# Unitats de mesura de l'antic Egipte

Les unitats de mesura de l'antic Egipte es van utilitzar, almenys, des de les primeres dinasties. N'hi havia de longitud, superfície, volum, pes i temps. S'han trobat molts documents de comptabilitat a papir, ja que els escribes tenien com a tasca comptabilitzar la collita, censar bestiar, acarar el nivell màxim anual del riu Nil (per al càlcul dels impostos) i registrar les àrea es de les superfícies de les parcel·les, per poder restaurar els límits i demarcar les terres agrícoles que la inundació del Nil desdibuixava cada any.

## Unitats de longitud

La principal unitat de mesura lineal es coneix com a Colze Reial i fa 523,5 mm de longitud, es subdividia en set pams de quatre dits cada un, donant 28 dits . Aquesta unitat de mesura s'ha utilitzat des de, almenys, 2700 a. C. Han perdurat molts exemplars de colze, alguns dels quals es van elaborar com a unitats de mesura cerimonials que es conservaven en els temples.
Cap a l'any 600 a. C., durant la dinastia XXVI, s'introdueix una important reforma per unificar diverses mitjanes. Desapareix el colze curt i s'instaura l'anomenat colze reformat, equivalent a l'antic colze real.
Unitats de longitud :
| Nom | equivalència | longitud | jeroglífic | Translit. | trancrip. |
| Dit | | 1,86-1,88 cm | | db ' | dir Djeba |
| Pam | 4 dits | 7,47-7,52 cm | SZP | ssp | shesep |
| Mà | 5 dits | 9,35 cm | | drt | deret |
| Puny | 6 dits | 11,28 cm | | ȝ mm | estimem |
| Doble pam | 8 dits o 2 pams | 14,96 cm | | | |
| Petit esp. | 12 dits o 3 pams | 22,44 cm | | SPD | seped |
| Gran esp. | 14 dits | 26,18 cm | | | |
| Colze sagrat | 16 dits o 4 pams | 29,92 cm | | bw | bu |
| Colze Remen | 20 dits o 5 pams | 36,98 cm | | RMN | Remen |
| Colze curt | 24 dits o 6 pams | 45,08 cm | | mh SRR | meh Shere |
| Colze Reial egipci o colze llarg | 28 dits o 7 pams | 52,36-52,64 cm | | mh NSW | meh nesu |
| Sistema uncial | | | | | |
| Polzada | 1/12 de colze | 2,5 cm | | | |
| Puny | | 10 cm | | | |
| Colze sagrat | 3 punys | 30 cm | | | |
| Canya | 7 punys | 70 cm | | | |
| Braça | 18 punys | 1,80 m | | | |
| Vara | 10 colzes reals | 18,0 m | | h ȝ it mh | Hayter meh |
| Jet, vara de corda | 100 colzes reals | 52,5 m | * | ht | jet |
| Riu , hora de marxa | 20.000 colzes reals | 10.500 m | * | itrw | ITERU |

## Unitats de superfície

La unitat de superfície bàsica era el setat (Arure en grec), equivalent a un quadrat 100 colzes de costat, és a dir, 10.000 colzes quadrats.
Unitats de superfície :
| Nom | equivalència | superfície | jeroglífic | Translit. | trancrip. |
| Setat ( Arure ) | 10.000 colzes quadrats | 2.735,29 m² | | st ȝ. T | setat |
| Remen | 1/2 setat 5.000 colzes quadrats | 1.367,65 m² | | RMN | Remen |
| Hibiscs | 1/4 setat 2.500 colzes quadrats | 683,82 m² | | HSB | hibiscs |
| Sa | 1/8 setat 1.250 colzes quadrats | 341,91 m² | | s ȝ | sa |
| Ja | 1/10 setat 1.000 colzes quadrats | 273,53 m² | | Aquest esquema ȝ | ja |
| Millo o colze de terra | 1/100 setat 100 colzes quadrats | 27,35 m² | | mh | millo |
| múltiples |
| Jat | 10 setat 100.000 colzes quadrats | 27.352,9 m² | | Aquest esquema ȝ t | jat |
| Jata | 100 setat 1.000.000 colzes quadre. | 273.529 m² | * | Aquest esquema ȝ t ȝ | Jata |

## Unitats de volum

La unitat de capacitat era el heqat, representat com l'Ull d'Horus. Era emprat per mesurar, fonamentalment, el blat i l'ordi; equivalia a uns 4,8 litres. El Henua o hin, és la unitat de volum que habitualment s'utilitzava per a la mesura de líquids com la cervesa, el vi, la llet o l'aigua; equivalia a uns 0,48 litres. Per mesurar líquids (de molt poc contingut) s'emprava el des i el Sech per a la cervesa; per al vi es feia servir el hebenet i per a l'encens el men i el hebenet.
Unitats de volum :
| Nom | equivalència | volum | Translit. | trancrip. |
| Heqat | | 4,8 litres | HQ ȝ. T | heqat |
| Henua o hin | 1/10 heqat | 0,48 litres | hnu | Henua |
| Ra | 1/320 heqat | 0,060 litres | r ȝ | ra |
| múltiples |
| Doble-heqat | 2 heqat | 9,6 litres | HQ ȝ. Ti | doble-heqat |
| Ipet o cuáduple-heqat | 4 heqat | 19,22 litres | ip.t | ipet |
| Jar (Imperi Antic) | 10 heqat | 48,50 litres | hr | jar |
| Jar (Imperi Nou) | 16 heqat | 76,88 litres | hr | jar |
* Durant l'Imperi Antic i l'Imperi Mitjà, el heqat s'indicava amb el signe , el mateix jeroglífic va passar a significar un quàdruple heqat durant l'Imperi Nou.

## Unitats de pes

La unitat de pes fonamental era el deben (literalment: anell de metall), que equivalia a 13,6 grams durant l'Imperi Antic, 91 g des de l'Imperi Mitjà; en l'Imperi Nou, es divideix en deu qite, o qedety, d'aproximadament 9,1 g, que era la desena part d'un deben. El Shat (o anell) equivalia a mig deben. El pes inferior al kite s'expressava mitjançant fraccions.
El deben, normalment, equivalia a grams de coure, encara que el valor d'alguns productes podia aparèixer expressat en deben d'or o plata. Durant gran part de la història de Antic Egipte, s'estimava que un deben de plata equivalia a cent deben de coure.
Unitats de pes :
| Nom | equivalència | pes | Translit. | trancrip. |
| deben | | 91 grams | dbn | deben |
| Kite | 1/10 deben | 9,10 grams | qd.t | quedety o kite |
| Senius | 1/12 deben | 7,6 grams | sh ȝ ts | Shat o senius |

## Unitats de temps

Al calendari egipci, l'any tenia 365 dies repartits en tres estacions de quatre mesos, més cinc dies epagòmens . Cada mes tenia exactament trenta dies, repartits en tres degans. El dia es va dividir en 24 hora s, dotze diürnes més dotze nocturnes d'igual durada.
Unitats de temps :
| Nom | equivalència | temps | jeroglífic | Translit. | trancrip. |
| Renpet ( any ) | 12 mesos | | | rnp.t | renpet |
| Ajet ( inundació ) | 4 mesos | 1/3 any | * | ȝ ht | Ajet |
| Peret ( sembra ) | 4 mesos | 1/3 any | | prt | Peret |
| Shemu ( recollida ) | 4 mesos | 1/3 any | | SMU | shemu |
| Abed ( mes ) | 30 dies | 1/12 any | | ȝ bd | Abed |
| Heru ( dia ) | 24 hores | 1/30 mes | | hru | heru |
| Unut ( hora ) | | 1/24 dia | | unu.t | unut |
| At ( instant ) | | | | ȝ. T | at |
Per mesurar i regular el temps, els egipcis van utilitzar el setjat (un rellotge de sol portàtil), el rellotge d'aigua (clepsidra) i el merjet per conèixer les hores nocturnes.

## Referències

* ↑ Francisco López: Les Matemàtiques a l'Antic Egipte, Mesures de superfície .
* ↑ Francisco López: Les Matemàtiques a l'Antic Egipte, Mesures de volum .
* ↑ Francisco López: Les Matemàtiques a l'Antic Egipte, Mesures de pes.

## Bibliografia

* Sanchez Rodriguez, Ángel (2000) Astronomia i Matemàtiques en l'Antic Egipte. Aldebarán. ISBN 84-95414-08-2

## Vegeu també

* Mesura del temps a l'antic Egipte
* Nilòmetre

## Enllaços externs

* Francisco López: Les Matemàtiques en l'Antic Egipte: unitats, pesos i mesures, en egiptologia.org
* Mesures en l'Antic Egipte: