# Teatre-Cinema Perelló

El Teatre-Cinema Perelló és un cinema modernista situat al carrer General Polavieja, Eixample Modernista de la ciutat espanyola de Melilla, i que forma part del Conjunt Històric Artístic de la Ciutat de Melilla, un Bé d'Interès Cultural.

## Història

Va ser dissenyat en 1926 (15 de novembre) per a ser el Garatge Alfons XIII, segons disseny de Luis García Alix, modificat el 3 de juny de 1927 per a elevar la seva coberta però Manuel Perelló López ho va canviar i va ser inaugurat el 29 de gener de 1932, amb una funció a benefici de la Tropa dels Exploradors d'Espanya a Melilla, amb el quadre artístic de Peregrín, la sarsuela El cap primer. En el 2018 va ser el cinema més barat d'Espanya.

## Descripció

sdfg sdEstà construït amb parets de maçoneria de pedra local i maó massís, revoltons del mateix maó per als sostres i bigues de ferro per a la coberta de dos vessants.

### Exterior

La seva façana principal compte en la planta baixa amb cinc portes, la central més ampla, i mènsules que donen pas a una balconada amb una bella reixeria sobre les quals se situen òculs, rodons els dos dels extrems i ovalats els tres centrals, que donen pas al frontó triangular.

### Interior

Compta amb un soterrani, amb accés independent des del carrer Álvaro de Bazán, que serveix de magatzem i en la seva planta baixa, amb accés des del carrer General Polavieja, les portes del qual donen a un vestíbul, que condueix un foyer de dues plantes des del qual s'accedeix a una sala de cinema amb un amfiteatre, i que compta amb un escenari i unes sales en la part posterior, la qual cosa li permet realitzar representacions teatrals.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Bravo Nieto, Antonio. Modernismo y Art Decó en la arquitectura de Melilla. Badalona: Ediciones Bellaterra-UNED Melilla, 2008, p. 235-236. ISBN 978-84-7290-428-6.
* ↑ «Real decreto 2751/1986, de 5 de diciembre por el que se declara Bien de Interés Cultural, con la categoría de Conjunto Histórico, una zona de la ciudad de Melilla». Boletín Oficial del Estado, 15, 17 enero 1987, pàg. 1289-1390. ISSN: 0212-033X.
* ↑ Bravo Nieto, Antonio. La ciudad de Melilla y sus autores, Diccionario biográfico de arquitectos e ingenieros (finales del siglo XIX y primera mitad del XX). Málaga: SEYER, 1997, p. 174-175. ISBN 84-87291-81-3.
* ↑ Bravo Nieto, Antonio; Bendahán. Guía del Modernismo en Melilla (en español-inglés). MAESTRO BOOKS, 2008. ISBN 978-90-809396-4-6.
* ↑ Bravo Nieto, Antonio. «VI». A: La construcción de una ciudad europea en el contexto norteafricano. Arquitectos e ingenieros en la Melilla Contemporánea (en español). Málaga: Ciudad Autónoma de Melilla Consejería de Cultura, Educación, Juventud y Deporte Universidad de Málaga-SEYER, 1996, p. 661. ISBN 84-87291-68-6.
* ↑ Camacho Martínez, Rosario. «Imagen de Melilla en la arquitectura contemporánea». A: A. Bravo Nieto y Pilar Fernández Uriel (dir.). Historia de Melilla. Melilla: Ciudad Autónoma de Melilla, Consejería de Cultura y Festejos, 2005. ISBN 84-95110-25-3.
* ↑ Lechado Granados, Mª del Carmen; Melero Pascual; Cabanillas Gutiérrez; Amar Salat; Atencia Andreu. MELILLA GUÍA TURÍSTICA. Galland Books, 2015, p. 75. ISBN 978-84-16200-16-0.
* ↑ Bravo Nieto, Antonio. Guía de Melilla. León: EDITORIAL EVERGRAFICAS S.L., 2002, p. 69. ISBN 84-241-9300-8.