OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Meridià 19 a l'oest

El meridià 19 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Groenlàndia, l'oceà Atlàntic, Àfrica, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 19 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 161 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 2.115 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 19° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,19.000°O﻿ / 90.000; -19.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 82° 1′ N, 19° 0′ O﻿ / ﻿82.017°N,19.000°O﻿ / 82.017; -19.000﻿ (Groenlàndia) Groenlàndia Continent i nombroses illes, incloses illa Princesa Thyra, Store Koldewey, i illa Shannon 74° 28′ N, 19° 0′ O﻿ / ﻿74.467°N,19.000°O﻿ / 74.467; -19.000﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic Mar de Groenlàndia 66° 11′ N, 19° 0′ O﻿ / ﻿66.183°N,19.000°O﻿ / 66.183; -19.000﻿ (Islàndia) Islàndia 63° 25′ N, 19° 0′ O﻿ / ﻿63.417°N,19.000°O﻿ / 63.417; -19.000﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic 60° 0′ S, 19° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,19.000°O﻿ / -60.000; -19.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 72° 38′ S, 19° 0′ O﻿ / ﻿72.633°S,19.000°O﻿ / -72.633; -19.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Terra de la Reina Maud — reclamada per Noruega

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 18 a l'oest
* Meridià 20 a l'oest
# Glossofaginis

Els glossofaginis (Glossophagini) són una tribu de ratpenats fil·lostòmids formada per 10 gèneres i 24 espècies.

## Classificació

* Gènere Anoura
** Ratpenat llengut de cua petita (Anoura caudifer)
** Ratpenat llengut de Wercklea (Anoura cultrata)
** Ratpenat llengut de Geoffroy (Anoura geoffroyi)
** Ratpenat llengut veneçolà (Anoura latidens)
** Anoura luismanueli
* Gènere Choeroniscus
** Ratpenat nassut de Godman (Choeroniscus godmani)
** Ratpenat nassut de Trinitat (Choeroniscus intermedius)
** Ratpenat nassut inca (Choeroniscus minor)
** Ratpenat nassut de Colòmbia (Choeroniscus periosus)
* Gènere Choeronycteris
** Ratpenat nassut mexicà (Choeronycteris mexicana)
* Gènere Dryadonycteris
** D. capixaba
* Gènere Glossophaga
** Ratpenat llengut de Commissaris (Glossophaga commissarisi)
** Ratpenat llengut de Davis (Glossophaga leachii)
** Ratpenat llengut de Miller (Glossophaga longirostris)
** Ratpenat llengut mexicà (Glossophaga morenoi)
** Ratpenat llengut de Pallas (Glossophaga soricina)
* Gènere Hylonycteris
** Ratpenat llengut d'Underwood (Hylonycteris underwoodi)
* Gènere Leptonycteris
** Ratpenat nassut de Curaçao (Leptonycteris curasoae)
** Ratpenat nassut gros (Leptonycteris nivalis)
** Ratpenat nassut petit (Leptonycteris yerbabuenae)
* Gènere Lichonycteris
** Ratpenat llengut bru (Lichonycteris obscura)
* Gènere Monophyllus
** Ratpenat llengut de Barbados (Monophyllus plethodon)
** Ratpenat llengut jamaicà (Monophyllus redmani)
* Gènere Musonycteris
** Ratpenat nassut bananer (Musonycteris harrisoni)
* Gènere Scleronycteris
** Ratpenat llengut d'Ega (Scleronycteris ega)

## Bibliografia

* Bryan C.; Carstens, Barbara; Lundrigan, L. & Myers, Philip «A Phylogeny of the Neotropical Nectar-Feeding Bats (Chiroptera: Phyllostomidae) Based on Morphological and Molecular Data». Journal of Mammalian Evolution, vol.9, n.1/2, 2002, pàg. 23-53. (anglès)
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Glossogobius aureus

Glossogobius aureus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 25 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-àfrica, a les conques dels rius Mekong i Chao Phraya i des del Japó fins a Austràlia.

## Referències

* ↑ Gill T. N. 1859. Description of a new generic form of Gobinae from the Amazon River. Ann. Lyc. Nat. Hist. N. Y. v. 7 (núms. 1-3). 45-48.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Miller, P.J. 1990. Gobiidae. p. 925-951. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa, SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Glossitis romboidal mediana

La glossitis romboidal mediana és una afecció caracteritzada per una àrea d'envermelliment i pèrdua de papil·les linguals de la llengua (una glossitis) i, concretament, al dors central, que de vegades inclou lesions de la llengua i el paladar. S'observa en pacients que utilitzen glucocorticoides inhalats i fumadors, i sol ser una mena de candidiasi oral atròfica crònica, però s'han d'excloure la deficiència hematínica (de B$_{12}$ i folat) i la diabetis.

## Referències

* ↑ Oxford Handbook of Clinical Dentistry (6th ed.), 2014, p. 415
# Grup de la cervantita

El grup de la cervantita és un grup de minerals de la classe dels òxids. Està format per sis espècies: bismutocolumbita, bismutotantalita, cervantita, clinocervantita, estibiocolumbita i estibiotantalita. Totes elles cristal·litzen en el sistema ortoròmbic, a excepció de la clinocervantita que ho fa en el monoclínic.
| Espècie | Fórmula |
| Bismutocolumbita | BiNbO₄ |
| Bismutotantalita | BiTaO₄ |
| Cervantita | Sb₂O₄ |
| Clinocervantita | Sb³⁺Sb⁵⁺O₄ |
| Estibiocolumbita | Sb(Nb,Ta)O₄ |
| Estibiotantalita | Sb(Ta,Nb)O₄ |
Segons la classificació de Nickel-Strunz ls minerals d'aquest grup pertanyen a «04.DE: Òxids i hidròxids amb proporció Metall:Oxigen = 1:2 i similars amb cations de mida mitjana; amb diversos poliedres» juntament amb els següents minerals: downeyita, koragoïta, koechlinita, russellita, tungstibita, tel·lurita, paratel·lurita i baddeleyita.
De totes aquestes espècies només la cervantita ha estat trobada ha estat trobada als territoris de parla catalana, concretament a les mines de la Vall de Ribes i a la Collada Verda, a Pardines, tots dos indrets a la província de Girona (Catalunya).

## Referències

* ↑ «Cervantite Group» (en anglès). Mindat. [Consulta: 15 maig 2023].
# Grup de la cancrinita

El grup de la cancrinita és un gran i complex grup de minerals de la classe dels silicats format per 28 minerals alumosilicats. Aquests minerals poden cristal·litzar en tres sistemes diferents: trigonal, triclínic i hexagonal.
| Espècie | Fórmula | Sistema |
| Afghanita | (Na,Ca,K)₈(Al₆Si₆O₂₄)(Cl₂,SO₄,CO₃)₃·0,5H₂O | trigonal |
| Alloriïta | (Na,Ca,K)₂₆Ca₄(Al₆Si₆O₂₄)₄(SO₄)₆Cl₆ | trigonal |
| Balliranoïta | (Na,K)₆Ca₂(Si₆Al₆O₂₄)Cl₂(CO₃) | hexagonal |
| Betzita | Na₆Ca₂(Al₆Si₆O₂₄)Cl₄ | hexagonal |
| Biachellaïta | (Na,Ca,K)₈(Al₆Si₆O₂₄)(SO₄)₂(OH)$_{0,5}$·H₂O | trigonal |
| Bystrita | Na₇Ca(Al₆Si₆O₂₄)S²⁻Cl⁻ | trigonal |
| Cancrinita | (Na,Ca,☐)₈(Al₆Si₆O₂₄)(CO₃,SO₄)₂·2H₂O | hexagonal |
| Cancrisilita | Na₇(Si₇Al₅)O₂₄(CO₃)·3H₂O | hexagonal |
| Carbobystrita | Na₈(Al₆Si₆O₂₄)(CO₃)·4H₂O | trigonal |
| Cianoxalita | Na₇(Al$_{6-x}$Si$_{6+x}$O$_{24}$)(C₂O₄)$_{0.5+x}$·5H₂O (0 < x < 0.5) | hexagonal |
| Davyna | (Na,K)₆Ca₂(Al₆Si₆O₂₄)(Cl₂,SO₄)₂ | hexagonal |
| Depmeierita | Na₈[Al₆Si₆O₂₄](PO₄,CO₃)$_{1-x}$·3H₂O (x<0,5) | hexagonal |
| Fantappieïta | [Na$_{82.5}$Ca$_{33}$K$_{16.5}$](Si$_{99}$Al$_{99}$O$_{396}$)(SO₄)$_{33}$·4H₂O | trigonal |
| Farneseïta | (Na,Ca,K)₅₆(Al₆Si₆O₂₄)₇(SO₄)₁₂·6H₂O | hexagonal |
| Franzinita | (Na,K)₆Ca₂(Al₆Si₆O₂₄)(SO₄)₂·0,5H₂O | hexagonal |
| Giuseppettita | (Na,K,Ca)₇₋₈(Al₆Si₆O₂₄)(SO₄,Cl)₁₋₂ | trigonal |
| Hidroxicancrinita | (Na,Ca,K)₈(Al₆Si₆O₂₄)(OH,CO₃)₂·2H₂O | hexagonal |
| Kircherita | Na₅Ca₂K(Al₆Si₆O₂₄)(SO₄)₂·0,33H₂O | trigonal |
| Liottita | (Na,K)₁₆Ca₈(Al₆Si₆O₂₄)₃(SO₄)₅Cl₄ | hexagonal |
| Marinellita | (Na,K)₄₂Ca₆(Al₆Si₆O₂₄)₆(SO₄)₈Cl₂·3H₂O | trigonal |
| Microsommita | [(Na,K)₆(SO₄)][CaCl₂][(Si₆Al₆O₂₄)] | hexagonal |
| Pitiglianoïta | K₂Na₆(Si₆Al₆)O₂₄(SO₄)·2H₂O | hexagonal |
| Quadridavyna | (Na,K)₆Ca₂(Al₆Si₆O₂₄)Cl₄ | hexagonal |
| Sacrofanita | (Na$_{61}$K$_{19}$Ca$_{32}$)(Si$_{84}$Al$_{84}$O$_{336}$)(SO₄)$_{26}$Cl₂F₆· 2H₂O | hexagonal |
| Slyudyankaïta | Na$_{28}$Ca₄(Si$_{24}$Al$_{24}$O$_{96}$)(SO₄)₆(S₆)$_{1/3}$(CO₂)·2H₂O | triclínic |
| Steudelita | Na₃(K$_{17}$Ca₇)Ca₄(Al$_{24}$Si$_{24}$O$_{96}$)(SO₃)₆F₆·4H₂O | hexagonal |
| Sulfhidrilbystrita | Na₅K₂Ca[Al₆Si₆O₂₄](S₅)₂(SH) | trigonal |
| Tounkita | (Na,Ca,K)₈(Al₆Si₆O₂₄)(SO₄)₂Cl·H₂O | hexagonal |
| Vishnevita | Na₈(AlSiO₄)₆O₂₄(SO₄)·2H₂O | hexagonal |

## Referències

* ↑ «Cancrinite Group» (en anglès). Mindat. [Consulta: 26 abril 2023].
# Haidilao

Haidilao International Holding Ltd. (xinès tradicional: 海底撈國際控股有限公司, xinès simplificat: 海底捞国际控股有限公司, pinyin: Hǎidǐlāo, literalment 'fortuna') és una cadena de restaurants de Huo Guo fundada el 1994 a Jianyang, Sichuan, Xina. Els seus restaurants es coneixen amb el nom de Haidilao Hot Pot.
Haidilao va ser fundada el 1994. Al principi, era una botiga menuda que venia malatang. Posteriorment, va desenvolupar i ampliar el seu menú. Zhang Yong, que provenia d'un poble de Sichuan, és el conseller delegat de l'empresa.
El 2018, Haidilao Hot Pot va servir a més de 160 milions de clients. A finals del 2018, la cadena tenia 466 botigues en més d'un centenar de ciutats.
El 2019 va obrir el primer establiment europeu, a Londres. El segon es va obrir el 2020, a Madrid. Concretament, ocupa el mateix local a la Gran Vía on s'ubicà el primer McDonald's d'Espanya.

## Referències

* ↑ «Hotpot giant Haidilao set to enter Hong Kong soon». China Daily, 17-02-2017. [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ «Spice of success». China Daily, 04-03-2011. [Consulta: 25 agost 2017].
* 1 2 «经商篇--餐饮业楷模：海底捞基本情况简介！». www.360doc.com. [Consulta: 21 juny 2019].
* ↑ «海底捞董事长张勇：创火锅店福利传奇» (en chinese). China Cuisine Association, 26-10-2010. Arxivat de l'original el 15 de novembre 2011. [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ «2018年海底撈實現營收170億元，平均翻桌率5次/天，日入4600萬». KK News, 27-03-2019. Arxivat de l'original el 14 de desembre 2021. [Consulta: 26 desembre 2019].
* ↑ , 10-09-2018.
* 1 2 3 «Haidilao aterrizará en España con un local en la Gran Vía de Madrid». Hi Retail, 06-05-2020. [Consulta: 8 maig 2020].

## Enllaços externs

* Haidilao - Lloc web oficial
# Gleann an Ghad

Gleann an Ghad (en anglès Glengad o "vall de les branques de salze") és una llogaret d'Irlanda, a la Gaeltacht de Iorras, al comtat de Mayo, a la província de Connacht. Forma part de la parròquia de Kilcommon. La vila és coneguda també com a Dooncarton (Dún Ceartáin), nom que prové del cabdill tribal Ciortan, personatge que apareix a la llegenda Táin Bó Flidhais del cicle ulsterià.
En gran manera el poble té un disseny lineal sense un carrer principal, es troba al nord-oest i al nord-est de Dooncarton Hill, a la parròquia de Kilcommon de Iorras. Les àrees de Gleann an Ghad tenen noms diferents: Baile Grainne (Gleangad East), Baile Lecan (Middle Glengad) i Sean Baile (West Glengad).
Bona part de Gleann an Ghad és Àrea Especial de Conservació i la badia de Sruwaddacon també és una àrea especial protegida per als ocells. També és un espai protegit N.H.A. (Natural Heritage Area) de la Unió Europea.

## Referències

* ↑ http://www.mayococo.ie/en/Services/Heritage/NaturalHeritage/File,952,en.gif Arxivat 2014-01-31 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.mayococo.ie/en/Services/Heritage/NaturalHeritage/File,953,en.gif Arxivat 2014-01-31 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.mayococo.ie/en/Services/Heritage/NaturalHeritage/File,951,en.gif Arxivat 2014-01-31 a Wayback Machine.
# Guisla Umbert

Guisla Umbert va ser una dama catalana del segle xi, baronessa de Palafolls.

## Orígens familiars

Era filla d'Umbert de Sesagudes i de Sicardis de Montsoriu. Era doncs, per línia paterna membre del llinatge dels Umbert, i per línia materna del llinatge dels Montsoriu, vescomtes de Girona (si bé aquest títol l'ostentava la seva tia Ermessenda de Montsoriu.
| | | | | | | 4. Odó de Sesagudes | 4. Odó de Sesagudes | 4. Odó de Sesagudes | 4. Odó de Sesagudes | | |
| | | | | | | | | | | | | | 2. Umbert de Sesagudes | 2. Umbert de Sesagudes | 2. Umbert de Sesagudes | 2. Umbert de Sesagudes | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 5. Gerberga | 5. Gerberga | 5. Gerberga | 5. Gerberga |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 1. Guisla Umbert | 1. Guisla Umbert | 1. Guisla Umbert | 1. Guisla Umbert |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 24. Guinguís | 24. Guinguís | 24. Guinguís | 24. Guinguís |
| 12. Sunifred | 12. Sunifred | 12. Sunifred | 12. Sunifred | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | 25. Jerosòlima Gudriela | 25. Jerosòlima Gudriela | 25. Jerosòlima Gudriela | 25. Jerosòlima Gudriela | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | 6. Amat de Montsoriu | 6. Amat de Montsoriu | 6. Amat de Montsoriu | 6. Amat de Montsoriu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | 13. Aurúcia | 13. Aurúcia | 13. Aurúcia | 13. Aurúcia | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | 3. Sicardis de Montsoriu | 3. Sicardis de Montsoriu | 3. Sicardis de Montsoriu | 3. Sicardis de Montsoriu | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | 7. Sança | 7. Sança | 7. Sança | 7. Sança | | | | | | | | |

## Núpcies i descendents

Es va casar amb Bernat Gausfred. Van tenir un fill, Gausfred, que va ser el primer en usar el cognom de Palafolls, donant així origen al llinatge.

## Fets destacables

Heretà del seu pare el castell de Palafolls, al voltant de la qual s'estenia la baronia de Palafolls. Es va separar així aquesta baronia de les de Montpalau i Montseny que restaren en el tronc principal de la família, el primogènit Guillem Umbert I de Montseny.

## Referències

* ↑ Mallorquí, Elvis «El terme de Lloret de Mar del segle xi al XVIII: una aproximació cartogràfica». Quaderns de la Selva, 13, 2001, pàg. 67-82 [Consulta: 11 agost 2016].
* 1 2 «Guisla Umbert». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Guisla Umbert». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Guisla Umbert». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Étienne-François de Lantier

Étienne-François de Lantier (Marsella, 1 d'octubre de 1734 - Marsella, 31 gener de 1826) va ser un escriptor i dramaturg francès del segle xviii.
Va ser membre de diverses institucions acadèmiques, com l'Acadèmia de Marsella en 1786, l'Accademia della Crusca a Florència, l'Académie d'Arcadie a Roma o la Société du Caveau. També va ser cavaller de l'Ordre royal et militaire de Saint-Louis. Les seves obres completes van ser publicades a París a Auguste Desrez i Arthus Bertrand entre 1836 i 1837, recuperades i col·leccionades per Pierre-Joseph Charrin, precedides per una nota biogràfica de Gaston de Flotte.

## Referències

* 1 2 Rabbe, M.M. «Lantier, E.F. de». A: Biographie universelle et portative des contemporains, ou Dictionnaire historique des hommes vivants et des hommes morts depuis 1788 jusqu'à nos jours.... Chez l'éditeur, 1836, p. 143 [Consulta: 23 març 2019].
* 1 2 Lantier, Etienne Francois de. Œuvres complètes de E. F. de Lantier: précédées d'une notice biographique et littéraire. Bertrand, 1836, p. 1 [Consulta: 23 març 2019].
# Riffelsee

El Riffelsee és un llac de muntanya a una altitud de 2.770 metres, al peu de la muntanya Riffelhorn a Zermatt, al cantó de Valais, Suïssa. És a baix de l'estació de Rotenboden a Gornergratbahn. El Riffelsee és conegut pel reflex en les seves aigües de la part est de la paret de la referida muntanya, un dels motius de fotos més cobejada a Suïssa.

## Enllaços externs

* Els miradors mes espectaculars de Zermatt-Matterhorn (castellà)
# Eduardo Alejandro Lago Correa

Eduardo Alejandro Lago Correa (Montevideo, 28 de juny de 1979) és un futbolista internacional uruguaià que juga al Rosenborg BK de Noruega. Va guanyar campionats amb el Club Atlético Peñarol i amb el BK Rosenborg, a més d'obtenir la tercera posició amb la selecció de futbol de l'Uruguai a la Copa Amèrica de futbol 2004.

## Palmarès
### Club
#### Club Atlético Peñarol

* Campió de l'Uruguai (1): 2003.

#### Rosenborg BK

* Lliga noruega de futbol (2): 2009, 2010.

### Internacional
#### Uruguai

* Copa Amèrica de futbol 2004: Tercera posició.

## Referències

* ↑ «Alejandro Lago» (en noruec). adressa.no. Arxivat de l'original el 2012-10-24. [Consulta: 22 setembre 2011].
* ↑ «Mestvinnende spillere» (en noruec). Norwegian Broadcasting Corporation. [Consulta: 22 setembre 2011].

## Enllaços externs

* Footballdatabase (francès)
* Perfil de Lago a National Football Teams (anglès)
# Ladislav Tikal

Ladislav Tikal (Soběslav, 25 de maig de 1905 - Praga, 30 de juny de 1980) va ser un gimnasta artístic txecoslovac que va competir durant la dècada de 1920.
El 1928 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Amsterdam, on disputà les set proves del programa de gimnàstica. Guanyà la medalla de plata en la competició del concurs complet per equips, mentre en les altres sis proves finalitzà més enllà de la desena posició.

## Referències

* ↑ «Ladislav Tikal Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d’abril 2020. [Consulta: 27 maig 2018].
# Joan Llorens i Carrió

Joan Llorens i Carrió (Barcelona, 1934) és un empresari i directiu d'empreses en el camp de l'automoció.

## Biografia

És doctor Enginyer Industrial per l'Escola d'Enginyers Industrials de Barcelona des de 1967, graduat en Administració d'empreses per l'IESE de Barcelona i per la School of Business de la Universitat Stanford de Califòrnia el 1987.
De jove treballà per a l'Institut Nacional d'Indústria (INI). Fou directiu d'ENASA-Pegaso i president de la Confederació Espanyola d'Automoció del 1989 al 1994. Del 1993 al 1997 fou cap del comitè executiu de SEAT. El 1998 va rebre la Creu de Sant Jordi. En 2013 ingressà com a acadèmic de número a la Reial Acadèmia de Ciències Econòmiques i Financeres.

## Referències

* ↑ Biografia Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine. al web del RACEF
* ↑ Juan Llorens Carrio nouveau président de Seat Arxivat 2018-01-28 a Wayback Machine., Les Echos, 5 de novembre de 1993
* ↑ Joan Llorens, experto en reconversiones, expansion.com, 17 de juliol de 2012
* ↑ Juan Llorens, nou acadèmic de la RACEF, El Punt Avui, 24 d'octubre de 2013

## Enllaços externs

* Biografia al web de la RACEF
# Maria Comnena

«Maria Comnena» té aquests significats:
* Maria Comnena, germana de l'emperador romà d'Orient Aleix I Comnè
* Maria Comnena, filla d'Aleix I Comnè
* Maria Comnena, reina d'Hongria (1144–1190), esposa d'Esteve IV d'Hongria
* Maria Comnena Porfirogènita (1152–1182), la Porfirogènita, filla gran de l'Emperador Manuel I Comnè i de Berta de Sulzbach
* Maria Comnena de Jerusalem, reina de Jerusalem (vers 1150-1208/17), segona esposa del rei Amalric I de Jerusalem i mare d'Isabel de Jerusalem
* Maria Comnena de Trebisonda (morta el 1439), tercera esposa de l'emperador Joan VIII Paleòleg i darrera emperadriu consort de l'Imperi Romà d'Orient
# Kimberley

* No s'ha de confondre amb Kimberly.
«Kimberley» té aquests significats:
* Toponímia:
** Austràlia:
*** Kimberley (Austràlia Occidental)
*** Kimberley Warm Springs (Tasmània)
** Canadà: Kimberley (Colúmbia Britànica)
** Sud-àfrica: Kimberley (Sud-àfrica), localitat que dona nom al mineral kimberlita
** Regne Unit:
*** Kimberley (Norfolk)
*** Kimberley (Nottinghamshire)
* Biografies:
** Barry Kimberley, futbolista
** Kayton Kimberly, home de negocis i autor de Repossess Your Life!
** Kimberley Chen, Taiwan
* Miscel·lània:
** HMS Kimberley (F50), destructor de la classe K de la Royal Navy
** Setge de Kimberley (1899–1900), esdeveniment durant la Segona Guerra Boer
# Meridià 32 a l'oest

El meridià 32 a l'oest de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord travessant l'oceà Àrtic, Groenlàndia, l'oceà Atlàntic, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 32 a l'oest forma un cercle màxim amb el meridià 148 a l'est. Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 3.562 km.

## De Pol a Pol

Començant en el pol Nord i dirigint-se cap al pol Sud, aquest meridià travessa:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 32° 0′ O﻿ / ﻿90.000°N,32.000°O﻿ / 90.000; -32.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 83° 36′ N, 32° 0′ O﻿ / ﻿83.600°N,32.000°O﻿ / 83.600; -32.000﻿ (Groenlàndia) Groenlàndia Terra de Peary septentrional 83° 3′ N, 32° 0′ O﻿ / ﻿83.050°N,32.000°O﻿ / 83.050; -32.000﻿ (Fiord Frederick E. Hyde) Fiord Frederick E. Hyde 83° 59′ N, 32° 0′ O﻿ / ﻿83.983°N,32.000°O﻿ / 83.983; -32.000﻿ (Groenlàndia) Groenlàndia Terra de Peary meridional 81° 54′ N, 32° 0′ O﻿ / ﻿81.900°N,32.000°O﻿ / 81.900; -32.000﻿ (Fiord Independence) Fiord Independence (Groenlàndia) 81° 44′ N, 32° 0′ O﻿ / ﻿81.733°N,32.000°O﻿ / 81.733; -32.000﻿ (Groenlàndia) Groenlàndia 68° 15′ N, 32° 0′ O﻿ / ﻿68.250°N,32.000°O﻿ / 68.250; -32.000﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic Passa a l'est de les illes Fernando de Noronha, Brasil (a 3° 50′ S, 32° 23′ O﻿ / ﻿3.833°S,32.383°O﻿ / -3.833; -32.383﻿ (Fernando de Noronha)) 60° 0′ S, 32° 0′ O﻿ / ﻿60.000°S,32.000°O﻿ / -60.000; -32.000﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic 77° 2′ S, 32° 0′ O﻿ / ﻿77.033°S,32.000°O﻿ / -77.033; -32.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Antàrtida Argentina, reclamat per Argentina Territori Antàrtic Britànic, reclamat per Regne Unit

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 31 a l'oest
* Meridià 33 a l'oest