OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Varese

* Per la localitat de l'Uruguai, vegeu Varese (Uruguai)
Varese (en llengua Llombarda Varés) és un municipi italià, situat a la regió de la Llombardia i a la província de Varese. L'any 2007 tenia 82.564 habitants.
Varese limita amb els municipis d'Arcisate, Azzate, Bardello, Biandronno, Bodio Lomnago, Brinzio, Buguggiate, Cantello, Casciago, Castello Cabiaglio, Cazzago Brabbia, Galliate Lombardo, Gavirate, Gazzada Schianno, Induno Olona, Lozza, Luvinate i Malnate.

## Fills il·lustres

* Giuseppina Grassini (1773-1850) contralt.
* Wanda Luzzato (1919 - 2002), violinista.
# Serra de Gallauba

La Serra de Gallauba és una serra situada entre els municipis de Lladorre i de la Vall de Cardós a la comarca del Pallars Sobirà, amb una elevació màxima de 2.284 metres.
# Vera Cruz (pel·lícula)

Vera Cruz és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Robert Aldrich i estrenada l'any 1954. Ha estat doblada al català.

## Argument

Benjamin i Joe són dos aventurers que ronden per Mèxic en acabar la Guerra Civil. Tots dos són hàbils fent anar la pistola, però Joe és particularment violent. S'apunten com a guàrdies d'un comboi que ha de traslladar un carregament d'or des del palau de l'emperador Maximilià fins al port de Veracruz, amb la intenció d'endur-se'n un bon pessic. Però també hi ha més gent interessada en aquest comboi: un petit exèrcit de partidaris de Juárez els ataca, però el repel·leixen de forma sagnant. El pitjor problema és quan els dos aventurers s'enfronten: Benjamin no pot suportar la crueltat que practica el seu company.

## Repartiment

* Gary Cooper: Benjamin Trane
* Burt Lancaster: Joe Erin
* Denise Darcel: Comtessa Marie Duvarre
* Cesar Romero: Marquès Henri de Labordère
* Sarita Montiel: Nina
* Ernest Borgnine: Donnegan
* Charles Bronson (Charles Buchinsky): Pittsburgh
* George Macready: L'emperador Maximilià
* Morris Ankrum: General Ramírez
* Henry Brandon: Capità Danette
* Jack Lambert: Charlie
* Jack Elam: Tex

## Referències

* ↑ esadir.cat. Vera Cruz. esadir.cat.
* ↑ «Vera Cruz». The New York Times.
# Garriguella

Garriguella és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà, situat a la falda de la Serra de l'Albera. Des de 2023, l'alcaldessa és Raquel Salas Velasco.

## Geografia

* Llista de topònims de Garriguella (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).
La població és repartida en dues agrupacions, separades per una curta distància: l'anomenada Garriguella o Garriguella de Baix, i l'anomenada Noves, on hi ha l'església parroquial.
El punt més alt del terme és el puig de Sant Silvestre (304 m), a la serra de la Baga d'en Ferran. El paisatge queda definit per les pinedes, les alzines sureres i els camps de cultiu de secà amb cereals, oliveres i vinya. Juntament amb l'elaboració de vins i licors són la base de la seva economia.
Entre altres hi ha el Puig de la Mala Veïna, una muntanya de 100 metres a prop de la carretera que porta a Peralada, on hi ha una vella torre de defensa, búnquers i altres estructures defensives modernes.

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| - | - | 23 | 389 | 989 | 1.696 | 1.561 | 1.285 | 932 | 911 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 918 | 804 | 748 | 1.000 | 664 | 633 | 596 | 656 | 643 | 643 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 666 | 658 | 726 | 725 | 717 | 731 | 821 | 858 | 874 | 857 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 854 | 840 | 853 | 922 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Llocs d'interès

* Restes de la Torre de Mala Veïna, antiga torre de defensa declarada bé cultural d'interès nacional.
* Església parroquial de Santa Eulàlia de Noves. Dels segles XVIII i xix. Conserva restes d'un antic temple preromànic del segle xi, que havia pertangut al monestir de Sant Pere de Roda.
* Centre de Reproducció de Tortugues de l'Albera (al costat del Santuari de la Mare de Déu del Camp)
* Can Garriga (turisme rural)
* Masia de n'Hortús. Segle XVI. Arquitectura popular.
* Molí de Vent. Segle XVIII.
* Santuari de la Mare de Déu del Camp. Antic priorat
* Cooperativa Agrícola de Garriguella.
* Molí d'oli Masetplana
* Panteó de les famílies Solà i Casellas al cementiri: obra de Rafael Masó.

## Referències

* ↑ «El mapa de les alcaldesses a Catalunya: només un de cada cinc ajuntaments catalans està encapçalat per una dona». Begoña Grigelmo, 07-03-2019. [Consulta: 16 març 2019].
* ↑ Botet i Sisó, Joaquim. Geografia General de Catalunya. Província de Gerona., 1915-1918, p. 547.
* ↑ 42° 19′ 52.46″ N, 3° 2′ 11.86″ E﻿ / ﻿42.3312389°N,3.0366278°E﻿ / 42.3312389; 3.0366278

## Bibliografia

* Volum 2 (2005), El meu país, tots els pobles, viles i ciutats de Catalunya, Barcelona, Edicions 62. ISBN 84 297 5569 1.

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# Adanero

Adanero és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 13 agost 2021].
# María del Campo

María del Campo o de Ocampo (Madrid, ?–31 d'octubre de 1670), de nom religiós María de la Ascensión, va ser una monja terciària carmelita espanyola.
Natural de la vila de Madrid, va ser monja terciària del convent del Carme d'aquesta localitat. Al llarg de la seva vida va tenir fama de molt santa, raó per la qual a instàncies del seu confessor i membre de la mateixa orde, fra Bartolomé Camuñas, va redactar una biografia, obra autògrafa que va quedar recollida sota el títol Relación de su vida anterior. Segons la Bibliotheca Carmelitana de Cosme de Villiers, el manuscrit va acabar a mans de fra Serafín Potenza.

## Referències

* ↑ Garrido, Pablo María. El solar carmelitano de San Juan de la Cruz: la antigua provincia de Castilla 1416-1836 (en castellà). Madrid: Biblioteca de Autores Cristianos, 1996, p. 271.
* ↑ Álvarez y Baena, José Antonio. Hijos de Madrid, ilustres en santitad dignidades, armas, ciencias y artes. Diccionario histórico (en castellà). vol. 1. Madrid: Oficina de D. Benito Cano, 1791, p. 54.
* ↑ Ballesteros Robles, Luis. Diccionario biográfico matritense (en castellà). Madrid: Ajuntament de Madrid, 1912, p. 118.
* 1 2 Velasco, Balbino «Asociaciones piadosas en el convento del Carmen de Madrid». Anales del Instituto de Estudios Madrileños, vol. 16, 1979, pàg. 203.
* ↑ Serrano y Sanz, Manuel. Apuntes para una biblioteca de escritoras españolas desde el año 1401 al 1833 (en castellà). Madrid: Sucesores de Rivadeneyra, 1903-1905, p. 174. Arxivat 2020-11-10 a Wayback Machine.
# Passeig de Fabra i Puig

El Passeig de Fabra i Puig és un carrer de Barcelona, antigament Rambla de Santa Eulàlia, que es troba als districtes d'Horta-Guinardó, Nou Barris i Sant Andreu. Té aproximadament tres quilòmetres de llargada i fou inaugurat el 1918 dedicat a Ferran Fabra i Puig (Barcelona 1866 - 1944), segon marquès d'Alella, enginyer industrial i polític, fou alcalde de la ciutat durant dos anys. També fou dedicat a Romà Fabra i Puig, primer marquès del Masnou, germà de l'anterior. Gerents de la companyia tèxtil Compañía Anónima Hilaturas de Fabra y Coats.
L'obertura del passeig fou dedicada, mitjançant una placa commemorativa, pels obrers de les fàbriques de la companyia en penyora d'agraïment. A Sant Andreu, a partir del carrer de Concepción Arenal, continua com a Rambla de Fabra i Puig, i més endavant, a partir del carrer Gran de Sant Andreu com a Rambla de l'Onze de Setembre.

## Referències

* ↑ «Nomenclàtor dels carrers». Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 17 octubre 2021].
* ↑ Petit Gil, Jordi. «LA PLACA HOMENATGE A FERRAN I ROMÀ FABRA I PUIG». Sant Andreu de Palomar, 17-02-2014. [Consulta: 17 octubre 2021].
* ↑ «Plànol BCN». Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 17 octubre 2021].

## Vegeu també

* Hodonímia de Barcelona
# Comalada

«Comalada» té aquests significats:
* Una comalada és una coma, comellar o clotada gran entre muntanyes o comal quan és una petita. Al Pallars una comallada és un canal, pas estret entre muntanyes.
* La Comalada és l'extensió de terreny o vall situada al vessant Sud del Canigó, del pic dels Set Homes (2 661 m) i el Puig de Tres Vents (2 731 m) a la vall del Tec.
* La Comalada és un torrent del Rosselló, que travessa els termes de Queixàs, Corbera, Corbera la Cabana, Millars i Sant Feliu d'Amunt que desaigua al riu Tet, al Rosselló.
* Can Comalada és una casa d'Argentona.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Comalada». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
# Tuğçe Güder

Tuğçe Güder (1985) és una model turca, i guanyadora del concurs femení Best Model of the World 2005.
D'origen africà, Tuğçe va ser adoptada per una familia turca, des d'un orfenat on havia estat abandonada pocs dies després de néixer a Turquia. Model des dels 17 anys, va participar en projectes d'ajuda als nens orfes. L'any 2005, i juntament amb el model Burak Özçivit, va guanyar el concurs Best Model of Turkey 2005. Representà a Turquia en el Best Model of the World 2005 i guanyà el tìtol femení, mentre l'indi Siddhart Ashok Shukla fou elegit "millor model masculí". El 2008 es casà amb l'home de negocis Uğur Karas i el 2010 tingueren un fill, Evran. Un temps després deixà el món dels models.

## Referències

* ↑ http://arsiv.ntv.com.tr/news/353330.asp
* ↑ http://www.kadinvekadin.net/turkiye-kralicesi-tugce-guderin-anneligi-ve-yasami.html Arxivat 2016-08-11 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.hurriyet.com.tr/baglama-calip-turku-soyleyen-zenci-turk-4086443
* ↑ http://www.merakhersey.com/best-model-of-turkey-butun-birincileri-isim-listesi/ Arxivat 2016-05-22 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.internethaber.com/guzellik-yarismasinin-galibi-1158975h.htm
* ↑ http://www.milliyet.com.tr/manken-tugce-guder-evlendi/ege/haberdetay/09.06.2008/874252/default.htm
* ↑ http://www.hurriyet.com.tr/ben-evrani-daha-esmer-bekliyordum-15701342
* ↑ http://www.internethaber.com/unlu-manken-tugce-guder-tesetture-girdi-foto-galerisi-1198553.htm Arxivat 2016-06-03 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Imatges de Tuğçe Güder
# Turó de Gardeny

El turó de Gardeny és un turó de 198 m d'altitud ubicat a la ciutat de Lleida.

## Vegeu també

* Gardeny
* Castell de Gardeny
* Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari de Lleida
* Instituts - Templers
# Vaquièrs

Vaquièrs (francès Vacquiers) és un municipi francès situat al departament de l'Alta Garona, a la regió Occitània.

## Monuments

* L'Ajuntament
* L'església

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Gastronomia de la Bisbal d'Empordà

La gastronomia de la Bisbal d'Empordà la conformen els dolços típics de la ciutat baixempordanesa.

## Història

La Bisbal d'Empordà compta amb una llarga tradició en elaboració de dolços. A principis deL segle XX, la Plaça Major i les seves proximitats era l'indret on s'ubicaven les botigues dedicades a la pastisseria. Alguns exemples n'eren la pastisseria de Ramon Oliva, que des dels anys 20 passà a ser de la família Font; can Massot, can Carbó i can Domingo Sabater. Molt a prop d'aquestes pastisseries s'hi trobaven ca l'Arpa, que més endavant passà a ser propietat de Modest Sans; can Vila, can Graupera, can Gratacós i ca l'Albertí.
Abans les pastisseries només elaboraren dolços els divendres i els caps de setmana. Els divendres, dia de mercat, venia gent de poblacions properes a fer compres i també compraven dolços pel diumenge. Per les diades festives oferien les especialitats que marcava la tradició (tortell de Ram, torrons, neules i rabasses). Durant tot l'any es venien xuixos, sares, tortells de massapà, braços de gitano o bescuits fullats.

## Productes

* Rus de la pastisseria Can Massot: elaborat amb farina, mantega, clares d’ou, llet, avellanes i pinyons
* Bisbalenc de la pastisseria Can Sans: elaborat de pasta de full, farcit de cabell d'àngel i cobert de pinyons
* Càntir de la pastisseria Can Font
* Mil·lenni de la pastisseria Can Font
* Galetes Graupera de Can Graupera

## Referències

* ↑ L'Abans. La Bisbal d'Empordà. Recull gràfic 1867-1965. Editorial Efadós, 2005, p. 429.
* ↑ «Rus o Bisbalenc?», 23-02-2018.
# Ad Astra (pel·lícula)

Ad Astra és una pel·lícula estatunidenca de drama, aventura i ficció científica del 2019, produïda, coescrita, i dirigida per James Gray. El nom Ad astra significa literalment "Cap als estels".
És protagonitzada per Brad Pitt, Tommy Lee Jones, Ruth Negga, Liv Tyler i Donald Sutherland, i conta la història d'un astronauta que parteix més enllà dels límits del sistema solar en la recerca del seu pare i d'una solució per a impedir una perillosa experiència que amenaça la raça humana. El projecte va ser anunciat a inicis del 2016, amb Gray explicant que volia crear "la representació més realista dels viatges espacials realitzada en una pel·lícula". Brad Pitt va signar el contracte per a protagonitzar el paper principal l'abril de 2017, i la resta d'actors es van sumar a la fi d'aquell mateix any. La filmació va començar a Los Angeles i va durar des d'agost fins a l'octubre.
Ad Astra va fer la seva preestrena mundial en el Festival Internacional de Cinema de Venècia, el 29 d'agost de 2019, i va ser estrenada als Estats Units el 20 de setembre de 2019 gràcies a la 20th Century Fox. Ha rebut crítiques amb un 83% d'aprovació en el lloc web Rotten Tomatoes i diversos elogis sobre la feina de Brad Pitt. Ha estat subtitulada al català.

## Argument

L'astronauta Roy McBride (Brad Pitt) viatja més enllà del sistema solar en la recerca del seu pare (Tommy Lee Jones), desaparegut fa més de 30 anys en una expedició que va fer fallida, mentre intenta desvelar un misteri que amenaça la supervivència dels éssers humans en el planeta Terra. En el seu viatge descobrirà secrets que desafien la naturalesa de l'existència humana i el seu lloc en el cosmos.

## Repartiment

* Brad Pitt com el Major Roy McBride
* Tommy Lee Jones com a Clifford McBride, el pare de Roy
* Ruth Negga com a Helen Lantos
* Liv Tyler com a Eve McBride, l'esposa de Roy
* Donald Sutherland com el Coronel Pruitt
* Jamie Kennedy com a Peter Bello
* John Finn com a Stroud
* Kimberly Elise com a Lorraine Deavers
* Bobby Nish com a Franklin Yoshida
* Lisa Gay Hamilton com el General Adjunt Amelia Vogel
* John Ortiz com el General Rivas
* Greg Bryk com a Chip Garnes
* Loren Dean com a Donald Stanford
* Donnie Keshawarz com el Capità Lawrence Tanner
* Natasha Lyonne

## Referències

* ↑ «AD ASTRA will release in UK cinemas on September 18, 2019».
* ↑ «Brad Pitt’s Stellar 2019 Continues as Critics Praise ‘Ad Astra’ Performance in First Reviews». IndieWire.
* ↑ «Ad Astra». Goita què fan, ara!. [Consulta: 5 febrer 2023].
* ↑ Linden, Sheri. «Ad Astra Review», 29-08-2019. [Consulta: 29 agost 2019].

## Enllaços externs

* Ad Astra a Goita què fan, ara!
# María del Carmen González Guinda

María del Carmen González Guinda (28 de gener de 1961) és una política espanyola, diputada pel Partit Popular al Congrés durant les XI i XII legislatures. Llicenciada en Ciències Químiques per la Universitat de Valladolid, és professora d'educació secundària, especialitat Física i Química. En l'àmbit polític, és alcaldessa de Garrafe de Torío des de 2007 i secretària provincial del Partit Popular. En 2015 va ser triada diputada per Lleó al Congrés, després de la renúncia al seu escó de Manuel Cobo, sent reelegida en 2016.

## Referències

* ↑ Congreso de los Diputados. «González Guinda, María del Carmen». [Consulta: 18 setembre 2017].
* ↑ Calvo, A. «La alcaldesa de Garrafe asegura que «sacará adelante» la residencia Arxivat 2018-08-12 a Wayback Machine.». , 28-06-2007 [Consulta: 18 setembre 2017].
* ↑ Error en el títol o la url.«».
* ↑ «Cobo renuncia a su acta en el Congreso y dejará la política "por razones personales" Arxivat 2019-04-17 a Wayback Machine.». , 28 diciembre 2015 [Consulta: 18 setembre 2017].
# Passeig de Prim

El Passeig de Prim és una via urbana de la ciutat de Reus. El nom és homenatge a Joan Prim, fill de la ciutat.
Va del camí de Riudoms, un carrer que enllaça amb el camí Vell de Riudoms, fins a la Plaça de la Pastoreta. Fins als anys seixanta del segle xx, se'l podia considerar un carrer a l'extraradi. Va ser a partir de l'any 1970 que s'hi va edificar de forma intensa, amb edificis de 8 i 10 plantes entre mitgeres. El nom del passeig es va acordar el 1915, mentre s'iniciaven les obres per obrir-lo. El diputat Julià Nougués va obtenir del govern una subvenció important per tal que Reus pogués celebrar, l'any 1914, el primer centenari del naixement del general. Però, com que havia esclatat la guerra europea es va preferir suspendre les festes i destinar els diners a obres de prolongació cap al sud del Passeig de Sunyer, per enllaçar-lo amb el Passeig de Misericòrdia, forçades les autoritats per la pressió del Centre de Societats Obreres a posar mesures per a pal·liar l'atur. Aquesta subvenció va fer que es posés el nom de Prim al passeig, tot i que ja hi havia una plaça que se'n deia.
Té 600 m. de llarg i 32 m. d'ample, amb una coca central de 13 m. i dues voreres simètriques. Al llarg del passeig s'hi van aixecar en un principi cases d'estiueig, quasi sempre envoltades de jardins, i recintes industrials, sempre separats de l'alineació de les voreres, cosa que donava la sensació de molta amplitud.

## Referències

* 1 2 Sardà Ferran, Jordi (et al.) (eds.). Fets urbans: guia d'arquitectura de Reus 07: camí de Riudoms. Reus: Ajuntament de Reus; COAC, 2024, p. 21. ISBN 9788409559367.
* 1 2 Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 458. ISBN 8486387655.
* ↑ Història gràfica del Reus contemporani: vol. I. Reus: l'Ajuntament, 1986, p. 86. ISBN 8439870027.
# Varicorhinus ruwenzorii

Varicorhinus ruwenzorii és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 23,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Lévêque, C. i J. Daget, 1984. Cyprinidae. p. 217-342. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ORSTOM, París i MRAC, Tervuren. Vol. 1.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# La Gitana

La Gitana és una muntanya de 875 metres que es troba al municipi de Vilaplana, a la comarca catalana del Baix Camp.
# Aldara Álvarez García

Aldara Álvarez García (Vigo, 1995) és una il·lustradora i dibuixant de còmic gallega, coneguda pel nom artístic Anémona de Río. És l'autora de Tam, el primer manga gallec.
Es va formar a l'escola professional de còmic i il·lustració O Garaxe Hermético. A l'últim curs va crear Tam, el personatge principal de la seva primera obra publicada, que va fer-la guanyadora del Premi de Final de Curs l'any 2017. Tam va ser publicat por Retranca Editora el febrer del 2018, i explica la història d'una mossa que rep una invitació a participar en un sopar d'exalumnes. Segons Fervenzas Literarias, Tam va ser el cinquè millor còmic en gallec l'any que va sortir.
El desembre del 2019, Álvarez va esdevenir la primera guardonada en el Premi O Garaxe Hermético de còmic per l'obra A proba de auga. Edicións Xerais va publicar-la a la primavera del 2020.

## Obra

* Tam (2018)
* A proba de auga (2020)

## Referències

* ↑ Ciordia, Marisa. «RADIO.- A playlist de Aldara, Anémona e TAM» (en gallec). PontevedraViva.com, 03-03-2018. [Consulta: 8 maig 2022].
* ↑ «Anémona de Río, alumna do Garaxe Hermético, presenta o primeiro manga galego: 'Tam'» (en gallec). PontevedraViva.com, 12-02-2018. [Consulta: 8 maig 2022].
* ↑ «Mellor libro de banda deseñada. 2018» (en gallec). Fervenzas literarias. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2019. [Consulta: 8 maig 2022].
* ↑ «Anémona de Río convértese na primeira gañadora do Premio O Garaxe Hermético» (en gallec). culturagalega.gal, 09-12-2019. [Consulta: 8 maig 2022].
# Mauá

Mauá és un municipi brasiler de l'estat de São Paulo, situada al sud-oest de la seva capital. La ciutat té una població de 418.261 habitants, segons estimatives de l'any 2022, dins d'una superfície de gairebé 62 km².
Encara avui, Mauá és recordada com la "capital de la ceràmica", a causa de la importància que va tenir aquesta activitat en el desenvolupament del municipi. Dos gegantins pols industrials (Capuava i Sertãozinho) i el major Pol Petroquímic del Gran ABC, van transformar Mauá en uns dels majors pols industrials del país.

## Referències

* ↑ «Mauá | enciclopedia.cat». [Consulta: 9 juliol 2023].
* ↑ «Mauá (SP) | Cidades e Estados | IBGE». [Consulta: 9 juliol 2023].
* ↑ «A capital nacional da porcelana | Município de Mauá fotos antigas história da cidade bairros e Prefeitura», 03-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 9 juliol 2023].
* ↑ «Parque Capuava dividido em dois - Diário do Grande ABC - Notícias e informações do Grande ABC: setecidades» (en portuguès brasiler). [Consulta: 9 juliol 2023].

## Enllaços externs

* Lloc de la prefectura municipal
* Lloc de la cambra legislativa de l'Estat
* Portal de la ciutat Arxivat 2021-01-27 a Wayback Machine.
* Portal Nosso São Paulo
# Wylie

«Wylie» té aquests significats:
* Transliteració Wylie, mètode per transliterar l'escriptura tibetana usant l'alfabet llatí
* Toponímia:
** Wylie (Texas), població dels Estats Units a l'estat de Texas
** Lake Wylie, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud
* Biografies:
** Donovan Wylie (Irlanda, 1971), fotògraf irlandès que viu i treballa a Londres
** Turrell Wylie (1927 – 1984), professor universitari americà
# Cogoll Roig

Cogoll Roig és un lloc del terme de l'Albiol, que fou dominicatura de l'església en la butlla de Celestí III el 1194. Sembla que es va bastir sobre una fortificació sarraïna. El domini fou cedit per Guerau de l'Albiol (abans Guerau d'Avinyó) a l'església de Tarragona en el seu testament del 1195, junt amb la jurisdicció, delmes i censos. El 1293 el bisbe va cedir els seus drets al paborde, menys el nomenament de batlles i jutges. Està documentat fins al segle xviii, però avui dia no en queda rastre.
Hi ha una referència al "Cogol Roig" a les "Cartes de Poblament i Franquicia de Catalunya";
Establiment del terme del "Cogoll Roig" efectuat per l'Arquebisbe de Tarragona, Benet de Rocabertí, a favor d'un grup de pagesos cultivadors. D'aquesta carta agrària només tenim la sumària referència subministrada per Blanch, Arxiepiscopologi, I, pàg. 159 (i recollida per Morera, Tarragona Cristiana, II, pàg. 90) en els següents termes;
"Als 11 de novembre de 1257 Benet de Rocaberti donà i stablí lo terme del Cogoll Roig pera que lo Conrezassen, a Pere de Montagut, a Pere de Casanova, Bernat de Codina, a Berenguer Esbrí, a Andreu Montserrat y a Vidal Revescall"

## Referències

* ↑ «Cogoll Roig». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* "Cartas de poblamiento y franquicia de Catalunya" Josep Mª Font Rius