OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Josep Barberà i Sorlí

Josep Barberà i Sorlí (Benicarló, Baix Maestrat, 1983) és un polític valencià, president d'Esquerra Republicana del País Valencià des de març de l'any 2016. Té estudis d'Història Moderna i Contemporània per la Universitat de Barcelona, i és cap de publicacions de l'Editorial Sankara. Va ser regidor de la coalició Compromís-Esquerra Republicana a l'Ajuntament de Benicarló on fou regidor de cultura.
Militant d'ERPV des del 2004, va encapçalar la llista del partit a la circumscripció de Castelló per a les eleccions espanyoles de 2008. L'any 2015 va encapçalar la coalició electoral Ara, País Valencià a les eleccions espanyoles de 2015. El 2016 va ser escollit, al VII Congrés d'ERPV celebrat al Centre Cívic del Port de Sagunt, nou president del partit amb el 98% dels vots de la militància.

## Referències

* ↑ «Esquerra Republicana del País Valencià renova la direcció després de 15 anys de presidència d'Agustí Cerdà». VilaWeb.cat. [Consulta: 25 novembre 2016].
* ↑ «Agustí Cerdà dona pas a Josep Barberà al capdavant d'ERPV». La Veu del PV, 05-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-03-23. [Consulta: 24 novembre 2016].
# Conductivitat

«Conductivitat» té aquests significats:
* Conductivitat elèctrica, capacitat d'un medi o espai físic de conduir l'electricitat.
* Conductivitat hidràulica, propietat dels fluids que es mouen en un medi porós per unitat de temps i de superfície
* Conductivitat molar, conductivitat elèctrica per un mol d'electròlits per litre de dissolució.
* Conductivitat tèrmica, capacitat dels materials per conduir la calor.
# Comarca de Viana

La comarca de Viana és una comarca de Galícia situada al sud de la província d'Ourense. Limita amb Valdeorras i la Terra de Trives al nord, amb la comarca de Verín al sud-est, amb Sanabria (província de Zamora) a l'oest i amb el districte de Bragança (Portugal) al sud.

## Municipis (Concellos)

Municipis de la comarca de Viana :
| Municipi (Concello) | Població (2009) | Superfície (km²) | Densitat (hab/km²) |
| Gudiña, A | 1.584 | 171,4 | 9,2 |
| Mezquita, A | 1.365 | 104,3 | 13,1 |
| Viana do Bolo | 3.382 | 270,4 | 12,5 |
| Vilariño de Conso | 700 | 200,2 | 3,5 |
| Viana | 7.031 | 746,3 | 9,4 |
Font: IGE

## Evolució demogràfica

| Any | 1857 | 1860 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 |
| Població | 16.204 | 15.306 | 15.711 | 16.442 | 16.002 | 15.892 | 15.856 | 15.258 |
| Any | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2009 |
| Població | 15.809 | 15.546 | 15.831 | 12.331 | 11.260 | 9.171 | 8.216 | 7.031 |
Font: INE
# Comarca de Vitigudino

La comarca de Vitigudino és una comarca de la província de Salamanca (Castella i Lleó). Els seus límits no es corresponen amb una divisió administrativa. Es compon de les subcomarques de El Abadengo, La Ribera, Tierra de Vitigudino i La Ramajería.

## Vegeu també

* El Abadengo
* La Ribera
* Tierra de Vitigudino
* La Ramajería

## Referències

* ↑ «Guía de buenas prácticas para la observación del paisaje agrario como espacio patrimonial en el oeste peninsular» (en español). Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 9 maig 2015]. «La comarca de Vitigudino, a la que pertenece Brincones, cuenta con las subcomarcas de Las Arribes, El Abadengo, la Ramajería y Vitigudino (página 14)»

## Enllaços externs

* Associació per al desenvolupament de la zona oest de Salamanca
# Conca

«Conca» té aquests significats:
* Conca hidrogràfica, zona més o menys extensa amb una altitud inferior a les formacions de relleu que l'envolten
* Conca (recipient), recipient d'ús manual usualment de forma rodona i més ample que fondo
* Conca (concavitat), en matemàtiques, una funció còncava és l'oposada d'una funció convexa
* Conco/Conca, apel·latiu referit a una persona que encara no s'ha casat tot i sobrepassar l'edat indicada per la societat.
* Conca minera
* Conca oceànica, depressió que constitueix el fons de l'oceà
* Conca sedimentària
* Toponímia:
** Conca (Castella - la Manxa), ciutat espanyola a la província del mateix nom
** Província de Conca, província de la comunitat autònoma de Castella - La Manxa (Espanya)
** Conca de Barberà, comarca de Catalunya
** Conca de Dalt, municipi a la comarca del Pallars Jussà (Catalunya)
** Conca de Tremp, vall del Pallars Jussà
** Conca (Còrsega), comuna francesa al departament de Còrsega del Sud (França)
** Conca d'Òdena, comarca de l'Anoia
** Baronia de la Conca d'Òdena
** Riu Conca, a les províncies de Pesaro-Urbino i Rimini (Itàlia)
** Conca dei Marini, comuna italiana a la província de Salern
** Bisbat de Conca
** Catedral de Conca
* Acrònim: CoNCA o Consell Nacional de la Cultura i de les Arts
Viccionari
# Cynog Dafis

Cynog Glyndwr Dafis (Treboeth, Abertawe, 1 de febrer de 1938) és un polític gal·lès i membre del partit Plaid Cymru. Abans d'entrar a la política fou investigador i, durant 32 anys, professor d'escola (a Pontardawe, Castell Newydd Emlyn, Aberaeron i Llandysul).

## Educació

Diplomat (Bachelor in Arts (Hons.)) en anglès a la Universitat de Gal·les d'Aberystwyth, on també es llicencià.

## Carrera política

Fou membre del Parlament per la circumscripció de Ceredigion des del 1992 fins a l'any 2000, amb el suport d'una coalició de militants locals de Plaid Cymru i del partit d'Els Verds. Durant l'any 2000 decidí deixar de ser membre de l'Assemblea Nacional de Gal·les. Dos anys més tard, anuncià la seva sortida de l'Assemblea a les eleccions del 2003, malgrat la petició del líder del partit, Ieuan Wyn Jones, de no fer-ho. Poc després de les eleccions del 2003, anuncià la seva candidatura per al lideratge del partit, però la perdé contra Dafydd Iwan.

## Enllaços externs

* Breu resum biogràfic Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (gal·lès)(anglès)
* Notes biogràfiques (gal·lès)
# Cowley

* Per a altres significats, vegeu «Gillian Cowley».
Cowley és un poble del Comtat de Big Horn a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 560 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cowley tenia 560 habitants, 200 habitatges, i 160 famílies. La densitat de població era de 308,9 habitants/km².
Dels 200 habitatges en un 41% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 70% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 20% no eren unitats familiars. En el 18,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,8 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,1% tenia menys de 18 anys, un 9,3% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 13% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.750$ i la renda mediana per família de 39.722$. Els homes tenien una renda mediana de 31.848$ mentre que les dones 20.000$. La renda per capita de la població era de 14.964$. Entorn del 3,8% de les famílies i el 7,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cowley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cowley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cowlington

Cowlington és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 133 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cowlington tenia 133 habitants, 55 habitatges, i 38 famílies. La densitat de població era de 55,8 habitants per km².
Dels 55 habitatges en un 27,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,7% hi vivien parelles casades, en un 9,1% dones solteres, i en un 30,9% no eren unitats familiars. En el 30,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 19,5% de 45 a 60 i un 18% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 16.591 $ i la renda mediana per família de 19.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 16.875 $ mentre que les dones 23.125 $. La renda per capita de la població era de 9.323 $. Entorn del 6,3% de les famílies i el 9,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cowlington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cowlington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Convent del Redemptor

El Convent del Redemptor és un edifici del barri Sant Gervasi - la Bonanova de Barcelona, del qual l'església està catalogada com a bé cultural d'interès local.

## Història

L'edifici va ser adquirit per les Germanes Oblates del Santíssim Redemptor el 1896. Cap el 1919 es va ampliar amb la construcció de l'església i d'un petit pavelló com a habitatge per a Francisca Balart, benefactora i financera de les obres, que hi va residir fins a la seva mort. L'obra va ser projectada per l'arquitecte Bernardí Martorell i Puig i inaugurada el 1926.
Entre 1993 i el setembre del 1995, va ser reformat per l'arquitecte Miquel Àngel Armengou per a instal·lar-hi la Universitat Abat Oliba. El mateix arquitecte va adaptar l'interior de l'església per a utilitzar-la com a sala d'actes.

## Descripció

L'església del convent es troba en una gran cantonada, entre els carrers de Bellesguard i Newton, a tocar de la Ronda de Dalt.
El primer tret destacable és l'ús massiu del maó vist, que li confereix un aspecte ben remarcable i inconfusible. L'església està formada sobre una nau llatina, amb diferents volums i nivells, que donen profunditat al conjunt i un perfil esglaonat irregular. Les cobertes segueixen el mateix esquema, i estan subjectades per arcuacions diafragma, també de maó vista, amb un perfil proper a la paràbola. A la nau s'obren un bon nombre d'obertures, ben properes a finestrals d'aire gòtic, tot i que les cristalleres són senzilles. El coronament de l'església està dominat per nombroses teulades a doble vessant, novament en diversos nivells i volums. L'accés es fa a través d'una obertura en arc de mig punt però amb aire peraltat. Corona la façana una espadanya estreta.

## Galeria

* Vista àeria del convent amb la Torre Bellesguard de Gaudí en primer terme
* Claustre del convent, actualment ocupat per la Universitat Abat Oliba CEU
* Entrada principal

## Referències

* 1 2 3 «Convent del Redemptor». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 «Convent del Redemptor». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ de Oleza i Roncal, Jaume. Arquitectura a Sant Gervasi, Sarrià i Vallvidrera. Passejades pel patrimoni arquitectònic. Barcelona: Premsa Local El Jardí SCCL, 2023, p. 33. ISBN 978-84-09-55644-1.
* 1 2 «Convent del Redemptor». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.

## Enllaços externs

* «Convent del Redemptor». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Cèl·lula retinal

Les cèl·lules retinals són aquelles cèl·lules localitzades en la retina i que en formen part activa o serveixen de sustentació estructural en la visió. Les cèl·lules en la retina s'agrupen formant capes, encara que sovint aquestes cèl·lules abasten més d'una capa, i tenen els seus nuclis en una capa i les seves prolongacions axòniques o dendrítiques en altres.
* Fotorreceptors. Són els cons i bastons.
* Neurones de conducció directa, cèl·lules bipolars i ganglionars.
* Neurones d'associació, cèl·lules horitzontals, centrífugues i amacrines.
* Cèl·lules de sustentació, cèl·lules de Müller i altres cèl·lules.

## Vegeu també

* Ull
* Retina
* Epiteli pigmentari de la retina
* Cromatòpsia
# Cultura de Xinle

La cultura de Xinle (新 樂 文化) (5500-4800 aC) va ser una cultura arqueològica neolítica al nord-est de la Xina, que es troba principalment al voltant del baix riu Liao a la península de Liaodong a Liaoning. La cultura va mostrar evidències del cultiu de mill i de la domesticació de porcs. El jaciment de Xinle va ser descobert al districte de Huanggu de Shenyang, Liaoning.
El jaciment rep el nom d'una antiga fonda, on es van descobrir les restes.

## Nomenament

El jaciment de l'antic assentament es va descobrir al recinte d'un antic bloc d'allotjament per a una fàbrica elèctrica. El bloc d'allotjament es va anomenar Dormitori Xinle (新 樂 宿舍) i, per tant, el descobriment va rebre el nom de Relíquia de Xinle. Quan es va descobrir que l'assentament era el d'una civilització fins ara desconeguda, tota la civilització va rebre el nom de la relíquia i, per tant, es va conèixer com la civilització de Xinle. Tot i que els descobriments més recents a les zones properes han estat extremadament significatius, sobretot a Xinmin, el nom original ha prevalgut.

## Excavacions

Al 1973, les excavacions del jaciment van revelar evidències d'unes 40 cases neolítiques. Els artefactes descoberts durant la excavació inclouen eines de pedra, ceràmica, jade, eines d'os, talles de fusta i carbó refinat.
Al 1978, una altra excavació va descobrir encara més artefactes, inclosa una talla de fusta que tenia uns 7.200 anys, presumiblement un tipus de tòtem venerat pel clan. Cap altra troballa a tot Shenyang ha estat més antiga, la troballa també és una de les talles de fusta més antigues trobades al món.
Les excavacions també van descobrir dues tombes khitanes de fa 1.000 anys.

## Museu

Al 1984 es va fundar el Museu de la Civilització de Xinle (新 樂 遺址 博物館).
El museu es divideix en dues seccions, nord i sud. La secció sud conté mostres dels diversos artefactes desenterrats durant les diverses excavacions que han tingut lloc en un jaciment de 45 acres (180.000 m2). La secció nord conté una reconstrucció d'un poble de Xinle, de 7.000 anys d'antiguitat. Algunes de les cases de l'assentament contenen representacions de la vida fa 7.000 anys.

## Galeria

| Entrada principal | Estàtua publicitària del museu | Estàtua fora de les portes del museu |
| Fusta tallada | Una casa | Representació de la vida dins d'una casa |
| Part davantera de l'estàtua principal sobre la cultura de Xinle |

## Notes

* ↑ Archaeology of Asia, pp.129

## Referències

* Stark, Miriam T. (ed.), Archaeology of Asia, 2006, ISBN 1-4051-0213-6
# Daniel Westling

Olof Daniel Westling (Brickebacken, Örebro, Suècia, 15 de setembre de 1973) és un empresari suec, casat amb la princesa Victòria de Suècia.
Va rebre el títols de príncep de Suècia i duc de Västergötland, amb tractament d'altesa reial després del casament amb la princesa hereva al tron suec el 2009.

## Biografia
### Infància i formació acadèmica

Va néixer al barri residencial de Brickebacken, Örebro, com Olof Daniel Westling. És fill de Olle Westling, un ex director d'assumptes socials i d'Eva Westling. Té una germana, Anna.
Es crià al poble d'Ockelbo on va anar a escola. Estudià batxiller (estudis socials) a l'institut municipal de Sandviken. A l'acabar els estudis bàsics entrà en l'exèrcit a Gävle, servint al regiment de Hälsinge. En acabar el servei militar es va establir a Estocolm, i començà a estudiar per ser un professor d'esports a Lillsved Värmdö. El 2000 obrí el seu primer gimnàs amb uns socis de l'escola d'esports al centre de la capital.

### Noviatge

La relació amb la princesa Victòria va començar des del moment que fou el seu entrenador esportiu personal. El 2002 la princesa visitava diàriament el gimnàs de Westling i els seus socis. Westling és propietari de l'empresa Master Training, que controla tres gimnasos de luxe al centre d'Estocolm. La relació aviat es va començar a fer més sentimental. Durant set anys va ser la seva parella sentimental i anava junts a diferents actes familiars i d'amics.
Va rebre diferents i constants crítiques per diversos col·lectius socials de Suècia, sobretot per la seva procedència i manca de formació acadèmica.

### Boda i vida matrimonial

La parella va obtenir del rei Carles XVI Gustau de Suècia i del govern suec el permís per casar-se l'estiu de 2010. La cerimònia fou a la Catedral de Sant Nicolau d'Estocolm el 19 de juny de 2010. L'alt cost de les festivitats han alimentat el sentiment antimonàrquic de bona part de la població. La infanta d'Espanya hi va portar la diadema de marca Cartier, normalment reservada a la reina, una decisió molt criticada.
A partir del casament ha d'actuar com el consort de Victòria de Suècia i acompanyar-la a diversos actes socials. El 23 de febrer de 2012 la princesa Victòria donà a llum a la primera filla del matrimoni, Estelle Silvia Ewa Mary, duquessa d'Ostergötland.

## Referències

* ↑ Efe «Victòria de Suècia es casa amb Daniel Westling». Diari de Girona, 19-06-2010.
* ↑ «Els 2 milions d'euros pagats pel casament de Victòria de Suècia fan créixer el sentiment antimonàrquic al país escandinau». 324cat. CCMA, 19-06-2010. [Consulta: 11 desembre 2019].
* ↑ Jordan, Maria Josep «Boda amb polèmiques». Avui, 19-06-2010, pàg. 24.
* ↑ Navarro, Jennifer «Letícia segueix amb el teatre lluint una tiara de diamants de la reina Sofia». El Nacional, 17-04-2018.
* ↑ «Estrena pública per a la princesa sueca Estelle». El Periódico, 01-05-2012 [Consulta: 11 desembre 2019].
# Coves dels Moros

Les Coves dels Moros són un conjunt de coves i un jaciment arqueològic de Gavasa, un poble del municipi de Peralta i Calassanç, a la Llitera, província d'Osca. Està format per dues cavitats, una és l'entrada a la cambra principal on es van localitzar les troballes. A la segona cambra s'han trobat algunes de les restes humanes més antigues de la regió, que daten del paleolític inferior (des del període Würm I-II), encara que hi ha indicis del seu ús en èpoques posteriors com el neolític o l'Edat de bronze.
Les restes més antigues inclouen ossos d'homes del Neandertal, considerats restes d'un enterrament saquejat per animals carronyers. A més, es van trobar eines mosterianes de sílex i ossos de mamífers. Podria haver estat un refugi temporal durant batudes de caça, al no ser apte per a una habitació més permanent.

## Referències

* ↑ Azanza, B.; Baldellou, V.; Cuchi, J.A.; López, P.; Montes, L.; Utrilla, P. «Cronoestitagrafía de la Cueva de los Moros (Gabasa, Huesca)». Cuaternario y Geomorfologia, 2, 1-4, 1988.
* ↑ Montes Ramírez, Lourdes «Cueva de los Moros 1 de Gabasa (Peralta de Calasanz)». Comarca de la Litera. Arxivat de l'original el 2011-11-21 [Consulta: 24 setembre 2018]. Arxivat 2011-11-21 a Wayback Machine.
# Crinàgores

Crinàgores (en llatí Crinagoras, en grec Κριναγόρας) va ser un epigramàtic grec autor de 50 epigrames inclosos a l'Antologia grega. Era nadiu de Mitilene segons esmenta Estrabó que diu que era contemporani seu. Probablement va viure en el regnat d'August. Tenia un germà de nom Euclides que podria haver escrit també algun poema.

## Referències

* Smith, William (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Boston: Little, Brown and Co., 1867 (Vol. I, Vol. II i Vol. III). Vol. I pàg. 890
# Dayr al-Awar

Dayr al-Awar fou una antiga vila d'Iraq al sud de Kerbala i a l'est de Najaf. El monestir és esmentat com a lloc de reunió dels tawwabun quan Sulayman ibn Surad va abandonar Kufa per dirigir-se a Kerbala. El seu nom encara és citat alguna altra vegada però ja no s'esmenta més després del segle IX.

## Referències

* ↑ Qummi, Abbas. «An account of the Tawwabeen (Penitents)». A: Nafasul Mahmum Relating to the heart rending tragedy of Karbala (en anglès). Islamic Study Circle.
# Dayr Qurra

Dayr Qurra (àrab: دير قرة, Dayr Qurra) fou una antiga vila de l'Iraq, prop de Kufa. La tradició fa derivar el seu nom d'un làkhmida de nom Qurra, del clan d'Umayya ibn Hudhafa. S'hi va retirar una part de l'exèrcit sassànida després de la batalla d'al-Qadisiyya (636). El 702 al-Hajjaj la va fer servir de campament per tal de lliurar la batalla de Dayr al-Jamàjim.

## Referències

* ↑ Encyclopaedia of Islam. Second Edition, Brill Publishers, Leiden, s.v. «Dayr Ḳurra».
# Degeneració subaguda combinada de la medul·la espinal

La degeneració combinada subaguda de la medul·la espinal, també coneguda com a malaltia de Lichtheim (no confondre aquesta última denominació amb l'afàsia sensorial de Lichtheim), es refereix a la degeneració de les columnes posteriors i laterals de la medul·la espinal com a resultat de deficiència de vitamina B₁₂ (més comú), deficiència de vitamina E, i deficiència de coure. En general s'associa amb anèmia perniciosa.

## Referències

* ↑ synd/492 a Who Named It
* ↑ L. Lichtheim. Zur Kenntnis der perniciösen Anämie. Verhandlungen des Deutschen Kongress für innere Medizin, 1889, 6: 84-96. 42: 1887.
* ↑ Agamanolis, Dimitri P. «Nutritional CNS Disorders», 01-07-2014. [Consulta: 13 setembre 2014]. «Clínicament, la deficiència de vitamina E causa una neuropatia sensitiva perifèrica, atàxia, retinitis pigmentosa, i miopatia esquelètica i cardíaca. l'examen neuropatològic en aquests casos revela pèrdua de neurones ganglionars dorsals amb la degeneració dels seus axons perifèrics i centrals (neuropatia perifèrica i degeneració de la columna posterior respectivament). Les inflors neuroaxonals es veuen en els nuclis gràcil i cuneïforme. Canvis similars es poden produir en rates i micos amb privació experimental de vitamina E.»
* ↑ Kumar N, Gross JB Jr, Ahlskog JE. Copper deficiency myelopathy produces a clinical picture like subacute combined degeneration. Neurology. 2004 Jul 13;63(1):33-9.
# Deferiet

Deferiet és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 309 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Deferiet tenia 309 habitants, 120 habitatges, i 92 famílies. La densitat de població era de 168 habitants/km².
Dels 120 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65% hi vivien parelles casades, en un 9,2% dones solteres, i en un 23,3% no eren unitats familiars. En el 19,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,2% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 20,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.688 $ i la renda mediana per família de 36.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.875 $ mentre que les dones 21.750 $. La renda per capita de la població era de 15.650 $. Entorn del 16,2% de les famílies i el 13,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Deferiet». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Deferiet». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.