OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Salvor Hardin

Salvor Hardin és un personatge de la novel·la La Fundació de l'escriptor Isaac Asimov. Apareix per primer cop en el conte de "Els enciclopedistes" dins del primer llibre de la trilogia de les fundacions, tot i que el seu nom apareix en les següents històries com un home llegendari que va enfrontar-se a una de les Crisis Seldon.

## Biografia

Fou un dels primers grans alcaldes del planeta Terminus. Hàbil en l'art de la manipulació mai va perdre de vista l'ideal del pla Seldon que donava sentit a l'existència de la Fundació. En els seus inicis va començar com un enciclopedista més especialitzat en psicologia; tot i això, en veure que aquella especialitat no li oferiria gaire bones perspectives de futur, va decidir dedicar-se a la política.
Malgrat la manca de poder real com a alcalde, car en aquells moments el poder de Terminus estava en mans del consell de l'Enciclopèdia Galàctica, Hardin controlava l'opinió pública gràcies al diari Journal. Aprofitant-se de la bona imatge com a polític, va obtenir una gran influència en les relacions externes a la Fundació.

### Resolució de la crisi Seldon

Durant el temps on Hardin és alcalde, la Fundació es veu immersa en la primera de les crisis que Hari Seldon havia predit cinquanta anys abans gràcies a la psicohistòria.
Amb un Imperi Galàctic en decadència, la colònia de Terminus (seu del projecte de l'Enciclopèdia Galàctica i únic planeta controlat per la Fundació en aquells moments) es troba entre quatre províncies que es declaren independents (Anacreont, Smyrno, Konom i Daribow). Terminus és l'únic planeta de la perifèria que disposa d'energia Nuclear i, per tant, suposa un avantatge tàctic molt important.
A la Fundació Hardin és l'únic que intueix el perill real i decideix actuar en contra del consell de l'Enciclopèdia Galàctica (òrgan de govern màxim de la Fundació) i pren el control de Terminus. Un cop aconseguit el control, es comunica amb cadascun dels regnes veïns per tal que entenguin que la possessió d'energia nuclear per part de la Fundació pot inclinar la balança cap a un dels bàndols. Això porta als quatre imperis a una situació d'equilibri on, en cas que un dels regnes pretengui envair Terminus, els altres tres l'atacaran per mantenir la igualtat de forces. Salvor Hardin va aconseguir així solucionar la Crisi Seldon i garantir l'estabilitat de Terminus.
# Angiolo Profeti

Angiolo Profeti (Castelfiorentino, 23 de maig de 1918 - Ferrara, 1981) va ser un atleta italià, especialista en el llançament de pes, que va competir entre les dècades de 19340 i 1950.
El 1952 va prendre part en els Jocs Olímpics de Hèlsinki, on fou dotzè en la prova del llançament de pes del programa d'atletisme.
En el seu palmarès destaquen una medalla de plata en la prova del llançament de pes al Campionat d'Europa d'atletisme de 1950, una de plata als Jocs del Mediterrani de 1951 i setze campionats nacionals, quinze de pes (1938, 1939, 1940, 1941, 1942, 1945, 1946, 1947, 1948, 1949, 1950, 1951, 1952, 1953, 1954) i un de disc (1950).

## Millors marques

* llançament de disc. 46.92 metres
* llançament de pes. 15.425 (1952)

## Referències

* 1 2 «Angiolo Profeti Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 de desembre 2009. [Consulta: 17 maig 2020].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 22 abril 2020].
* ↑ «"CAMPIONATI "ASSOLUTI" ITALIANI SUL PODIO TRICOLORE – 1906 2012». sportolimpico.it. Arxivat de l'original el 24 desembre 2012. [Consulta: 6 desembre 2012].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 6 maig 2020].
# Govern Nehammer

El Govern Nehammer (alemany: Bundesregierung Nehammer) és el 35è Govern d'Àustria, i va prendre possessió el 6 de desembre de 2021. És majoritàriament femení, dels 17 membres del gabinet 9 són dones i 8 homes.

## Composició

El gabinet consta de:
| Retrat | Nom | Càrrec | Presa de possessió | Partit |
| Cancelleria |||||
| | Karl Nehammer | Canceller d'Àustria | 6 de desembre de 2021 (2021-12-06) | ÖVP |
| | Werner Kogler | Viceministre d'Arts, Cultura, Administració Pública i Esport | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | Verds |
| Ministres de la Cancelleria |||||
| | Susanne Raab | Ministre de Cancelleria per la Dona i la Integració | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | ÖVP |
| | Susanne Raab | Ministra de la Dona, la Família, la Integració i els Mitjans de comunicació | 1 de febrer de 2021 (2021-02-01) | |
| | Karoline Edtstadler | Ministre de Cancelleria de la UE i Constitució | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | ÖVP |
| Ministres |||||
| | Magnus Brunner | Ministre de Finances | 6 de desembre de 2021 (2021-12-06) | ÖVP |
| | Martin Polaschek | Ministre d'Educació, Ciència i Recerca | 6 de desembre de 2021 (2021-12-06) | Independent |
| | Leonore Gewessler | Ministre d'Acció pel Clima, Medi Ambient, Energia, Mobilitat, Innovació i Tecnologia [mb-alpha 1] | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | Verds |
| | Martin Kocher | Ministre de Treball | 11 de gener de 2021 (2021-01-11) | ÖVP |
| | Elisabeth Köstinger | Ministre d'Agricultura, Regions i Turisme | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | ÖVP |
| | Alexander Schallenberg | Ministre d'Assumptes Europeus i Internacionals | 6 de desembre de 2021 (2021-12-06) | ÖVP |
| | Wolfgang Mückstein | Ministre d'Assumptes Socials, Sanitat, Assistència i Protecció del Consumidor | 19 d'abril de 2021 (2021-04-19) | Verds |
| | Gerhard Karner | Ministre de l'Interior | 6 de desembre de 2021 (2021-12-06) | ÖVP |
| | Margarete Schramböck | Ministre d'Assumptes Digitals i Econòmics | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | ÖVP |
| | Klaudia Tanner | Ministre de Defensa | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | ÖVP |
| | Alma Zadić | Ministre de Justícia | 7 de gener de 2020 (2020-01-07) | Verds |
| Secretaris d'Estat |||||
| | Claudia Plakolm | Secretari d'Estat de la Cancelleria per la Joventut i les Generacions | 6 de desembre de 2021 (2021-12-06) | ÖVP |
| | Andrea Mayer | Secretari d'Estat del Ministeri d'Art, Cultura, Funció Pública i Esport | 20 de maig de 2020 (2020-05-20) | Independents |

## Referències

* ↑ «Karl Nehammer sworn in as Austria's third chancellor in two months» (en anglès). euronews.com, 06-12-2021. [Consulta: 6 desembre 2021].
* ↑ «Ministers and State Secretaries: Members of the Austrian Federal Government» (en anglès). bundeskanzleramt.gv.at, 06-12-2021. [Consulta: 8 desembre 2021].
# Crinó

Crinó (en llatí Crinon, en grec antic Κρίνων "Krínon") fou un militar macedoni, oficial de Filip V de Macedònia.
Es va unir a Lleonci i Megalees en la traïció al rei i va prendre part al tumult de Limnea, a Acarnània, contra Àrat de Sició, al que van assaltar i van amenaçar la seva vida, irritats per la victoriosa campanya de Filip a Etòlia a la que s'havien oposat. Per aquestos fets Crinó i Megalees van ser empresonats. Al judici es va decidir que podien sortir de la presó pagant una multa de 20 talents. Lleonci va garantir el pagament per Megalees però Crinó no va poder sortir, segons diu Polibi.

## Referències

* ↑ Crinon a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 891
# Barraca els Lliris

La Barraca els Lliris és una obra de Palafrugell (Baix Empordà) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Barraca comunal situada al fons de la platja dels Lliris, en el racó de ponent de la badia de Tamariu. Es tracta d'una edificació de planta rectangular coberta amb volta de canó una mica peraltada, feta amb maó de pla i amb l'intradós recobert també de maó. Altres materials que intervenen en la construcció són la pedra, el porter, l'arrebossat. Als extrems dels dos murs laterals hi ha contraforts. A la façana hi trobem la porta d'accés d'arc escarser de dimensions que permeten guardar una barca. Al damunt de la porta hi ha una petita obertura de ventilació amb una reixa. Al costat hi ha una finestra rectangular. A l'interior hi ha un altell amb embigat de fusta sustentat per una biga amb la inscripció 1872 i una sèrie de lletres que sembla que pertanyen als fundadors de l'associació d'esbarjo. Presidint el local hi ha un gravat de marqueteria que representa el general Espartero.
A la part posterior hi ha una sortida amb fogons i pou.

## Història

Sobre el nom de la barraca hi ha diferents versions. Per una banda, es creu que el nom dels Lliris procedeix del nom original els Liris. Aquest faria referència a la inicial dels noms o cognoms dels fundadors.
Una altra versió és que el nom original era els Iris. Aquest nom s'hauria triat perquè els seus membres es repartien entre tots els colors del ventall polític de l'època i només els unien les activitats recreatives i gastronòmiques.

## Referències

* 1 2 3 4 «Barraca els Lliris». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2018].
# Comovirinae

Comovirinae és una subfamília de virus del tipus virus d'ARN monocatenari + dins la família de virus Secoviridae en l'ordre Picornavirales que infecten algunes plantes.

## Gèneres

* Gènere Comovirus; espècie tipus: Cowpea mosaic virus (virus d'una lleguminosa)
* Gènere Fabavirus; espècie tipus: Broad bean wilt virus 1 (virus d'una lleguminosa)
* Gèneres Nepovirus; espècie tipus: Tobacco ringspot virus (virus anellat del tabac)

## Referències

* ↑ «Comovirinae» (en anglès). ViralZone. [Consulta: 19 octubre 2024].
* ↑ «Taxon Details» (en anglès). ICTV. [Consulta: 19 octubre 2024].

## Enllaços externs

* UniProt Taxonomy
# Maria II d'Anglaterra i d'Escòcia

Maria II d'Anglaterra i d'Escòcia (30 d'abril de 1662 - 28 de desembre de 1694) va ser reina d'Anglaterra, Escòcia, i Irlanda des 1689 fins a la seva mort, el 1694.
Maria, protestant, van arribar als trons després de la Revolució Gloriosa, que va deposar al seu pare catòlic, Jaume II d'Anglaterra i VII d'Escòcia. Maria va regnar conjuntament amb el seu marit i cosí germà, Guillem III d'Anglaterra i II d'Escòcia, que es va convertir en l'únic governant de tots dos països després de la seva mort el 1694. Maria, mentre el seu marit era a Anglaterra li va cedir la major part de la seva autoritat, tot i que Guillem estava molt influenciat per ella, però va governar sola quan Guillem estava compromès en les campanyes militars a l'exterior. Fou molt activa en l'Església d'Anglaterra, que va dirigir com Governadora suprema, però tot i que compartia el poder amb el seu marit, en gran manera va exercir el seu poder tota sola.

## Referències

* ↑ Kiste, John Van der. William and Mary (en anglès). Sutton, 2003. ISBN 978-0-7509-3048-2.
* ↑ Waller, Maureen. Sovereign Ladies: The Six Reigning Queens of England (en anglès). John Murray, 2006. ISBN 978-0-7195-6628-8.
* ↑ «/Mary II., Queen» (Wikisource) (en anglès). Encyclopædia Britannica, 1911. [Consulta: 19 octubre 2024].
# Lucie Décosse

Lucie Décosse (Chaumont, 6 d'agost de 1981) és una esportista francesa que competeix en judo.
Va participar en tres Jocs Olímpics, entre els anys 2004 i 2012, obtenint en total dues medalles, or a Londres 2012 i plata a Pequín 2008. Va guanyar quatre medalles al Campionat Mundial de Judo entre els anys 2005 i 2011, i set medalles al Campionat Europeu de Judo entre els anys 2002 i 2011.

## Palmarès internacional

Jocs Olímpics :
| Any | Lloc | Medalla | Categoria |
| 2008 | Pequín ( R.P. de la Xina) | 2 | –63 kg |
| 2012 | Londres ( Regne Unit) | 1 | –70 kg |
| Campionat Mundial ||||
| Any | Lloc | Medalla | Categoria |
| 2005 | el Caire ( Egipte) | 1 | –63 kg |
| 2007 | Rio de Janeiro ( Brasil) | 2 | –63 kg |
| 2010 | Tòquio ( Japó) | 1 | –70 kg |
| 2011 | París ( França) | 1 | –70 kg |
| Campionat Europeu ||||
| Any | Lloc | Medalla | Categoria |
| 2002 | Maribor ( Eslovènia) | 1 | –63 kg |
| 2005 | Rotterdam ( Països Baixos) | 3 | –63 kg |
| 2006 | Tampere ( Finlàndia) | 2 | –63 kg |
| 2007 | Belgrad ( Sèrbia) | 1 | –63 kg |
| 2008 | Lisboa ( Perú) | 1 | –63 kg |
| 2009 | Tiflis ( Geòrgia) | 1 | –70 kg |
| 2011 | Istanbul ( Turquia) | 3 | –70 kg |

## Referències

* ↑ «Lucie Décosse» Arxivat 2009-06-04 a Wayback Machine. en Sports-reference.com (SR/Olympic Sports) (anglès)
* ↑ «Lucie Décosse» en Judoinside.com (anglès)

## Enllaços externs

* Factfile on Lucie Décosse by L'Équipe
* Lucie Décosse by www.judoinside.com
# Teresa Urquijo y Moreno

Teresa Urquijo y Moreno (Madrid, 8 d'octubre de 1996) és una economista i analista financera espanyola.
Va néixer el 8 d'octubre de 1996 a Madrid. És filla de Lucas Urquijo y Fernández de Araoz, economista que treballa al departament de responsabilitat d'El Corte Inglés, i de Beatriz Moreno y de Borbón, mestressa d'una empresa d'impressió i enquadernació. Emparentada amb diverses famílies de l'aristocràcia espanyola, és neta de Teresa de Borbó-Dues Sicílies, cosina del rei Joan Carles I d'Espanya, i de Carmen Fernández de Araoz, neta del cèlebre metge Gregorio Marañón.
Va estudiar a Dret i Administració d'Empresa a la facultat de ciències econòmiques i empresarials (ICADE) de la Universitat Pontifícia de Comillas. Posteriorment ha realitzat un curs en Gestió Estratègica a The London School of Economics and Political Science. Ha treballat especialment en el sector financer. Va començar a treballar a Globe Telecom, traslladant-se a Manila, on va estar tres mesos. Va tornar a Espanya, on durant un any va treballar com a organitzadora d'esdeveniment per a TEDxUComillas, a Madrid. El 2017 va mudar-se a Londres per treballar a Trilantic Capital Partners durant un mes, i immediatament després va anar a Mèxic a treballar per a Marindustrias SA de CV. Passats tres mesos, retornà a Londres, treballant a JP Morgan, en l'àmbit de la banca d'inversió. Des de juliol de 2019 treballa a Madrid com a analista d'inversió de Merlin Properties, una companyia d'inversió immobiliària que cotitza a l'Ibex 35.
Ha estat voluntària a l'Hospital Nuestra Señora de Lourdes, una organització laica que depèn de l'arquebisbat de Madrid, que es dedica a acompanyar els malalts i discapacitats en les visites al Santuari de Lorda.
En l'àmbit personal està casada amb el polític José Luis Martínez-Almeida des del 6 d'abril de 2024. La parella es va conèixer per qüestions de feina el febrer de 2023 i van anunciar la seva relació durant la Fira de Sant Isidre de Madrid del mateix any. La seva boda, celebrada pel ritu catòlic, va tenir lloc a la parròquia del Sagrat Cor i de Sant Francesc de Borja del barri de Salamanca de Madrid. Va comptar amb l'assistència, entre d'altres personalitats, del rei Joan Carles I, les infantes Elena i Cristina, acompanyades pels seus fills Froilà i Victòria Frederica i Joan, respectivament.

## Referències

* 1 2 3 Téllez de Meneses, Bea «Así es Teresa Urquijo Moreno, la joven novia de Almeida: analista de inversión, aristócrata, de la familia Borbón y de Gregorio Marañón». Vozpópuli, 05-06-2023.
* 1 2 3 4 5 6 Albert, Antonio «Quién es Teresa Urquijo, la novia de Almeida: sus estudios, su trabajo y su hermano Juan». ABC, 06-04-2024.
* 1 2 3 Izquierdo, Patricia «Quién es Teresa Urquijo Borbón, la futura mujer del alcalde de Madrid: de su edad a sus ilustres antepasados». Vanitatis, 03-04-2024.
* ↑ Rodríguez Peleteiro, Marta «Así es la vida de Teresa Urquijo y los negocios familiares de la futura mujer de Martínez-Almeida». As, 05-04-2024.
* ↑ «Boda de José Luis Martínez-Almeida y Teresa Urquijo, en directo: última hora de los invitados, ceremonia y detalles». El Periódico, 06-04-2024.
# Gabriela Pérez del Solar

Gabriela Lourdes Pérez del Solar Cuculiza (Ica, 10 de juliol de 1968), coneguda esportivament com Gaby, és una exjugadora de voleibol, publicista i política peruana.
S'inicià en la pràctica del minibàsquet i, posteriorment, amb tretze anys es formà en la practicà el voleibol en les categories infantils del Bancoper. Fou internacional amb la selecció peruana juvenil, aconseguint un Campionat Sud-americans juvenil (1982). Debutà amb disset anys amb la selecció absoluta destacant la seva participació als Jocs Olímpics de Los Angeles 1984, on finalitzà en quarta posició.

## Palmarès
### Selecció peruana

* 1 medalla d'argent als Jocs Olímpics de Seúl 1988
* 1 medalla de bronze als Campionats del Món de voleibol femení (1986)
* 1 medalla d'argent als Jocs Panamericans (1987)
* 1 medalla de bronze als Jocs Panamericans (1983)
* 4 medalles d'or als Campionats Sud-americans de voleibol femení (1985, 1987, 1989, 1993)
* 1 medalla d'argent als Campionats Sud-americans de voleibol femení (1991)

## Referències

* ↑ «Gabriela Perez del Solar» (en anglès). International Volleyball Hall of Fame. [Consulta: 21 juny 2023].
* ↑ «Gabriela Lourdes Pérez del Solar Cuculiza». Congreso de la República del Perú. Arxivat de l'original el 2020-02-25. [Consulta: 21 juny 2023].
# Eyprepocnemis plorans

El llagost ploraner (Eyprepocnemis plorans) és una espècie d'ortòpter celífer de la família Acrididae.

## Descripció

La mida del cos oscil·la entre els 26 i els 42 mm. Té una banda fosca que li surt de la part inferior dels ulls. La part dorsal del pronot és plana amb una banda fosca molt ampla. Presenta un tubercle prosternal cilíndric, ales transparents, tíbies posteriors blaves a la base fins al mig i vermelles a l'extrem en contacte amb els tarsos que també són vermells.

## Distribució i hàbitat

Zona costanera. Europa meridional, nord d'Àfrica i Àsia. El gènere Eyprepocnemis és de distribució principalment africana amb E. plorans com a única espècie a Europa. A les Illes Balears E. plorans ha estat citada a Mallorca, Menorca i Eivissa.

## Ecologia

Els celífers, coneguts popularment com a llagostes o saltamartins, són insectes fitòfags i, per tant, lligats íntimament amb la vegetació. És una espècie polífaga, poc exigent en quant a la seva dieta, amb mandíbules graminívores que li permeten moldre qualsevol tipus d'aliment. En certes condicions pot arribar a produir danys en els cultius.

## Referències

* 1 2 Olmo-Vidal, Josep Maria. Atles dels Ortòpters de Catalunya i llibre vermell. 2a. Barcelona: Generalitat de Catalunya. Departament de Mediambient i Habitatge, 2006, p. 428. ISBN 84-393-7126-8.
* ↑ Gangwere, S.; Llorente, V. «Distribution and habitats of the Orthoptera (sens. lat.) of the Balearic Islands (Spain)». Eos, 1992, pàg. 51-87.
* ↑ Aguirre, A.; Arcos, M.; Moyano, F. J.; Pascual, F. «Tipos adaptativos de morfología mandibular en algunas especies de ortópteros ibéricos.». Graellsia, 1987, pàg. 225-235.
* ↑ Arnaldos, M. I.; Presa, J. J. «Estudio comparado de la aceptabilidad de distintas plantas cultivadas por Eyprepocnemis plorans (Charpentier, 1825) (Orthoptera: Caelifera)». Bol. San. Veg. Plagas, 1993, pàg. 49-62.
# Lia Manoliu

Lia Manoliu (Chișinău, actualment Moldàvia 1932 - Bucarest, Romania 1998) fou una atleta romanesa, guanyadora de tres medalles olímpiques en llançament de disc. Manoliu fou la primera atleta en competí en sis Jocs Olímpics.

## Biografia

Va néixer el 25 d'abril de 1932 a la ciutat de Chișinău, població situada en aquells moments al Regne de Romania però que avui dia és la capital de Moldàvia. Morí el 9 de gener de 1998 a la seva residència de Bucarest (Romania) a conseqüència d'un atac de cor després de caure en coma durant una operació per extreure-li un tumor al cervell una setmana anterior.

## Carrera esportiva

Va participar, als 20 anys, als Jocs Olímpics d'Estiu de 1952 realitzats a Hèlsinki (Finlàndia), on va aconseguir finalitzar en sisena posició i guanyar així un diploma olímpic en la prova femenina de llançament de disc, finalitzant posteriorment en novena posició en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1956 realitzats a Melbourne (Austràlia). A la dècada del 1960 arribaren els seus èxits, ja que en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1960 realitzats a Roma (Itàlia) aconseguí guanyar la medalla de bronze, un metall que repetí en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1964 realitzats a Tòquio (Japó). En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1968 celebrats a Ciutat de Mèxic (Mèxic) aconseguí guanyar la medalla d'or, establint un nou rècord olímpic amb un tir de 58.28 metres. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1972 realitzats a Múnic (Alemanya Occidental), els seus sisens Jocs, finalitzà en novena posició.
Participà en dues edicions del Campionat d'Europa d'atletisme, si bé únicament pogué ser quarta i sisena els anys 1969 i 1954 respectivament.

## Millors marques

* Llançament de disc. 62,06 metres (1972)

## Referències

* 1 2 3 4 «Olympedia – Lia Manoliu». [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ Lia Manoliu, 81 de ani de la naștere Arxivat 20 April 2014 at Archive.is. napocanews.ro. 25 April 2013
* 1 2 Nenciu, Alexandru Ioan. «Lia Manoliu, o doamnă de poveste» (en romanès), 25-04-2012. [Consulta: 16 novembre 2023].
* 1 2 «Lia Manoliu, frumoasă legendă a sportului românesc», 21-04-2014. Arxivat de l'original el 2014-04-21. [Consulta: 16 novembre 2023].
* 1 2 «Lia Manoliu - Comitetul Olimpic si Sportiv Roman». [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 16 novembre 2023].
# Copa Catalunya de futbol masculina 2004-2005

La Copa Catalunya de futbol masculina 2004-2005 fou la 16a edició de la Copa Catalunya.

## Final

| FC Barcelona | 2 - 0 | RCD Espanyol de Barcelona |
| Deco 21' Ronaldinho 46' | | |
| Barcelona | Espanyol |
| GK | Víctor Valdés |
| | Juliano Belletti |
| | Rafael Márquez | 27', 43' | |
| | Carles Puyol | | 61' |
| | Giovanni van Bronckhorst | | |
| | Thiago Motta | | |
| | Xavi Hernández | | 77' |
| | Anderson de Souza "Deco" | | 46' |
| | Ronaldinho de Assis | | |
| | Ludovic Giuly | | 46' |
| | Samuel Eto'o | | 46' |
| Substitutes: ||
| | Henrik Larsson | | 46' |
| | Edmilson Gomes | | 46' |
| | Oleguer Presas | | 46' |
| | Gabri García | | 61' |
| | Andrés Iniesta | | 77' |
| Manager: ||
| Frank Rijkaard ||
| GK | Carlos Kameni |
| | Marc Bertran | | 65' |
| | Antoni Soldevilla | 90+1' | |
| | Daniel Jarque |
| | Didier Domi | 75' | |
| | Àngel Morales | 45' | 54' |
| | Fredson Camara |
| | Maxi Rodríguez | | |
| | Ferran Corominas | | 54' |
| | Òscar Serrano | | 65' |
| | Dani García | | |
| Substitutes: ||
| | Álex Fernández | | 54' |
| | Jonathan Soriano | 87' | 54' |
| | Toni Velamazán | | 65' |
| | Martín Posse | | 65' |
| Manager: ||
| Miguel Ángel Lotina ||

## Referències

* ↑ «Edición del Saturday 21 August 2004, Página 14 - Hemeroteca - MundoDeportivo.com».
* ↑ «Edición del Saturday 21 August 2004, Página 11 - Hemeroteca - MundoDeportivo.com».
* ↑ «Edición del Monday 23 August 2004, Página 2 - Hemeroteca - MundoDeportivo.com».