# Llista de basíliques i catedrals d'Itàlia

Aquest article recull totes les basíliques i catedrals d'Itàlia, temples catòlics que tenen especial rellevància eclesiàstica. A més, des del punt de vista arquitectònic, aquestes esglésies són alguns dels millors exemples del país i algunes (81) han estat incloses en la llista de Patrimoni de la Humanitat —4 a títol individual (catedrals de Mòdena, Cefalú i Monreale i basílica de Sant Francesc d'Assís) i les altres incloses en àmbits més amplis, especialment els «béns de la Santa Seu beneficiaris del dret d'extraterritorialitat situats a la ciutat de Roma i Sant Pau Extramurs»— i moltes altres són considerades monuments històrics i artístics del país.
A Itàlia —inclosos a aquests efectes Ciutat del Vaticà i San Marino—, al setembre de 2019, 510 esglésies catòliques tenien la condició de «catedral» —228 actuals, 140 cocatedrals, 2 pro-catedrals i 128 antigues catedrals, que per haver estat seu de diòcesi en el passat porten per sempre tal títol canònic i honorífic— i altres 578 la de «basílica» per haver-se'ls concedit per declaració papal. D'aquests temples, 156 tenen la doble condició de (co)catedral i basílica.

## Distinció eclesiàstica

Des del punt de vista religiós, una catedral és un temple cristià en el qual el bisbe té seu o càtedra —lloc des d'on presideix la comunitat cristiana, ensenyant la vida de fe i la doctrina—, sent així l'església principal de cada diòcesi o església particular.
A més, una església catòlica té la consideració de «basílica» per prerrogativa del Romà Pontífex a causa de la seva importància, circumstàncies històriques o rellevància. Això li atorga el dret a lluir en l'altar major dos signes de la dignitat papal i la unió amb la Santa Seu: el conopeu o umbraculum i el tintinacle. A més, el Sant Pare concedeix a la comunitat que rendeix culte en la basílica la gràcia de guanyar l'indulgència plenària si visita el temple en quatre ocasions especials: el dia de Sant Pere i Sant Pau, el dia de la Càtedra de Sant Pere, l'aniversari de l'entronització del pontífex regnant, i una altra data de l'any triada lliurement. Perquè un temple pugui aconseguir el títol basilical, ha de reunir tres requisits:
* ser un temple d'excepcional esplendor, aixecat amb un perfil destacat;
* ser un focus espiritual d'una comunitat o santuari per a la multitud de devots que acudeixen a ell;
* tenir sota les seves voltes un tresor espiritual i sagrat, donant culte ininterromput al Senyor, a la Verge i al Sant venerat en ell.
Solament quatre basíliques de Roma són considerades «basíliques majors o papals» —Sant Pere, Sant Joan del Laterà, Sant Pau Extramurs i Santa Maria Major, pertanyents formalment a la Ciutat del Vaticà— sent totes les altres basíliques del món «basíliques menors».

## Distinció arquitectònica

Des del punt de vista compositiu, es parla d'esglésies basilicals a les quals segueixen la tipologia de les primitives esglésies paleocristianes, de nau longitudinal única i accés per un dels extrems. Van ser esglésies basilicals moltes de les primitives esglésies visigòtiques, de les quals amb prou feines queden exemples més que a Espanya.
També s'usen les expressions aspecte, dimensions o proporcions catedralici(s)/e(s) quan les esglésies, en general per les seves grans dimensions i disposició, s'assemblen a les millors catedrals eclesials. Són exemple d'això aquelles esglésies amb destacades portades, amb importants cúpules i cimboris, amb torres i campanars de gran altura, o amb gran nombre de naus i de trams.

## Basíliques i catedrals d'Itàlia

La taula s'ha ordenat de la següent manera:
* primer les basíliques, per ordre cronològic segons la data de declaració; el nombre d'ordre correspon al que se'ls assigna en el lloc de referència «Gcatholic.org»; si l'entrada mostra «s/n» (sense nombre), fa referència a noves basíliques no recollides en el lloc.
* després les catedrals, per ordre alfabètic de les ciutats en les quals hagin estat erigides: primer les catedrals actuals, després les cocatedrals i finalment les antigues catedrals.
* i finalment, les basíliques en sentit estrictament arquitectònic, les que responen a una tipologia arquitectònica i no a la litúrgia.
La taula es pot ordenar alfanumèricament per cadascuna de les columnes fent clic en la icona situat en la primera fila de la columna corresponent.
L'ombreig té el següent significat:
| Basílica (amb declaració oficial) | Catedral | Basílica-catedral | cocatedral (amb núm., basílica-cocatedral) | Antiga catedral (amb núm., basílica-excatedral) | Basílica nominal (sense rellevància litúrgica) |

## Referències

* ↑ Del total de 134 esglésies que han estat distingides. Vegeu en: «World Heritage Catholic Churches - Italy, Vatican City State, San Marino» del lloc Gcatholic.org, disponible en: Arxivat 2020-10-11 a Wayback Machine.
* ↑ Vegeu en: http://www.gcatholic.org/churches/data/basit.htm%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ Vegeu en l'entrada «Catholic Dioceses in Italian Republic (Italy)» del lloc Gcatholic.org, disponible en: .
* ↑ Gietmann, G. i Thurston, Herbert. «Basilica». A: Charles Herbermann. Catholic Encyclopedia. Nova York: Robert Appleton Company, 1913.
* ↑ Vegeu en l'entrada «Basilicas» del lloc Gcatholic.org, disponible en: .
* ↑ Totes les circumscripcions són diòcesis, tret que es reculli una altra cosa: ab. = abadia territorial; arq. = arxidiòcesis; sub. =Seu suburbicària
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-06-27. [Consulta: 8 maig 2021].