OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tractat d'Aquisgrà (1748)

El Tractat d'Aquisgrà és un tractat de pau signat el 18 d'octubre de 1748 a la ciutat d'Aquisgrà que va posar fi a la Guerra de Successió Austríaca iniciada l'any 1740. Les negociacions van iniciar-se el 24 d'abril del 1748 en aquesta "ciutat imperial lliure" dins el Sacre Imperi Romanogermànic, sent els principals negociadors el Regne de la Gran Bretanya i França, qui havien dirigit els dos bàndols enfrontats en la guerra.

## Clàusules del Tractat

* La majoria de les conquestes realitzades durant la contesa van ser restituïdes als seus amos originals. El govern francès es va comprometre a evacuar els Països Baixos austríacs i algunes places neerlandeses que havien estat ocupades durant la contesa, a més de retornar la ciutat de Madràs als britànics. Aquests, per la seva banda, van retornar la fortalesa de Louisbourg (Cap Breton, Canadà) als francesos.
* L'Emperadriu Maria Teresa I d'Àustria va cedir els ducats de Parma, Piacenza i Guastalla, al nord d'Itàlia, a Felip I de Parma, fill del rei Felip V d'Espanya i Isabel de Farnesi. Així mateix alguns territoris de l'oest de la Llombardia van ser lliurats al rei Carles Manuel III de Sardenya.
* Les fronteres del Ducat de Mòdena i la República de Gènova van ser restaurades en el seu traçat original.
* Per tancar la Guerra de l'orella de Jenkins, Espanya va revalidar amb Gran Bretanya el "Derecho de Asiento", el permís a aquest país per enviar un vaixell mercant a l'any a les colònies espanyoles d'Amèrica. Ambdós punts havien estat acordats prèviament el 16 de març de 1713 en el Tractat d'Utrecht.

## Significança

La major part del tractat es va limitar a estipular un retorn a l'statu quo previ a la guerra. Encara que va assegurar la pau a Itàlia (cosa a la qual també va contribuir l'arribada al tron espanyol de Ferran VI, molt menys interessat a recuperar l'antiga Itàlia espanyola que el seu pare), el tractat no va acabar amb la rivalitat entre França i el Regne de la Gran Bretanya a l'Índia i Amèrica del Nord, que tornaria a esclatar en la Guerra dels Set Anys (1756-1763).
El tractat va crear un especial descontentament a França, on s'havia donat per assentat que els Països Baixos austríacs serien annexionats al país després d'haver estat conquistats en una brillant campanya militar dirigida pel comte Maurici de Saxònia. La seva restitució a la Corona Austríaca va donar lloc a la popularització de la dita bête comme la paix ("estúpid com la pau") als carrers de la ciutat de París.
Per la seva banda, Espanya i Gran Bretanya van signar el Tractat de Madrid el 5 d'octubre de 1750, que va eliminar el "Derecho de Asiento" en canvi d'una indemnització de 100.000 lliures.

## Referències

* 1 2 Holborn, Hajo. A History of Modern Germany (en anglès). vol.1 (1648-1840). Princeton University Press, 1982, p. 217. ISBN 0691007969.
* ↑ Sosin, Jack M., "Louisburg and the Peace of Aix-la-Chapelle, 1748," The William and Mary Quarterly." Third Series, Vol. 14, No. 4 (Oct., 1957): 516-535
# Tractat d'Aranjuez (1779)

El Tractat d'Aranjuez de 1779 va ser un tractat internacional signat a la ciutat d'Aranjuez el 12 d'abril de 1779 entre el representant del Regne de França, Charles Gravier, comte de Vergennes, i el representant del Regne d'Espanya, José Moñino y Redondo, Comte de Floridablanca. En virtut d'aquest tractat Espanya intervenia en la Guerra de la Independència dels Estats Units en ajuda de França.
Considerat com a part dels anomenats Pactes de Família, establia el compromís de les dues potències europees per a envair conjuntament el Regne de la Gran Bretanya (tot i que això no va succeir finalment), així com la recuperació per a Espanya de Gibraltar (això va provocar que els britànics haguessin de desviar a Gibraltar tropes destinades en un principi a les colònies), Menorca (1782), les Florides (1783) i l'Hondures Britànica, a més de la suspensió dels drets comercials sobre la fusta dels anglesos en la costa de Campeche. Per la seva banda, França exigia l'expulsió dels anglesos de Terranova, la recuperació del Senegal, el dret de comerç amb l'Índia i la retenció de l'illa de Dominica.
Els ports de Toló i Brest, a França, que estaven bloquejats pels britànics, van ser desbloquejats per la falta d'efectius dels britànics. Amb els ports atlàntics oberts, els francesos van poder portar tropes a Amèrica, al comandament del marquès de La Fayette, sent de gran ajuda els colons en la seva guerra.
Més tard, Holanda també s'unirà a la coalició formada per Espanya i França, amb ambicions de guanyar posicions pel domini dels mars.

## Referències

* ↑ Medina Rojas, F. de Borja. José de Ezpeleta, gobernador de La Mobila, 1780-1781 (en castellà). CSIC, 1980, p. XLII. ISBN 8400046498.

## Vegeu també

* Pactes de Família

## Enllaços externs

* Tratado de Aranjuez de 1779 (castellà)
* Revolution: Diplomacy (anglès)
# Tres dies de Flandes Occidental 2014

Els Tres dies de Flandes Occidental 2014 foren la 68a edició dels Tres dies de Flandes Occidental, una cursa ciclista que es disputa per les carreteres de Flandes Occidental, Bèlgica. La cursa es va disputar entre el 7 i 9 de març de 2014, formant part de l'UCI Europa Tour 2014, amb una categoria 2.1.
El vencedor final fou l'estoni Gert Jõeäär (Cofidis), que s'imposà al belga Guillaume van Keirsbulck (Omega Pharma-Quick Step) i al francès Johan Le Bon (FDJ), segon i tercer respectivament. En les classificacions secundàries Danilo Napolitano (Wanty-Groupe Gobert) guanyà la classificació per punts, Eduard-Michael Grosu (Vini Fantini Nippo) els esprints, Van Keirsbulck fou el millor jove i el Trek Factory Racing fou el millor equip.

## Equips

L'organització comunicà la llista dels 25 equips convidats el 25 de febrer de 2014. D'aquests, vuit eren World Tour, set equips continentals professionals i 10 equips continentals:
* equips World Tour: AG2R La Mondiale, BMC Racing Team, FDJ, Garmin-Sharp, Giant-Shimano, Lotto-Belisol, Omega Pharma-Quick Step, Trek Factory Racing
* equips continentals professionals: Bretagne-Séché Environnement, Cofidis, MTN-Qhubeka, NetApp-Endura, RusVelo, Topsport Vlaanderen-Baloise, Wanty-Groupe Gobert
* equips continentals: 3M, An Post-ChainReaction, De Rijke, Roubaix Lille Métropole, Stuttgart, Vastgoedservice-Golden Palace Continental, Veranclassic-Doltcini, Verandas Willems, Vini Fantini Nippo, Wallonie-Bruxelles

## Etapes

| Etapa | Data | Recorregut | Km | Vencedor d'etapa | Líder de la general |
| Pr. | 7 de març | Middelkerke - Middelkerke | 7,0 | Gert Jõeäär (EST) | Gert Jõeäär (EST) |
| 1a | 8 de març | Bruges - Harelbeke | 182,9 | Danny van Poppel (NED) | Gert Jõeäär (EST) |
| 2a | 9 de març | Nieuwpoort - Ichtegem | 185,9 | Guillaume Van Keirsbulck (BEL) | Gert Jõeäär (EST) |

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Gert Jõeäär (EST) | Cofidis | 8h 43' 24" |
| 2 | Guillaume Van Keirsbulck (BEL) | Omega Pharma-Quick Step | + 3" |
| 3 | Johan Le Bon (FRA) | FDJ | + 5" |
| 4 | Stijn Devolder (BEL) | Trek Factory Racing | + 11" |
| 5 | Jan Ghyselinck (BEL) | Wanty-Gobert | + 13" |
| 6 | Silvan Dillier (SUI) | BMC Racing Team | + 13" |
| 7 | Danny van Poppel (NED) | Trek Factory Racing | + 15" |
| 8 | Jesse Sergent (NZL) | Trek Factory Racing | + 15" |
| 9 | Kristof Vandewalle (BEL) | Trek Factory Racing | + 16" |
| 10 | Jan Bárta (CZE) | NetApp-Endura | + 17" |

## Referències

* ↑ «Llista de participants». Arxivat de l'original el 2014-03-08. [Consulta: 11 març 2014].
* ↑ «Liste des équipes présentes». cyclismactu.net, 25-02-2014.

## Enllaços externs

* (neerlandès) Web oficial Arxivat 2015-03-07 a Wayback Machine.
* (anglès) (francès) (neerlandès) (alemany) Resultats del 2014 Arxivat 2014-03-11 a Wayback Machine.
# Uladzimir Karatkévitx

Uladzimir Karatkévitx (1930, Orxa, Belarús),en belarús Уладзімір Караткевіч, és un escriptor, crític literari i traductor belarús.

## Biografia

El 1954 acabà els estudis a la Universitat de Filologia de Kíev. Ensenyà en una escola de poble prop de Kíev, i després a la seva vila natal, Orxa. Més tard, a Moscou, estudià literatura i cinematografia.

## Novel·les

* Леаніды ня вернуцца да Зямлі (Нельга забыць) / Els Leònides no tornaran a la terra/ (1960—62, publicat el 1962)
* Каласы пад сярпом тваім (1962—64, publicat el 1965)
* Хрыстос прызямліўся ў Гародні / Crist aterra a Harodnia: (1965—66, publicat en belarús el 1972)
* Чорны замак Альшанскі / Castell negre d'Alxani / (1979)
* Дзікае паляванне караля Стаха / La caça salvatge del rei Statx/(1950, 1958, publicat el 1964)
* У снягах драмае вясна / La primavera adormida en les neus / (1957, publicat el 1989)
* Цыганскі кароль / El rei dels gitanos (1958, publicat el 1961)
* Сівая легенда / Una antiga llegenda / (1960, publicat el 1961)
* Зброя / L'arma /(1964, publicat el 1981)
* Ладдзя Роспачы (1964, publicat en belarús el 1978)
* Чазенія (1966, publicat el 1967)
* Лісце каштанаў (1973)
* Крыж Аняліна (obra no acabada, publicada el 1988)
# Uladzímir Bulatau

Uladzímir Bulatau (Novossibirsk, 30 de juny de 1929 - 19 de febrer de 1976) fou un atleta belarús, especialista en el salt de perxa, que va competir durant la dècada de 1950.
En el seu palmarès destaca una medalla de bronze en el salt de perxa al Campionat d'Europa d'atletisme de 1958, rere Eeles Landström i Manfred Preussger. També guanyà una medalla de plata i una de bronze al Festival Mundial de la Joventut i els Estudiants i el campionat soviètic de 1957. El 1959 va batre el rècord d'Europa del salt de perxa en dues ocasions.
El 1956 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Melbourne, on fou novè en la prova del salt de perxa del programa d'atletisme.

## Millors marques

* Salt de perxa. 4.64 metres (1959)

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Vladimir Bulatov». [Consulta: 8 desembre 2021].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 13 maig 2020].
* ↑ «European Championships (Men)». [Consulta: 29 novembre 2021].
* ↑ «World Student Games (UIE)». [Consulta: 8 desembre 2021].
* ↑ Зеличенок, B.Б.; Спичков, B.Н.; Штейнбах, B.Л.. Лёгкая Aтлетика: энциклопедия А-Я в 2-х томах (en rus). 1 - А–Н. Moscou: Человек, 2012, p. 117. ISBN 9785904885809.
* ↑ García, José María. rfea.es. Progresión de los Récords de Europa al Aire Libre Progression of the European Outdoor Records (cerrado a / as at 31.10.2016) (en castellà, anglès), p. 23. Arxivat 2022-02-20 a Wayback Machine.
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 8 desembre 2021].
# Umbel·la

Una umbel·la, en botànica, és el terme utilitzat per un conjunt de flors que parteixen els pedicels, iguals, de l'eix central, amb format de paraigua. És a dir, és una inflorescència en forma de paraigua.
Pot ser pseudoumbel·la quan parts formen flors "falses", com per exemple, bràctees.
Pot ser simple o composta. La majoria d'apiàcies tenen les inflorescències d'aquesta mena tot i que són dobles; així les umbel·les compostes tenen umbel·les que, en comptes de flors, porten al seu torn altres umbel·les més petites anomenades umbèl·lules.
El terme ve del llatí umbra, que significa ombra o foscor, aplicat en algunes llengües, com l'italià i l'anglès, per paraigua, ombrello i umbrella respectivament.

## Bibliografia

   * Font i Quer, Pius; Bolòs, Oriol de. Iniciació a la botànica. 2a. edició. Fontalba, 1979. ISBN 84-85530-08-X.
   * de Bolòs, Oriol [et al.].. Flora manual dels Països Catalans. 2a edició. Barcelona: Pòrtic, 1993. ISBN 84-7306-400-3.
# Trosmis

Trosmis (en llatí Trosmis, en grec antic Τροσμίς) era una ciutat de la Baixa Mèsia a la vora de Danubi on tenia el quarter general la Legió I Iovia (segons l'Itinerari d'Antoní) o la Legió II Herculia (segons la Notitia Imperium). Podria ser l'actual Matchin.

## Referències

* ↑ Smith, William. Dictionary of Greek and Roman Geography (en anglès), 1854.
# Valleret

Valleret és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 51 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Valleret era de 51 persones. Hi havia 24 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 25 habitatges, 23 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 1 estava desocupat. 24 eren cases i 1 era un apartament. Dels 23 habitatges principals, 21 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien tres cambres, 9 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 15 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 9 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Valleret el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 37 persones, 26 eren actives i 11 eren inactives. Les 26 persones actives estaven ocupades(16 homes i 10 dones).. De les 11 persones inactives 5 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Valleret hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Valleret a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Valleret a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Unió Esportiva Fraga

La Unió Esportiva Fraga és un club de futbol aragonès de la ciutat de Fraga, Baix Cinca, a la Franja de Ponent. Va ser fundat el 1927 i juga a la Tercera divisió (Grup XVII).

## Història
### Dades del club

* Temporades a 2a B: 4
* Temporades en 3a: 21
* Millor lloc a la lliga: 10è
* Pitjor lloc a la lliga: 18è

## Uniforme

* Uniforme titular: Samarreta vermella, pantaló blau fosc i mitges vermelles.

## Estadi

Juga els seus partits com a local al camp de futbol de La Estacada que té una capacitat per a 1.000 espectadors.

## Palmarès

* Lliga 3a divisió (4): 1990/91, 1999/00, 2001/02 i 2002/03

## Referències

* ↑https://www.eldiariodehuesca.com/deportes/jose-miguel-martinez-continua-como-presidente-ud-fraga_21685_102.html
* ↑https://www.eldiariodehuesca.com/deportes/miguel-rubio-seguira-en-banquillo-ud-fraga_21746_102.html
* ↑ «Camiseta Local UD Fraga 2019-20» (en espanyol europeu). [Consulta: 18 setembre 2024].
* ↑ «Infraestructuras deportivas: Campo de fútbol | Ayuntamiento de Fraga». [Consulta: 10 setembre 2024].

## Enllaços externs

* pàgina oficial UD FRAGA
* El club al web de la Federació Aragonesa de Futbol
# Valère Ollivier

Valère Ollivier (Roeselare, 28 de setembre de 1921 - Roeselare, 10 de febrer de 1958) va ser un ciclista belga que fou professional entre 1942 i 1955.
Durant la seva carrera professional aconseguí 93 victòries, les més importants dels quals foren la Gant-Wevelgem (1948), el Campionat de Bèlgica de ciclisme en ruta (1949) i la Kuurne-Brussel·les-Kuurne (1950).

## Palmarès

* 1945
** 1r de la Kuurne-Brussel·les-Kuurne
* 1947
** 1r de la Brussel·les-Avegem
* 1948
** 1r de la Gant-Wevelgem
* 1949
** Campió de Bèlgica en ruta
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
** Vencedor de 2 etapes del Tour de l'Àfrica del Nord
* 1950
** Campió de Bèlgica de clubs de contrarellotge
** 1r de la Kuurne-Brussel·les-Kuurne
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
** 1r a la Gullegem Koerse
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Bèlgica
* 1951
** Campió d'Europa de Madison (amb Albert Sercu)
** Campió de Bèlgica de clubs de contrarellotge
** 1r del Circuit de les Ardenes flamenques - Ichtegem
* 1952
** 1r de l'Anvers-Gant
** 1r al Circuit de Houtland
* 1953
** 1r a la Brussel·les-Ingooigem
** Vencedor d'una etapa de la París-Niça
* 1955
** Vencedor d'una etapa de la Volta al Marroc

## Enllaços externs

* Palmarès de Valère Ollivier (francès)
# València franquista

Entre el 1939 i el 1978, València vivia quaranta anys de govern autocràtic, conegut com a la València franquista. Aquests anys canviaria radicalment la ciutat i la societat civil.
L'adveniment de la Dictadura de Franco va provocar un canvi radical: es van prohibir els partits polítics, es va iniciar una severa repressió ideològica, l'Administració va recuperar les competències anteriors a la guerra i l'Església va encapçalar el rearmament moral de la societat. L'autarquia econòmica va provocar una profunda crisi i el desabastiment dels mercats: els racionaments i l'estraperlo es van imposar durant més d'una dècada. Damunt de desgràcies, el 14 d'octubre de 1957 el Túria es va desbordar en la pitjor riuada de la seua història.
Al començament dels seixanta es va iniciar la recuperació econòmica i València va viure un espectacular creixement demogràfic a causa de la immigració i l'execució d'importants obres urbanístiques i d'infraestructures. Aquesta immigració, provinent sobretot de les localitats espanyoles d'Albacete, Conca i Terol representaria un auge important de castellanoparlants que no comprenien el català, el qual potenciaria un nou monolingüisme contra el ja establert bilingüisme de la ciutat.
Es va posar en marxa el Pla Sud per a construir un curs alternatiu al riu Túria que evitara futurs desbordaments, es van millorar els accessos i es van iniciar reformes interiors, de manera que va canviar la fisonomia d'algunes places destacades (com la de l'Ajuntament o la de la Reina) i es van obrir carrers (Poeta Querol). La ciutat va créixer, es van dissenyar nous barris a la perifèria i es van traçar noves avingudes. El ritme de vida va canviar: va arribar el sis-cents i la televisió, símbols d'un nou consumerisme.

## Enllaços externs

* Web de l'ajuntament de València d'on s'ha extret part de la informació anterior, amb permís.
# Upper Marlboro

Upper Marlboro és una població dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 648 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Upper Marlboro tenia 648 habitants, 292 habitatges, i 165 famílies. La densitat de població era de 610,2 habitants per km².
Dels 292 habitatges en un 31,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 29,5% hi vivien parelles casades, en un 22,9% dones solteres, i en un 43,2% no eren unitats familiars. En el 34,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,9% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 36,3% entre 25 i 44, un 23,1% de 45 a 60 i un 9,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 75,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 52.813$ i la renda mediana per família de 58.542$. Els homes tenien una renda mediana de 42.639$ mentre que les dones 39.000$. La renda per capita de la població era de 28.892$. Entorn de l'1,3% de les famílies i l'1,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Upper Marlboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Upper Marlboro». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Upper Sandusky

Upper Sandusky és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 6.364 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Upper Sandusky tenia 6.533 habitants, 2.744 habitatges, i 1.682 famílies. La densitat de població era de 481,4 habitants per km².
Dels 2.744 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,7% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 38,7% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 19,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.613 $ i la renda mediana per família de 45.236 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.829 $ mentre que les dones 22.526 $. La renda per capita de la població era de 17.484 $. Aproximadament el 2,7% de les famílies i el 4,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Upper Sandusky». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Upper Sandusky». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Valenzuela

Valenzuela és una localitat de la província de Còrdova, Andalusia, Espanya.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1.484 | 1.486 | 1.463 | 1.440 | 1.420 | 1.408 | 1.392 | 1.391 | 1.366 | 1.364 |

## Enllaços externs

* Institut d'Estadística d'Andalusia: Cens de Població
* Institut d'Estadística d'Andalusia: Situació geogràfica
* Valenzuela - Sistema d'Informació Multiterritorial d'Andalusia
* Pàgina de Valenzuela Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.
* Formulari de Dades Econòmiques Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.