad Timur Sultan | Muhammad Timur Sultan | Muhammad Timur Sultan | | | Pir Muhammad | Pir Muhammad | Pir Muhammad | Pir Muhammad | Pir Muhammad | Pir Muhammad | | | Iskandar Khan | Iskandar Khan | Iskandar Khan | Iskandar Khan | Iskandar Khan | Iskandar Khan | | | | | Sulayman Sultan | Sulayman Sultan | Sulayman Sultan | Sulayman Sultan | Sulayman Sultan | Sulayman Sultan | | | | | | | | | | Baba Sultan | Baba Sultan | Baba Sultan | Baba Sultan | Baba Sultan | Baba Sultan |
| Abd al-Aziz Khan | Abd al-Aziz Khan | Abd al-Aziz Khan | Abd al-Aziz Khan | Abd al-Aziz Khan | Abd al-Aziz Khan | | | | | Abd Allah II | Abd Allah II | Abd Allah II | Abd Allah II | Abd Allah II | Abd Allah II | | | Djani Beg | Djani Beg | Djani Beg | Djani Beg | Djani Beg | Djani Beg | | | Zehra Khanum | Zehra Khanum | Zehra Khanum | Zehra Khanum | Zehra Khanum | Zehra Khanum | | | Pir Muhammad II | Pir Muhammad II | Pir Muhammad II | Pir Muhammad II | Pir Muhammad II | Pir Muhammad II | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Abd al-Mumin | Abd al-Mumin | Abd al-Mumin | Abd al-Mumin | Abd al-Mumin | Abd al-Mumin | | | | | | | | | | | | | | Dinastia Djànida o Astrakhànida | Dinastia Djànida o Astrakhànida | Dinastia Djànida o Astrakhànida | Dinastia Djànida o Astrakhànida | Dinastia Djànida o Astrakhànida | Dinastia Djànida o Astrakhànida |

## Vegeu també

* Història de l'Uzbekistan

## Bibliografia

* C. E. Bosworth, Les dynasties musulmanes, trad. Y. Thoraval, Actes sud, coll. Sinbad, 1996, ISBN 2-7427-0713-1
* Howorth, Henry Hoyle. History of the Mongols, from the 9th to the 19th Century. Part II, division I. The so-called tartars of Russia and Central Asia. Londres: Longmans, Green and Co, 1880.
* Article a Encyclopaedia Iranica

## Referències

* ↑ Savory, Roger. «Esmāʿīl I Ṣafawī». A: Encyclopaedia Iranica. Vol. VIII, 1998, p. 628–636.