# Llengües oguz

Les llengües oguz o llengües turqueses sud-occidentals són una de les sis principals branques en les quals es divideixen les llengües turqueses. El terme oguz (del turc oğuz, 'tribu') es refereix als pobles que, a partir de l'Àsia central, on encara romanen, es van estendre a l'Orient Mitjà amb l'Imperi Seljúcida i van donar lloc més tard als turcs otomans, amb què van arribar fins als Balcans.
La taula següent es basa en la classificació de Lars Johanson (1998) per a aquesta família lingüística:
    Prototurquès Turquès oguz Oguz occidental Turc modern Gagaús Àzeri Oguz oriental Turcman Turc de Khorasan Oguz meridional Afxar Dialectes iranians com el qaixqai, sonqori, aynallu, etc. Més a l'est, la llengua salar és parlada per unes 70.000 persones a la Xina. L'extinta llengua dels petxenegs era probablement oguz, però està poc estudiada i és difícil de classificar-la dins les branques oguz.
L'idioma tàtar de Crimea és del grup kiptxak però ha estat fortament influït per les llengües oguz.

## Parlants

| Llengua | Parlants | Territori |
| Turc | 88 milions | Turquia, 72 milions; Balcans, 2,5 milions; Xipre, 265.000; Rússia, 800.000; Alemanya, 4,5 milions; altres països d'Europa, 4 milions |
| Gagaús | 250.000 | Moldàvia, 170.000; Balcans, 30.000; Ucraïna, 20.000; Bulgària, 10.000 |
| Àzeri | 31 milions | Iran, 18 milions; Azerbaidjan, 9 milions; Turquia, 800.000; Rússia, 622.000; Geòrgia, 290.000; turcmans de l'Iraq, 2.200.000 |
| Turcman | 8 milions | Turkmenistan, 6,1 milions; Iran, 2 milions; Afganistan, 900.000; Uzbekistan, 250.000 |
| Turc de Khorasan | 1.400.000 | Iran (Khorasan) |
| Qaixqai | 1,5 milions | Iran (províncies de Fars i Khuzestan) |
| Aynallu | 7.000 | Iran (províncies de Markazi, Ardabil i Zanjan) |
| Afxar | 300.000 | Afganistan (Kabul, Herat), Iran nord-oriental |
| Salar | 140.000 | República Popular de la Xina (Qinghai i Gansu) |
| Total | ~149.000.000 |

## Caràcters distintius

* Ensordiment de les consonants oclusives davant les vocals anteriors (per exemple gör- < kör- 'veure')
* Pèrdua de q/ɣ després de ɯ/o (per exemple quru < quruq 'sec', sarɯ < sarɯɣ 'groc')
* Canvi en la forma del participi, de -gan- a -an-

## Comparació lèxica

Els numerals en les diferents llengües turqueses oguz són els següents:
| NOMBRE | Occidental | Occidental | Occidental | Oriental | Meridional | PROTO- OGUZ | Khalaj (argu) |
| NOMBRE | Turc modern | Gagaús | Àzeri | Turcman | Qaixqai | PROTO- OGUZ | Khalaj (argu) |
| '1' | bir bir | bir | bir | bir | biːɹ | *bi(ː)r | biː |
| '2' | iki iki | iki | iki | iki | ɪˀkkʰe | *ik(k)i ik(k)i | ækki |
| '3' | ytʃ üç | ytʃ | ytʃ | ytʃ | ʏtʃ/ɪːtʃ | *ytʃ *üč | yʃ |
| '4' | dœrt dört | dørt | dørt | dœːrt | dørd̥ | *dørt *dört | tœːɾt |
| '5' | beʃ beş | beʃ | beʃ | bæːʃ | bɪeːʃ | *beʃ *beš | beːʃ |
| '6' | altɯ altı | ɑltɨ | altɯ | ɑltɨ | ˀɑltoᶷ | *altɯ *altı | alta |
| '7' | jedi yedi | jedi | jeddi | jedi | jeˀdde | *jeddi *yeddi | jeːtti |
| '8' | sekiz sekiz | segiz | sækkiz | θekið | sækkʰɪz̥ | *sekkiz *segiz | sækkiz |
| '9' | dokuz dokuz | dokuz | dogguz | dɔquð | doqqoᶷz̥ | *toqquz *toqquz | toqquz |
| '10' | on on | on | on | ɔːn | ᶷon | *on *on | oːn |

## Referències

* ↑ Lars Johanson (1998), The History of Turkic.
* ↑ «Els numerals en les llengües turqueses». Arxivat de l'original el 2015-12-01. [Consulta: 3 setembre 2017].