OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sergio Badilla Castillo

Sergio Badilla Castillo, (Valparaíso, Xile, 30 de novembre de 1947). Creador del transrealisme poètic en la poesia actual. Poeta amb un gran ascendent nòrdic en la seva creació literària, influït pels finlandesos Edith Södergran, Elmer Diktonius, i pels suecs Gunnar Ekelöf i Tomas Tranströmer.

## Vida

Badilla Castillo es va graduar en periodisme de la Universitat de Xile en 1972 i també va estudiar a la Universitat d'Estocolm, on ell va graduar en metodologia de l'antropologia social.
Badilla Castillo va treballar gairebé tretze anys en la Ràdio Nacional de Suècia, com periodista cultural, un interès que ho orientaria, més endavant, a transformar-se en traductor de poesia, escandinava, anglesa i americana. Durant la seva permanència en Escandinàvia va desenvolupar un contacte molt pròxim i afí amb els escriptors suecs, Sun Axelsson, el membre de l'Acadèmia Nobel Östen Sjöstrand i el poeta Willy Granqvist, al mateix temps que va formar part del Grup Taller d'Estocolm, i del Pelican International Group of Artsi va fundar les revistes Pol Nord i Passió.
Del seu pare marí va heretar el nomadisme, d'aquesta manera, va viatjar, en la dècada dels setanta i vuitanta, per tot Europa, Àfrica del nord, Llatinoamèrica i l'Orient Mitjà. Ell va residir un curt període, també, a Romania. El 1975, interessat en la mitologia de Valàquia i Transsilvània.

## Obra

Badilla Castillo ha matisat la seva vida, treballant com un periodista i professor universitari, des que va tornar a Xile en 1993. El seu retorn de l'exili, en 1993 va marcar una modificació en el seu estil poètic, començant a escriure d'una manera molt més autobiogràfica. En la Saga nòrdica (1997) es nota aquest està transformació de manera palpable. És un període d'una experimentació agut i desafiador. A partir d'aquesta època, Badilla Castillo estableix contacte amb el transrealisme de Rudy Rucker que ho porta a explorar altres dimensions i condicions temporals.

## Bibliografia

* Més A sota de la meva Branca. [Invandrarförlaget. 1980. Borås. Suècia. (Contes)
* La Morada del Signe. Edicions BIKUPA. 1982. Estocolm. (Poesia)
* Cantoníric. Edicions LAR. 1983. Madrid. (Poesia)
* Reverberacions de Pedres Aquàtiques. [BIKUPA]. 1985. Estocolm. (Poesia)
* Terrenalis. Edicions BIKUPA. 1989. Estocolm. (Poesia)
* Saga Nòrdica. Monteverdi Edic. 1996, Santiago de Xile. (Poesia)
* La Mirada Temorosa del Bastard. 2003 (Consell Cultura Valparaíso). (Poesia)
* Poemes Transreales i Alguns Evangelis. 2005. Aura Llatina. Xile. (Poesia)

## Enllaços externs

* Poema Mur de Berlín Arxivat 2007-11-07 a Wayback Machine.
* Origen del transrealisme poètic Arxivat 2009-05-02 a Wayback Machine.
* Transrealisme de Sergio Badilla Arxivat 2011-07-22 a Wayback Machine.
* Característiques del Transrealisme Arxivat 2008-05-31 a Wayback Machine.
# Sidoni de Saint-Saëns

* Per a altres significats, vegeu «Sidoni».
Sidoni de Jumièges, en francès saint Saëns i en llatí Sidoneus (Irlanda o Escòcia, s. VII - Saint-Saëns, Normandia, ca. 684) fou un monjo, venerat com a sant per diverses confessions cristianes.

## Biografia

Sidoni havia nascut a Irlanda o Escòcia al segle vi. Raptat per pirates, fou venut com a esclau a monjos de l'abadia de Jumièges (Sena Marítim, Alta Normandia), de l'Orde de Sant Columbà, que el van comprar, com feien sovint, per deixar-lo lliure immediatament. Sidoni, lliure, va decidir de quedar-se a l'abadia i fer-se monjo, prenent com a director espiritual Filibert de Tournus.
Va viatjar per diversos monestirs i a Roma, acompanyant Aldoè de Rouen qui, en tornar, el va nomenar abat d'un monestir fundat per Columbà de Luxeuil prop de Rouen, que donà lloc a l'actual Saint-Saëns (Sena Marítim).
Sidoni va fundar altres monestirs. Va morir a Saint-Saëns poc després de 684.

## Notes

* ↑ El monestir va ésser destruït al segle ix pels vikings, i el lloc va acabar prenent el del sant fundador, sant Saëns.

## Bibliografia

* Culture de la vigne en Normandie Arxivat 2010-12-14 a Wayback Machine. par M. l'Abbé Cochet de Rouen.
* Google books : Aspects du monachisme en Normandie (IVe - XVIIIe siècles) : actes du Colloque scientifique de l'année des Abbayes Normandes, Caen, 18-20 octobre 1979, page 62.
* Millesimo (version II) IRHT (CNRS) - Paris.
# Sext Tul·li

Sext Tul·li (en llatí Sextus Tullius) va ser un militar romà del segle iv aC. Formava part de la gens Túl·lia, una gens romana de gran antiguitat.
Va servir com a centurió primi pili l'any 358 aC sota el dictador Gai Sulpici Pètic, a qui va suplicar que el deixés anar a lluitar contra els gals junt amb els seus camarades. Els va ser donada l'autorització i Tul·li es va distingir a la batalla que va seguir. L'any següent va lluitar també de manera destacada contra els privernates a les ordes del cònsol Gai Marci Rutil.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita VII,13-16
# Ketzia (cràter)

Ketzia és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 14,6 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim hebreu, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Ketzia». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Quint Volusi Saturní (cònsol any 92)

Quint Volusi Saturní (en llatí Quintus Volusius Saturninus) va ser un magistrat romà del segle i.
Va ser nomenat cònsol romà l'any 92 juntament amb l'emperador Domicià. El mencionen els Fasti.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/734?page=root;rgn=pages;size=100;view=image;q1=Saturni+nusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 726. ]
# Échevannes (Doubs)

Échevannes és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 85 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Échevannes era de 85 persones. Hi havia 33 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 17 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 44 habitatges, 33 eren l'habitatge principal de la família, 7 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 42 eren cases i 1 era un apartament. Dels 33 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia una cambra, 4 en tenien tres, 5 en tenien quatre i 23 en tenien cinc o més. 31 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 18 habitatges hi havia un automòbil i a 15 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Échevannes el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 8 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 50 persones, 36 eren actives i 14 eren inactives. De les 36 persones actives 33 estaven ocupades (19 homes i 14 dones) i 3 estaven aturades (1 home i 2 dones). De les 14 persones inactives 6 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa alimentària.
L'any 2000 a Échevannes hi havia 6 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 225 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Échevannes a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Échevannes a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Échevin

Un échevin (en luxemburguès: Schäffe; en alemany: Schöffe) és un membre de l'administració d'una comuna de Luxemburg. Tots junts, formen el collège échevinal (alemany: Schöffenrat), encarregat d'ajudar al batlle municipal a gestionar l'administració. A la majoria de comunes, els échevins tenen assignats diferents rols dins de l'administració, adoptant responsabilitats separades dins del gabinet.
Els échevins són escollits pel consell comunal, i representen el saber fer de la coalició de govern. Formalment, els échevins de les ciutats eren triats pel Gran Duc, mentre que els d'altres municipalitats eren escollits pel Ministre de l'Interior. Els échevins han de ser membres del consell comunal i tenir nacionalitat luxemburguesa.
La majoria de comunes tenen dos échevins, però les més poblades tenen dret a tenir-ne més, sempre que s'adeqüin al decret grand ducal: comunes d'entre 10.000 i 19.999 habitants poden tenir tres, comunes de 20.000 o més poden tenir quatre, i Ciutat de Luxemburg en pot tenir fins a sis.

## Alderman

En una carta enviada des de l'ambaixada de Luxemburg al Regne Unit a tots els residents del país amb nacionalitat luxemburguesa, es va traduir el concepte en francès échevin a alderman, en anglès.

## Referències

* 1 2 3 «Organisation des communes - Textes organiques» (en francès). Legilux.public.lu. Arxivat de l'original el 2007-09-26. [Consulta: 3 desembre 2015].
# Moto Club Tona

El Moto Club Tona és una entitat esportiva catalana dedicada al motociclisme que fou fundada a Tona (Osona) el 1977. Creat i presidit inicialment per Lluís Simón Cornellana, nasqué amb la intenció de promocionar el trial. Dins d'aquesta especialitat organitzà el Trial de Tona, puntuable per al Campionat de Catalunya i d'Espanya, el Trial d'Aficionats (1981), el Campionat d'Osona de Trialers Afeccionats (1985) i el Trial de Clàssiques des del 1996. Els pilots més rellevants del club foren Francesc Terricabras, Lluís Parés, Jaume Capdevila i Esteve Baulenes. L'entitat incorpora la botiga-taller Moto Parés de Tona.

## Referències

* ↑ «Moto Club Tona». enciclopedia.cat. GEC - Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: 9 juny 2016].

## Enllaços externs

* Lloc Web oficial
# Vinyet Flix Lázaro

Vinyet Flix Lázaro (Pacs del Penedès, 19 de setembre de 2001) és una jugadora d'hoquei sobre patins catalana.
Debutà a l'OK Lliga femenina amb el Club Patí Vilanova la temporada 2015-16 i, posteriorment, jugà al Reus Deportiu (2017-19), CP Cuencas Mineras (2019-20) i CP Vila-sana (2020-21). La temporada 2021-22 fitxà pel Club Patí Fraga de l'OK Plata, amb el qual aconseguí l'ascens a l'OK Lliga. Amb el club fragatí, s'ha proclamat campiona de la Lliga de Campions de la WSE (2024) i ha aconseguit un subcampionat de Lliga (2023-24).

## Referències

* ↑ Guijarro, Eric. «Les germanes vilafranquines Regina i Vinyet Flix ascendeixen a l’OKLliga Femenina amb el Fraga». RTV Vilafranca, 27-04-2022. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Guijarro, Eric. «El 'penedesenc' Fraga es proclama campió d'Europa». RTV Vilafranca, 30-04-2024. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Filella, Ramon. «Les germanes Flix i Anna Ferrer, a la final de l'OK Lliga femenina amb el CP Fraga». El 3 de vuit, 03-06-2024. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa de Vinyet Flix Lázaro - Rinkhockey.net (anglès)
# 1336
## Naixements

* 8 d'abril, Xahrisabz (a l'actual Uzkekistan): Tamerlà, militar mongol (m. 1405).

## Necrològiques

* 25 d'abril, Barcelonaː Abadessa Sobirana d'Olzet, primera abadessa del monestir de Pedralbes, de Barcelona.
* Alfons III el Benigne.
* Cino da Pistoia, escriptor i polític toscà

## Referències

* ↑ «Timur | Biography, Conquests, Empire, & Facts» (en anglès). [Consulta: 19 abril 2020].
* ↑ Castellano i Tresserra, Anna. Pedralbes a l'edat mitjana: història d'un monestir femení. L'Abadia de Montserrat, 1998, p. 117. ISBN 978-84-7826-998-3.
# (15) Eunòmia

* Aquest article tracta sobre asteroide. Vegeu-ne altres significats a «Eunòmia (Hores)».
(15) Eunòmia és un asteroide que fa el nombre 15 de la sèrie. Va ser descobert per l'astrònom italià Annibale de Gasparis (1819-92) des de Nàpols el 29 de juliol de 1851. Va ser batejat en honor d'Eunòmia, deessa grega de la llei i la legislació.
Aquest asteroide forma una petita família en la regió central del cinturó principal d'asteroides. La família d'Eunòmia dista del Sol entre 2,5 i 2,8 ua i els seus membres tenen una inclinació mitjana de 12°. Eunòmia és de la classe S amb un diàmetre d'uns 100 km. (85) Io i (141) Lumen pertanyen a aquesta família.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 14. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ URL de la referència: http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf. Arxiu de l'URL: https://web.archive.org/web/20110224014158/http://www.springerlink.com/content/h747307j43863228/fulltext.pdf. Data d'arxivament: 24 febrer 2011.
* ↑ Planetary Data System (PDS) lightcurve data Arxivat 2006-06-14 a Wayback Machine. (anglès)
# 3Cat-2

El ³Cat-2 va ser un nanosatèl·lit Cubesat de 6 unitats. Fou el primer satèl·lit artificial dissenyat a Catalunya que sortí a l'espai. Concretament ho feu el dia 15 d'agost de 2016. Tenia un pes d'uns 7'1kg i va ser dissenyat i creat per la Universitat Politècnica de Catalunya amb alguns instruments desenvolupats a IEEC. El satèl·lit comptava amb instruments d'observació de la Terra i es va utilitzar per provar instrumentació per a una futura missió de l'Agència Espacial Europea. El 18 de desembre de 2023 va reentrar a l'òrbita terrestre posant fi a la seva missió. Les seves restes decaigueren entre Austràlia i l'Antàrtida.

## Referències

* ↑ «NSSDCA Master Catalog Search 3CAT-2». [Consulta: 23 març 2021].
* ↑ «Nanosat lab ³Cat-2» (en anglés). [Consulta: 23 març 2021].
* ↑ CCMA. «Telenotícies - Catalunya salta a l'espai posant en òrbita nanosatèl·lits - 3Cat». [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ 324cat. «El segon nanosatèl·lit català s'enlaira des de l'Índia amb sis experiments a bord», 29-11-2018. [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ «Technical details for satellite 3CAT-2». [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ «obj. 41732 3CAT-2 decay prediction» (en anglés).
# 13a Mostra Internacional de Cinema de Venècia

La 13a Mostra Internacional de Cinema de Venècia va tenir lloc del 20 d'agost al 12 de setembre de 1952.

## Jurat

* Mario Gromo (president)
* Filippo Sacchi
* Enrico Falqui
* Giuseppe Ungaretti
* Pericle Fazzini
* Enzo Masetti
* Sandro De Feo
* Carlo Trabucco
* Luigi Rognoni

## Pel·lícules en competició

| Títol | Director(s) | País de producció |
| The Brave Don't Cry | Philip Leacock | Regne Unit |
| Le Roi et l'Oiseau | Paul Grimault | França |
| Jocs prohibits | René Clément | França |
| The Quiet Man | John Ford | Estats Units / Regne Unit |
| Carrie | William Wyler | Estats Units |
| Death of a Salesman | László Benedek | Estats Units |
| Saikaku Ichidai Onna | Kenji Mizoguchi | Japó |
| Phone Call from a Stranger | Jean Negulesco | Estats Units |
| Mandy | Alexander Mackendrick | Regne Unit |
| Europa 51 | Roberto Rossellini | Itàlia |
| The Importance of Being Earnest | Anthony Asquith | Regne Unit |
| Genghis Khan | Manuel Conde | Filipines |

## Premis

* Lleó d'Or
** Millor pel·lícula - Jocs prohibits (René Clément)
* Premi especial del jurat:
** Mandy (Alexander Mackendrick)
* Copa Volpi
** Millor Actor - Fredric March (Death of a Salesman)
* Premi Osella
** Millor guió original - Phone Call from a Stranger (Nunnally Johnson)
** Millor pel·lícula original - La Putain respectueuse (Georges Auric)
** Millor disseny de producció - The Importance of Being Earnest (Carmen Dillon)
* Premi Internacional
** Europa 51 (Roberto Rossellini)
** The Quiet Man (John Ford)
** Saikaku Ichidai Onna (Kenji Mizoguchi)
* Premi FIPRESCI
** Les Belles de nuit (René Clair)
* Premi OCIC
** The Quiet Man (John Ford)
* Premi Pasinetti
** The Quiet Man (John Ford)

## Referències

* ↑ «The 1950′s». Arxivat de l'original el 28 d’abril 2021. [Consulta: 8 octubre 2013].
* ↑ «Juries for the 1950′s». Arxivat de l'original el 12 de maig 2021. [Consulta: 8 octubre 2013].

## Vegeu també

* 2n Festival Internacional de Cinema de Berlín
* 5è Festival Internacional de Cinema de Canes

## Enllaços externs

* 13a Mostra Internacional de Cinema de Venècia - Lloc web oficial
* Premis del Festival de Cinema de Venècia 1952 a IMDb
# 222

El 222 (CCXXII) fou un any comú començat en dimarts de l'edat antiga.

## Esdeveniments

* Urbà I és escollit papa
* Sever Alexandre succeeix a Elagàbal com a emperador de Roma quan aquest és assassinat
* Creació del regne de Wu Oriental
* Batalla de Xiaoting

## Necrològiques

* 11 de març: Elagàbal és assassinat.
* Ma Chao, militar xinès
* Bardesanes, escriptor (data probable)
* Papak II, rei persa

## Referències

* ↑ Alan K. Bowman, Peter Garnsey, Averil Cameron, The Cambridge ancient history : The crisis of empire, A.D. 193-337, vol. 12, Cambridge University Press, 2005
# Acheron Fossae

Acheron Fossae és una depressió al quadrangle Diacria de Mart. La seva ubicació està centrada en 38.5° latitud Nord i 135.87° longitud Oest. Té 718 km de llarg. El canal ha presentat activitat tectònica intensiva antigament.

## Referències

* ↑ "Acheron Fossae". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ «Vetas en una ladera de Acheron Fossae» (en castellà). [Consulta: 25 gener 2021].
# Abd-Al·lah ibn al-Murtada ibn al-Àghlab

Abd-Al·lah al-Murtada ibn Àghlab (àrab: عبد الله المرتضى بن أغلب, ʿAbd Allāh b. al-Murtaḍà b. Aḡlab) (?, 1057 - Mallorca, 1095) va ser el darrer valí de les Illes Balears sota sobirania de la taifa de Dàniyya (1076-<1087) i el primer emir del regne taifa de Mayurqa (<1087-1093). Quan el 1076 la taifa de Dàniyya fou annexionada per la de Saraqusta, el valí Abd-Al·lah al-Murtada començà a actuar de manera independent. A partir de l'any 1087 es documenta l'encunyació de moneda a nom seu, cosa que indicaria que a l'entorn d'aquestes dates s'havia proclamat emir i convertí Mayurqa en el regne taifa de Mayurqa.
La seva làpida sepulcral, que dona les dates del seu naixement i defunció, es troba a Pisa, on amb tota seguretat, fou portada com a part del botí de guerra de la Croada pisano-catalana.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Abd Allah al-Murtada´ ibn Aglab
* ↑ «Abd Allah al-Murtada ibn Aglab». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 18. Palma: Promomallorca, p. 270. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ «Lauda del emir ‛Abd Allāh Bin Aġlab, Abū Naṣr, al-Murtaḍà». Arxivat de l'original el 2012-02-04. [Consulta: 25 novembre 2010].
# Abd-Al·lah ibn al-Hàssan

Abd-Al·lah ibn al-Hàssan ibn al-Hàssan ibn Alí ibn Abi-Tàlib o, més senzillament, Abd-Al·lah ibn al-Hàssan fou un cap alida hassànida, rebesnet del profeta Muhàmmad pel seu net al-Hàssan. Inicialment amb bona relació amb el primer califa abbàssida as-Saffah, després fou sospitós al següent califa, al-Mansur (754), especialment per causa dels seus dos fills Muhàmmad i Ibrahim ibn Abd-Al·lah. El califa envià Uqba ibn Salm amb cartes falses suposadament del Khorasan que demanaven a Abd-Al·lah d'unir-se a una revolta i aquest, inicialment prudent, va caure finalment al parany i va anunciar una futura revolta. El 758 al-Mansur el va cridar a la Meca i el va fer empresonar, però els dos fills es van poder escapar; el 762 el va portar a Babilònia, on va morir a la presó, als 75 anys, segurament assassinat per ordre d'al-Mansur.

## Referències

* ↑ Ahmed, Asad Q. The Religious Elite of the Early Islamic Ḥijāz: Five Prosopographical Case Studies. Occasional Publications UPR, 2011, p.154-156. ISBN 1900934132.

## Bibliografia

* Zetterstéen, K.V. «ʿAbd Allāh b. al-Ḥasan». Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 14 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/abd-allah-b-al-hasan-SIM_0048>
# Abd-Al·lah ibn Ubayy

Abd-Al·lah ibn Ubayy ibn Salul —àrab: عبد الله بن أبي بن سلول, ʿAbd Allāh b. Ubayy b. Salūl— o, senzillament, Abd-Al·lah ibn Ubayy, fou el cap dels Sàlim o Ba-l-Hubla del clan Awf dels Khàzraj, a Medina abans de l'Hègira.
Es va convertir a l'islam vers el 620, però mai no fou un autèntic devot. No va seguir les ordres de Mahoma i la tradició islàmica l'ha considerat cap dels hipòcrites, (al-munafiqun), és a dir aquells medinesos que més o menys encobertament s'oposaren a Mahoma.
Va morir el 631. Els seus fills sí que foren musulmans devots.

## Referències

* Watt, W. Montgomery. «ʿAbd Allāh b. Ubayy». Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 29 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/abd-allah-b-ubayy-SIM_0065>
# A Muvra

A Muvra (cors La Cabra) fou una revista autonomista corsa editada pels excombatents corsos de la Primera Guerra Mundial Petru Rocca i el seu germà Mattei Rocca a París el 1920 com a òrgan del Partit Cors d'Acció. Poc temps després van dur la redacció a Ajaccio.
La revista era de caràcter polític i nacionalista, pretenia ser una plataforma política amb suport dels nacionalistes alsacians i bretons. Cada any publicava un Almanaccu amb poesies, i hi col·laborarien Dumenicu Carlotti, Ageniu Grimaldi, Matteu Cirnensi, Rustincu di Lorettu i G.P. Codaccioni. A MUVRA venia 500 exemplars el 1921, 1.800 el 1923 i 2.500 el 1927, però la majoria d'ells a Marsella i a París.
El 1938 va defensar algunes de les reivindicacions dels feixistes italians i fou prohibida el 1939.
# Abd-al-Khabir (nom)

Abd-al-Khabir és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد الخبير, ʿAbd al-Ḫabīr) que literalment significa ‘Servidor del Ben Informat’, essent «el Ben Informat» un dels epítets de Déu. Si bé Abd-al-Khabir és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Khabir, ‘Abdul Khabier... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen molts musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «خبر». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «خبر». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «خبر» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.