OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# USA Pro Cycling Challenge

L'USA Pro Cycling Challenge, Tour del Colorado o The Quiznos Challenge va ser una cursa ciclista que es disputava anualment a l'estat del Colorado, als Estats Units. La primera edició es disputà el 2011. Inicialment presentada el 4 d'agost de 2010 pel governador del Colorado Bill Ritter i Lance Armstrong com a Quiznos Pro Challenge, la cursa volia continuar la tradició ciclista de l'estat que deixà la Coors Classic entre 1980 i 1988.
Des del primer moment la cursa s'integrà al calendari de l'UCI Amèrica Tour, amb una categoria 2.1, però a partir del 2012 passà a tenir una categoria 2.HC.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2011 | Levi Leipheimer | Christian Vande Velde | Tejay van Garderen |
| 2012 | Christian Vande Velde | Tejay van Garderen | Levi Leipheimer |
| 2013 | Tejay van Garderen | Mathias Frank | Tom Danielson |
| 2014 | Tejay van Garderen | Tom Danielson | Serghei Tvetcov |
| 2015 | Rohan Dennis | Brent Bookwalter | Rob Britton |

## Referències

* ↑ «Leipheimer gana en casa» (en castellà). Marca, 29-08-2011. [Consulta: 3 juny 2012].
* 1 2 3 «2010 - 2011 UCI Road Calendar» (en anglès). http://www.uci.ch. Unió Ciclista Internacional. Arxivat de l'original el 2012-01-15. [Consulta: 3 juny 2012].

## Enllaços externs

* USA Pro Cycling Challenge - Lloc web oficial
# Un penques de confiança

Un penques de confiança (títol original en anglès: The Wendell Baker Story) és una pel·lícula estatunidenco-alemanya de 2005 dirigida pels germans Andrew i Luke Wilson. Ha estat doblada al català.

## Argument

Wendell Baker (Luke Wilson) es troba a la presó després de traficar amb documentació falsa. Llavors agafa consciència que el que compta més per a ell és l'amor de la seva examiga Doreen (Eva Mendes). Obté aviat la seva llibertat condicional, a canvi d'un treball en una residència d'avis. Allí farà amistat amb uns ancians que l'ajudaran a intentar recuperar a la seva promesa. Baker per la seva banda els ajudarà a lluitar contra les males maneres de la direcció de l'hotel I els plans de corrupció de l'infermer en cap (Owen Wilson).

## Repartiment

* Luke Wilson com a Wendell Baker
* Eva Mendes com a Doreen
* Jacob Vargas com a Reyes Morales
* Owen Wilson com a Neil King
* Harry Dean Stanton com a Skip Summers
* Kris Kristofferson com a L. R. Nasher
* Seymour Cassel com a Boyd Fullbright
* Eddie Griffin com a McTeague
* Will Ferrell com a Dave Bix
* Angela Alvarado Rosa com a Irma
* Jo Harvey Allen com a Wanda king
* Buck Taylor com a Bob Draper
* Billy Joe Shaver com a reverend Shackelton
* Azura Skye com a May
* Nicole Swahn com a Lucy
* Heather Kafka com a Marianne
* Richard Andrew Jones com a Dr. Van Horn
* Steve Stodghill com a Otto Brinker
* Dennis Williams com a Leon
* Joel Trevino com a Teo Torres
* James Coolidge com a Oliver Torres

## Referències

* ↑ «Un penques de confiança». Ésadir.cat. [Consulta: 11 febrer 2019].
* ↑ Holden, Stephen «The Wendell Baker Story - Movies - Review» (en anglès). The New York Times, 18-05-2007. ISSN: 0362-4331.
# Vatu

El vatu és la moneda oficial de Vanuatu. El codi ISO 4217 és VUV i normalment s'abreuja Vt. Tradicionalment s'ha subdividit en 100 cèntims (anomenats centimes, mot pres del francès), tot i que a causa del poc valor de la unitat monetària ja fa temps que la fracció no s'utilitza.
El nom de la moneda significa "pedra" en diverses de les llengües de l'arxipèlag, ja que antigament les pedres eren un element important de la societat: símbol de continuïtat i permanència, algunes es creia que tenien propietats màgiques.
Es va adoptar el 1983 en substitució del franc de les Noves Hèbrides en termes paritaris d'1 a 1, alhora que deixava de circular també a Vanuatu el dòlar australià com a moneda de curs legal.
Emès pel Banc de Reserva de Vanuatu (en bislama Riserv Bank blong Vanuatu, en anglès Reserve Bank of Vanuatu, en francès Banque de Réserve de Vanuatu), en circulen monedes d'1, 2, 5, 10, 20, 50 i 100 vatus, i bitllets de 100, 200, 500, 1.000 i 5.000 vatus.

## Taxes de canvi

* 1 EUR = 140,934 VUV (1 de gener del 2007)
* 1 USD = 106,76 VUV (1 de gener del 2007)

## Enllaços externs

* (anglès) Banc de Reserva de Vanuatu Arxivat 2010-09-23 a Wayback Machine.
# Under color addition

UCA és l'acrònim en anglès de under color addition, addició de color subjacent. En impressió per quadricromia, mètode especial de separacions de color. Augmenta la quantitat de tinta a les parts de la imatge que contenen una gran quantitat de color negre, substituint-lo en part per una barreja de cian, magenta i groc a parts iguals. D'aquesta manera es millora la qualitat de la imatge en tenir la barreja de les quatre tintes una millor tonalitat negra que no pas la obtinguda amb la tinta del mateix color exclusivament. Sol complementar la tècnica GCR.
# Unidad Castellana

Unidad Castellana (UdCa) és un partit polític fundat a Ciudad Real (Castella-La Manxa) en 2002. La primera cita electoral en la que participà foren les eleccions municipals de 2003. A les eleccions municipals de 2007, UC presentà candidatures a Ciudad Real, Malagón i Fernán Caballero. També es presentà a les eleccions generals espanyoles de 2008, liderada per Francisco Jesús Fernández Pedrero, però només va obtenir 198 vots.
Partit de tarannà conservador (ha estat definit com de centredreta) i castellanista creat, en part, per antics militants del PP.
# Unidad Granadina

Unidad Granadina (UG) va ser un partit polític espanyol l'àmbit territorial del qual se circumscrivia a la província de Granada. Va ser fundat el 1991 com a iniciativa liderada per José Sánchez Faba, magistrat i primer president democràtic de la Diputació de Granada.
En l'espectre polític estava situat com a opció provincial independent, amb postulats principalment propers al centre polític i amb certs matisos concrets de la centredreta granadina, per la mateixa composició i procedència de gran part de la seva membresía i electorat.

## Referències

* ↑ ABC de Sevilla de 28 de mayo de 1991, página 30.
# Venuci

Venuci (en llatí Venutius) va ser rei dels brigants de Britànnia a la segona meitat del segle i.
Estava casat amb la reina Cartimandua, que mercès a l'ajut romà gaudia de luxes i riqueses, fins que va repudiar a Venuci i es va aparellar amb Vel·locatus (Vellocatus), el seu escuder.
Venuci i els seus partidaris no van tardar a revoltar-se i va esclatar la guerra civil. Els romans van ajudar a Cartimandua i Cesi Nasica, oficial de la Legió IX Hispana va sufocar la rebel·lió durant el govern a Britànnia de Aule Didi Gal (52 a 57).
Aprofitant la guerra civil a Roma entre Vitel·li, Otó i Vespasià l'any dels quatre emperadors, Venuci es va tornar a revoltar l'any 69. Venuci va anar de triomf en triomf fins que va acorralar a Cartimandua, que va demanar ajut als romans i li van prestar ajuda amb algunes tropes auxiliars traient-la del perill i evacuant-la el mateix any 69, però no van intervenir en la guerra. Venuci es va nomenar rei.
Va seguir com a rei dels brigants, però els fets posteriors no es coneixen bé. Quan Vespasià va assumir el poder va decidir "reconquerir" Britànnia. Entre el 71 i el 74 el governador Quint Petil·li Cerialis va fer campanya contar els brigants, i encara hi va seguir lluitant Agrícola, governador del 78 al 84, però no se sap si Venuci encara era rei. El geògraf Pausànias i el poeta Juvenal parlen de la guerra contra els brigants de la primera meitat del segle ii.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals, XII, 36; XII, 40
* ↑ Tàcit. Històries, III, 45
* ↑ Tàcit. Històries, I, 2
* ↑ Tàcit. Vida de Gneu Juli Agrícola, 17, 22
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VIII, 43,4
* ↑ Juvenal. Sàtires, XIV,196
# Var

* No s'ha de confondre amb bar.
«Var» té aquests significats:
* Var (departament), departament de França
* Riu Var, riu de França
* Var (cognom), cognom romà
* Var (déu), déu germànic, vegeu Llista dels déus germànics.
* VAR, Àrbitre assistent de vídeo o videoarbitratge, un sistema d'assistència arbitral utilitzat en futbol.
* Biografies:
** Alfè Var, militar romà
** Arri Var, militar romà
** Gai Licini Var, cònsol el 236 aC
** Gai Vibi Var, triumvir monetales
** Gai Vibi Juvenci Var, cònsol el 134
** Gneu Quintili Var, dictador el 331 aC
** Marc Quintili Var (militar), militar romà
** Marc Quintili Var (tribú consular), tribú consular el 403 aC
** Pompeu Var, polític romà
** Publi Quintili Var (cònsol 13 aC), cònsol el 13 aC, governador de Germània derrotat al bosc de Teutoburg
** Publi Alfè Var, jurista romà del segle I aC
** Publi Quintili Var (pretor), pretor el 203 aC
** Publi Ati Var, pretor romà del segle I aC
** Quint Ati Var, militar romà
** Quintili Var (fill de Publi Quintili Var), fill de Publi Quintili Var, emparentat amb la casa imperial
** Quintili Var (crític), crític literari romà
** Sext Quintili Var (cònsol), cònsol el 453 aC
** Sext Quintili Var (qüestor), qüestor el 49 aC
** Tit Quintili Var, militar romà
Viccionari
# Veïnat

* Per a altres significats, vegeu «Veïnat (desambiguació)».
El veïnat és una entitat de població dependent d'una de més gran, agrupada entorn d'algun element que servia d'aglutinador: al llarg d'un camí, al voltant d'una capella, d'una masia, o, simplement, pel fet que diverses masies s'agrupaven en un lloc determinat, properes les unes de les altres, i constituïen així una unitat important dins del conjunt del poble a què pertanyien. No calia que formés un nucli gaire homogeni, però sí que havia d'haver-hi proximitat entre les cases que el formaven.

## Vegeu també

* ciutat
* vila
* poble
* vilatge
* veïnat
* raval
* caseria

## Referències

* ↑ «Veïnat». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Viccionari
# Veí més proper

El veí més proper (en anglès nearest neighbor) és un algorisme de classificació.
Per a la construcció del model de classificació, l'algorisme requereix un conjunt d'exemples pels quals es conegui la categoria. Llavors, donat un nou cas, la classificació consisteix a trobar quin és l'exemple més proper, i assignar-li al nou cas la mateixa categoria.
La determinació de quin és aquest exemple més proper es basa en la definició d'una distància entre els exemples. Atès que normalment els exemples es descriuen en un cert espai multidimensional, la distància haurà de ser definida en aquest espai.
El $k$-veí més proper és una variació del veí més proper on en lloc d'un únic veí es consideren els $k$ veïns més propers. En aquest cas s'assigna al nou cas la categoria majoritària del conjunt de $k$ veïns.

## Referències

* ↑ Sabry, Fouad. K Nearest Neighbor Algorithm: Fundamentals and Applications (en anglès). One Billion Knowledgeable, 2023-06-23.
# Veça

La veça o veça comuna (Vicia sativa) és una espècie de planta del gènere Vicia.

## Descripció

Les veces són plantes herbàcies anuals amb fulles compostes pinnades més o menys pubescents amb molts foliols que sovint acaben en un circell, a diferència del gènere Lathyrus (guixa) les tiges no són alades. Les flors són purpúries o més o menys violàcies, el llegum té de 5 a 12 granes. Al litoral occidental d'Espanya viu des de nivell de mar fins als 1500 m d'altitud.
* Habitus
* Flor comuna
* Flor blanca més rara
* La beina

## Utilització

Les veces es poden conrear pel gra o per la planta sencera com a farratgera o per incorporar al terreny com adob verd. El gra conté substàncies antinutritives que fan que només la consumeixin determinats animals (és el menjar típic dels coloms). El farratge, collit amb la planta en floració, és de bona qualitat i apte per a tot tipus d'animals. És una planta rústega de fàcil conreu capaç de créixer ràpidament aprofitant un període de pluges de la primavera.

## Espècies similars

Les principals veces conreades són:
* Vicia sativa - Veça comuna
* Vicia ervillea
* Vicia villosa - Veça de la Cerdanya, molt coneguda i utilitzada a França
Vicia sativa fa flors solitàries i és una planta sense pèls mentre que V. ervillea i V. villosa són plantes piloses amb inflorescències en raïms.
Vicia sativa no resisteix les glaçades intenses en canvi V. villosa i V. ervillea sí.

## Subespècies de Vicia sativa

* ssp nigra, amb flors de 10 a 30 mm folíols estretament oblongs o linears
* ssp amphicarpa, planta feble i petita amb tiges subterrànies
* ssp sativa, planta robusta cultivada i sovint silvestre

## Enllaços externs

* Vicia, 17 espècies cultivades
# Vicent Valls i González

Vicent Valls i González (Cocentaina, El Comtat, 1957 – Alcoi, Alcoià, 27 de novembre de 2014) va ser un poeta valencià.
Llicenciat en Filologia Hispànica i professor de Llengua i Literatura en diferents institucions, va començar escrivint en castellà. Va obtindre, entre d'altres, els premis de poesia "Ciudad de Orihuela" (1988), "Vila de Crevillent" (1989), "Vicente Mojica" (1994), "Ateneu" d'Alacant (1998), "Paco Mollà" (2002) i "Marc Granell - Vila d'Almussafes" (2012). El poeta contestà va morir de manera imprevista al poc de ser anestesiat quan esperava ser operat d'hèrnia el 27 de novembre del 2014, tot deixant un llibre de poemes per publicar.

## Obra

* Elegía frente al mar y otros poemas. El Guadalhorce (Málaga, 1980)
* Figuras en el agua. Caja de Ahorros Provincial de Alicante (1988) ISBN 978-84-86314-49-1
* Memoria del olvido. Ajuntament de Cocentaina (1990) ISBN 978-84-505-9835-3
* Treinta poemas. Instituto de Estudios Juan Gil-Albert (1996) ISBN 978-84-7784-222-4
* Els baladres de la nit. X Premi Paco Mollà. Editorial Aguaclara, 2003. ISBN 84-8018-234-2
* El pes de la cendra. XV Premi Marc Granell - Vila d'Almussafes. Edicions 96 S.L. 2012 ISBN 8492763833 ISBN 978-8492763832
* Temps de salobre. Editorial Club Universitario (Sant Vicent del Raspeig, 2015), publicat pòstumament. ISBN 978-84-16479-08-5

### Antologies

* Llampecs d'espurnes. Mostra de poesia de l'Alcoià-Comtat. Institut de Cultura Juan Gil-Albert (1991)
* El tast de la terra. Poesia entre Valls (Elviart, 2010)

### Prosa

* Homenatge a Emili Rodríguez-Bernabeu. L'Aiguadolç Núm. 31. Primavera 2005. Treballs de diferents autors (Bernat Capó, Antoni Seva, Lluís Roda, Antoni Prats i Gràcia, Carmel Navarro, Vicent Valls, Lluís Alpera, Miquel Martínez, Tomàs Llopis, Manel Garcia Grau, Antoni Ferrer, Antoni Gómez, Joan Triadú, Manel Rodríguez-Castelló i Joaquim G. Caturla).

### Poemes musicats

* L'atzur. Música de Josep Vicent Egea Insa per a cor mixt sobre text de Valls (1996). Editorial Piles (1996)
* Tornaré. Música d'Albert Alcaraz. Obra per a cor mixt sobre text de Valls. CM Ediciones Musicales (2006)
* Melodia del vent. Música d'Ignacio Yepes. Obra per a cor mixt sobre text de Valls. CM Ediciones Musicales (2009)

## Referències

* 1 2 Candela, M «Fallece el poeta Vicente Valls». Diario Información, 28-11-2014 [Consulta: 21 juny 2016].
* ↑ José Luis Ferris. «Vicente Valls: un poeta frente al mar». Diario Información, 1 de desembre del 2014. [Consulta: 8 abril 2015].
* ↑ Joan Jordà. «Ha mort el poeta contestà Vicent Valls». Amics de Joan Valls, 2014. [Consulta: 8 abril 2015].
# Verrey-sous-Drée

Verrey-sous-Drée és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 44 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Verrey-sous-Drée era de 44 persones. Hi havia 22 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 7 parelles sense fills i 7 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 35 habitatges, 22 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 33 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 22 habitatges principals, 19 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 3 tenien dues cambres, 4 en tenien tres, 4 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 19 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 13 habitatges hi havia un automòbil i a 7 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Verrey-sous-Drée el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 12 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 26 persones, 21 eren actives i 5 eren inactives. Les 21 persones actives estaven ocupades(10 homes i 11 dones).. De les 5 persones inactives 2 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció i 1 d'una empresa de serveis.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un guixaire pintor i 1 electricista.
L'any 2000 a Verrey-sous-Drée hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Verrey-sous-Drée a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Verrey-sous-Drée a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Vibi

Vibi és el nom dels següents personatges:
* Vibi (bruci), cap dels brucis a la Segona Guerra Púnica
* Vibi Accueu, militar peligne al servei de Roma (s. III aC)
* Vibi Crisp, orador romà
* Vibi Curi, militar romà (s. I aC)
* Vibi Frontó, militar romà (s. I dC)
* Vibi Mars, governador de Síria i probablement d'Àfrica (s. I dC)
* Vibi Pòstum, cònsol l'any 5
* Vibi Ruf, magistrat romà
* Vibi Serè, governador romà de la Hispània Ulterior
* Vibi Seqüestre, escriptor romà
* Vibi Virri, dirigent de la ciutat de Càpua
* Gai Vibi Juvenci Var, triumvir de les monedes del segle I aC
* Gai Vibi Rufí, cònsol sufecte el 22
* Gai Vibi Pansa, cònsol el 43 aC
* Gai Vibi Var, cònsol el 134
# Carlota del Regne Unit (reina de Württemberg)

Carlota del Regne Unit, reina de Württemberg (Palau de Buckingham 1766 - Stuttgart 1828). Princesa del Regne Unit amb el tractament d'altesa reial que fou honrada pel seu pare, el rei Jordi III del Regne Unit, amb el títol de princesa reial.
Nascuda al Palau de Buckingham el dia 29 de setembre de 1766 essent filla del rei Jordi III del Regne Unit i de la duquessa Carlota de Mecklenburg-Strelitz. La princesa reial era neta per via paterna de Frederic del Regne Unit, príncep de Gal·les, i de la duquessa Augusta de Saxònia-Gotha mentre que per via materna era net del duc Carles Lluís de Mecklenburg-Strelitz i de la princesa Elisabet de Saxònia-Hilburghausen.
Nascuda al setembre, el mes d'octubre li fou concedit el títol de príncesa reial del Regne Unit per part del rei Jordi III del Regne Unit. Com la resta dels seus germans fou educada per tutors i institutrius i passà la major part de la seva infància al Palau de Buckingham, al Castell de Windsor i al Palau de Kew.
El 18 de maig de 1797 es casà a la Capella Reial del Palau de Saint James amb el príncep hereu i després rei Frederic I de Württemberg, fill del duc Frederic II Eugeni de Württemberg i de la princesa Frederica de Brandenburg-Schwedt. La parella no tingué fills. Frederic de Württemberg havia estat anteriorment casat amb la duquessa Augusta de Brunsvic-Wolfenbüttel amb qui havia tingut quatre fills.
L'any 1800 l'exèrcit napoleònic ocupà Württemberg i els ducs sobirans hagueren d'exiliar-se a Viena. L'any 1801, el duc Frederic I de Württemberg firmà un tractat privat amb Napoleó Bonaparte pel qual cedia Montebeliard als francesos a canvi de rebre Ellwanger. A més a més, la família ducal fou elevada al rang de família electoral l'any 1803.
A partir d'aquest moment la col·laboració entre Wúrttemberg i França s'accentuà progressivament i les tropes württemburgueses lluitaren al camp de batalla al costat de les franceses i en reconeixement d'aquest fet, l'any 1805, Württemberg esdevingué un reialme. Tots aquests fets provocaren un fort distanciament entre la princesa Carlota del Regne Unit i el seu pare, el rei Jordi III del Regne Unit, ja que aquest darrer era un afèrrim enemic de Napoleó.
L'any 1813, a mesura que la sort de Napoleó canviava als camps de batalla, Frederic i Carlota es distanciaren dels francesos i s'acostaren als anglesos i als aliats contra Napoleó fins que li declararen la guerra obertament. Després de la caiguda de Napoleó, Frederic fou reconegut com a rei.
L'any 1816 morí el rei Frederic I de Württemberg i la princesa reial esdevingué la reina viuda de Württemberg. A partir d'aquest moment i fins a la seva mort l'any 1828 accentuà les seves relacions amb la família reial anglesa a qui rebia al Palau de Ludwigsburg, esdevenint, fins i tot, padrina de la futura reina Victòria I del Regne Unit.
L'any 1827 retornà per primera vegada des del seu casament a Anglaterra per tal d'atendre uns problemes mèdics que uns anys després li causarien la mort.
# Lecanorals

Els lecanorals (Lecanorales) són un ordre de fongs que majoritàriament formen líquens que pertanyen a la classe Lecanoromycetes dins la divisió Ascomycota. Aquest ordre conté 26 famílies, 269 gèneres i 5695 espècies.

## Famílies

* Aphanopsidaceae
* Biatorellaceae
* Brigantiaceae
* Cladoniaceae
* Crocyniaceae
* Dactylosporaceae
* Ectolechiaceae
* Gypsoplacaceae
* Haematommataceae
* Helocarpaceae
* Lecanoraceae
* Megalariaceae
* Miltideaceae
* Mycoblastaceae
* Parmeliaceae
* Pilocarpaceae
* Psoraceae
* Ramalinaceae
* Sphaerophoraceae
* Stereocaulaceae
* Tephromelataceae
* Vezdaeaceae

## Referències

* ↑ Kirk PM, Cannon PF, Minter DW, Stalpers JA.. Dictionary of the Fungi.. 10a edició. Wallingford: CABI, 2008, p. 364–65. ISBN 978-0-85199-826-8.

## Enllaços externs

* Outline of Ascomycota - 2007 Arxivat 2009-03-18 a Wayback Machine.
* Class Lecanorales Arxivat 2011-07-15 a Wayback Machine. Plant Life Forms
# Bléruais

Bléruais (en bretó Blerwaz, en gal·ló Bleruaz) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 95 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 100 | 109 | 104 | 86 | 62 | 60 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Henri Delalande | |
| 2008- | Hélène de Roubin | |