OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jean-Baptiste Massillon

Jean-Baptiste Massillon, (Hyères (Var), 24 de juny de 1663 - Beauregard-l'Évêque, 28 de setembre de 1742) va ser un clergue francès, bisbe de Clermont a l'Alvèrnia.

## Biografia

Es va unir a la congregació dels oratoriens, presents a Hyères, als divuit anys i ensenyà als col·legis de l'orde i al seminari de Viena del Delfinat. El 1691 va pronunciar l'oració fúnebre del bisbe de Viena, Henri de Villars, i dos anys després feu la de l'arquebisbe de Lió, Camille de Neufville de Villeroy el 1693.
Molt aviat, va obtenir fama de gran predicador i el 1700 predicà l'advent a Versalles davant Lluís XIV. Pronuncià diverses oracions fúnebres, entre elles les dels princes du sang, Príncep de Conti (1709), el Gran Delfí (1711), i les del rei (1715). A la parisenca abadia de Saint-Denis pronuncià l'oració fúnebre de la duquessa d'Orléans (la famosa princesa Palatine), mare de Felip d'Orleans, Regent de França el 1722.
Va ser nomenat bisbe de Clermont el 1717, i elegit membre de l'Académie française el 1718. Els seus sermons conegueren nombroses edicions i les seves Œuvres complètes van ser publicades diverses vegades al curs del segle xix. Voltaire en va dir paraules elogioses.
Hi ha una rue Massillon a París (dins l'île de la Cité), una École Massillon i un carrer i escola Massillon a Clermont-Ferrand.

## Bibliografia

* Petit carême, Librairie de la Bibliothèque nationale, Paris, 1881

## Obres sobre Massillon

* Abbé Blampignon : Massillon, d'après des documents inédits (Paris, 1879)
* Abbé Blampignon : L'Épiscopat de Massillon d'après des documents inédits, suivi de sa correspondance (Paris, 1884)
* D'Alembert: Eloge de Jean-Baptiste Massillon
* Chateaubriand: Capítol III, de Génie du christianisme
* Ferdinand Brunetière: L'Éloquence de Massillon "Études critiques" (Paris, 1882)
* Père Ingold : L'Oratoire et le jansénisme au temps de Massillon (Paris, 1880)
* Michel Cohendy, « Correspondances, Décisions, Ordonnances et autres œuvres inédites de Jean-Baptiste Massillon, Évêque de Clermont » "Bulletin Historique et Scientifique de l'Auvergne", 1882, tome XXIV, p. 145-320.
* Marcel Laurent, « J. Soanen et J.-B. Massillon », a "Chroniques de Port-Royal", 1975, p. 41-100.
* Marcel Laurent, « Massillon et le Cardinal de Bissy », a "Études sur Massillon", Institut d'Études du Massif Central, 1975.
* La mediateca d'Hyères les Palmiers conserva obres biogràfiques sobre Massillon.

## Notes i referències

* ↑ Catalogue de la plupart des écrivains français qui ont paru dans le Siècle de Louis XIV, pour servir à l'histoire littéraire de ce temps in Le siècle de Louis XIV, 1751)

## Enllaços externs

* Notícia biogràfica, al web de l'Académie française (francès)
* Notícia biogràfica al Grand Dictionnaire universel du s. XIX$^e$ Arxivat 2008-05-22 a Wayback Machine. de Pierre Larousse (francès)
* Article sobre Le Petit carême al Grand Dictionnaire universel s. XIX$^e$ Arxivat 2007-05-10 a Wayback Machine. de Pierre Larousse
* Article biogràfic a la Catholic Encyclopedia (anglès)
* La rhétorique de Massillon (francès)
# WrestleMania XXV

WrestleMania XXV, WrestleMania 25th Anniversary o The 25th Anniversary of WrestleMania, va ser la vint-i-cinquena edició de WrestleMania, un esdeveniment Pay Per View de lluita lliure professional de l'empresa World Wrestling Entertainment. Va tenir lloc el 5 d'abril de 2009 al Reliant Stadium de Houston, Texas. Els temes musicals per a l'esdeveniment eran Shoot to Thrill i War Machine d'AC/DC.
Aquesta WrestleMania va ser la segon realitzada a l'estat de Texas, sent la primera WrestleMania X-Seven.

## Combats disputats

En negreta el tipus de combat i el títol en joc.
(c) = campió.
* Dark Match pel Campionat Mundial per Parelles Unification Match: Carlito & Primo derrotaren John Morrison & The Miz
* Money in the Bank Ladder match: CM Punk derrotà Kane, Mark Henry, MVP, Shelton Benjamin, Kofi Kingston, Christian Cage, Finlay (14:23).
* Miss WrestleMania Battle Royal: Santino Marella derrotà 24 dives de RAW, SmackDown!, ECW (7:25).
* 3 on 1 Handicap Elimination match: Chris Jericho vs. Roddy Piper, Ricky Steamboat & Jimmy Snuka (amb Ric Flair) (8:33).
* Extreme Rules Match: Matt Hardy derrotà Jeff Hardy (13:38)
* WWE Campionat Intercontinental: Rey Mysterio derrotà JBL (c) (00:21).
* Singles Match: The Undertaker derrotà Shawn Michaels (30:44).
* Triple Threat Match pel Campionat Mundial del Pes pesant: John Cena derrotà Edge (c), The Big Show (14:33)
* Campionat de la WWE: Triple H (c) derrotà Randy Orton (28:35).

## Vegeu també

* WrestleMania

## Enllaços externs

* Lloc Web Oficial de l'Event a WWE.com Arxivat 2010-02-14 a Wayback Machine. (anglès)
* Pàgina Web de l'Event (anglès)
# Wright

* No s'ha de confondre amb Wight.
Wright és el nom dels següents personatges:
* Allen Wright (Mississipi, 1825 - Oklahoma, 1885), cap amerindi dels choctaw
* Bonnie Wright (Londres, 1991), actriu anglesa, coneguda pel seu paper de Ginny Weasley a les pel·lícules de Harry Potter
* Charles Wright Mills (1916, Waco, Texas – 1962, Nyack, Nova York), sociòleg estatunidenc
* Edward Maitland Wright (1906-2005), matemàtic britànic
* Ferdinand von Wright (1822 - 1906), pintor finlandès
* Frank Lloyd Wright (Richland Center, Wisconsin, 1867 - Phoenix, Arizona, 1959), arquitecte estatunidenc
* Germans Wright, inventors oficials del primer avió que es va envolar
* Joe Wright, director de cinema anglès nascut el 1972 a Londres
* Lorenzen Wright (1975, Memphis, Tennessee), jugador estatunidenc de bàsquet
* Michael Wright (Bishop Statford, 1941), ciclista anglès, actiu entre 1962 i 1976
* Richard Wright (Londres, 1943 - 2008), membre fundador i teclista del grup de rock Pink Floid
* Shaun Wright-Phillips, futbolista anglès d'ascendència Jamaicana i Granadina
* Theresa Wright (Nova York, 1918 - New Haven, Connecticut, 2005), actriu de cinema estatunidenca
* Will Wright (Atlanta, EUA, 1960), dissenyador de videojocs estatunidenc i cofundador de Maxis
# Jamison City

Jamison City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 102 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Jamison City tenia 102 habitants, 46 habitatges, i 28 famílies. La densitat de població era de 164,1 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 46 habitatges en un 23,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 6,5% dones solteres, i en un 39,1% no eren unitats familiars. En el 30,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,6% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 34,3% entre 25 i 44, un 12,7% de 45 a 60 i un 25,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 110,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.250 $ i la renda mediana per família de 36.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.000 $ mentre que les dones 20.156 $. La renda per capita de la població era de 17.873 $. Entorn del 6,3% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Jamison City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Jamison City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Jammel

Jammel, Jemmal, Djemmal i Djammel (àrab: جمّال, Jammāl) és una ciutat de la governació de Monastir a Tunísia, situada uns 12 km al sud-oest de Monastir. La seva població és de 9.000 habitants la ciutat i 41.736 la municipalitat, i és capçalera d'una delegació de 51.300 habitants.

## Economia

És una ciutat interior, menys afectada pel turisme que les altres de la governació. La població viu principalment de l'agricultura, especialment de les oliveres, i de la indústria, amb dues zones industrials establertes pel govern, Jemmal I i Jemmal II sobretot dedicades al tèxtil.

## Urbanisme

La ciutat té com a centre la mesquita, al costat de la qual hi ha el mausoleu d'Oum Ezzine, una coneguda santa local.

## Administració

És el centre de la delegació o mutamadiyya homònima, amb codi geogràfic 32 56 (ISO 3166-2:TN-12), dividida en nou sectors o imades:
* Jamel Sud (32 56 51)
* Jamel Nord (32 56 52)
* Jamel Est (32 56 53)
* Jamel Ouest (32 56 54)
* Zaouiet Kontoch (32 56 55)
* Bir Taïeb (32 56 56)
* Menzel Kamel (32 56 57)
* El Hdadra (32 56 58)
* Et-Teyaïra (32 56 59)
Al mateix temps, forma una municipalitat o baladiyya (codi geogràfic 32 19).

## Referències

* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 01-12-2012, pàg. 82-85. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 01-12-2012, pàg. 148-150. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
# Xenòfanes (ambaixador atenenc)

Xenòfanes (Xenophanes, Ξενοφάνης) fill de Cleòmac, fou un ambaixador nadiu d'Atenes que el rei Filip V de Macedònia va enviar a Hanníbal per buscar una aliança amb el cartaginès en els darrers anys del segle iii aC.
Xenòfanes va intentar arribar a Càpua i fou detingut pel camí pels romans. Xenòfanes va dir llavors al pretor Marc Valeri Leví que estava de camí cap a Roma per un tractat d'aliança entre la república i el regne de Macedònia; Leví li va donar una escorta fins a Roma; una vegada allí va aprofitar per tornar a intentar arribar a Hanníbal, però fou capturat per un vaixell romà; altre cop va intentar fer-se passar per ambaixador davant Roma, però aquesta vegada no fou cregut i fou reenviat a Roma i empresonat.

## Referències

* 1 2 Mason, Charles Peter. «Xeno'phanes». A: William Smith (ed.). A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
* ↑ Le parfait Ambassadeur: divisé en trois parties : ... composé en espagnol ... nouvellement traduit en françois. T. Haak, 1709, p. 60–.
# Jane the Virgin

Jane the Virgin és una sèrie de televisió estatunidenca emesa per The CW Television Network. Es va estrenar el 13 d'octubre de 2014 i es va acabar el 31 de juliol de 2019.
La sèrie és una adaptació de la telenovel·la veneçolana Juana, la virgen creada per Perla Farías. La sèrie és protagonitzada per Gina Rodriguez com a Jane Villanueva, una jove llatina, treballadora i religiosa, que queda embarassada després de ser inseminada artificialment per error pel seu ginecòleg.
Jane the Virgin ha rebut aclamació dels crítics des de la seva estrena. En els Premis Globus d'Or de 2014, Gina Rodriguez va guanyar el premi a la millor actriu de sèrie de televisió - Comèdia o musical, mentre que la sèrie va ser nominada a la millor sèrie - Comèdia o musical. La sèrie també va rebre el Premi Peabody i va ser nomenada programa de TV de l'any per l'American Film Institute.
L'11 de gener de 2015, la sèrie va ser renovada per a una segona temporada. L'11 de març de 2016, es va anunciar que va ser renovada per a una tercera temporada. El 8 de gener de 2017, The CW va renovar la sèrie per a una quarta temporada programada per estrenar-se el 13 d'octubre de 2017.
A Espanya, la sèrie s'emet a Movistar+ i a Netflix tant amb doblatge espanyol com amb subtítols.

## Referències

* ↑ Ausiello, Michael. «Fall TV Scoop: The CW Orders Four Dramas, Including Flash, iZombie and Jane the Virgin, Passes on Supernatural Spin-Off». TV Line, 08-05-2014. [Consulta: 18 octubre 2014].
* ↑ «The CW Announces 2014-2015 Fall Schedule». The Futon Critic, 15-05-2014. [Consulta: 18 octubre 2014].
* ↑ Hibberd, James. «The CW renews 8 shows for next season» (en anglès). Entertainment Weekly, 11-01-2015. Arxivat de l'original el 2015-01-11. [Consulta: 11 gener 2015].
* ↑ Ausiello, Michael. «The CW Renews The Flash, Vampire Diaries, The 100, Reign (!) and 7 Others» (en anglès). TV Line, 11-03-2016. [Consulta: 11 març 2016].
* ↑ Mitovich, Matt. «The CW Renews The Flash, Supernatural, Crazy Ex and 4 Others». TVLine, 08-01-2017. [Consulta: 8 gener 2017].
* ↑ «TV Premiere Dates 2017 Guide». Hollywood Reporter, 25-10-2016. [Consulta: 12 juny 2017].
# Joan Baptista Vila

Joan Baptista Vila va néixer a finals del segle XVI o principis del segle xvii.Es tractà d'un canonge de la seu barcelonina i oficial eclesiàstic.

## Biografia

El 7 de setembre de 1632 va ser nomenat lector a la cadira de la càtedra d'Instituts. Posteriorment, l'1 d'agost de 1647 va ser elegit com a rector de la Universitat de l'Estudi General càrrec del qual cessà el 31 de juliol de 1649.
Als pocs mesos de ser rector, al mes de novembre, es produïren aldarulls a la Rambla, amb tres estudiants morts de ferida de bala. A més es van registrar, als edificis de Santa Anna i el Col·legi de Cordelles, on es van localitzar diversos estudiants amagats els quals van ser empresonats.
Va morir a finals a la segona meitat del segle xvii.

## Bibliografia

* Sotomayor, Ildefonso; Corbelló, Joan; Corbera Pou, Jaume, Vila, Joan Baptista. Constitvtiones synodales diaeces. [sic] Barcinonen. : in vnum collectae, renovatae & auctae svb ... Ildephonso a Sotomayor ... : variis allegationibvs exornatae ab ... Ioanne Baptista Vila .... Qvibvs accessit omnivm Barcinonis adamantvm episcopalis corona. Barcinone : ex typographia Antonii Lacavalleria, 1673. Disponible a: Catàleg de les biblioteques de la UB.

## Enllaços externs

* Registre d'autoritat de Joan Baptista Vila Arxivat 2015-02-12 a Wayback Machine.. Catàleg d'autoritats de la UB. (Consulta: 12 de febrer de 2015).
# Wuling de Zhao

Wuling de Zhao - en xinès simplificat: 赵武灵王 - (340 aC - 295 aC, regnà entre el 325 aC i el 299 aC) va regnar en l'Estat de Zhao durant el període dels Regnes Combatents. El seu regnat va ser famós per un important esdeveniment: les reformes consistents en "Vestir uniforme de bàrbars i usar la cavalleria en batalla" (en xinès simplificat: 胡服骑射; en xinès tradicional: 胡服騎射).
Probablement fill de Zhao Suhou (Marquès Su de Zhao, xinès simplificat: 赵肃侯), el Rei Wuling de Zhao va ascendir al tron en el 325 aC, a mitjà camí en l'era dels Regnes Combatents (els historiadors xinesos denominen així el període entre el 481 aC i 221 aC El seu regnat va coincidir amb l'aparició de diverses altres figures notables en el Regnes Combatents.
Durant els primers anys del seu regnat el Regne de Zhao va ser constantment assetjats pels Donghu (xinès simplificat: 东胡), els Linhu (xinès simplificat i tradicional: 林胡), els Liufan (en xinès simplificat: 楼烦) i els Xiongnu (xinès simplificat i tradicional: 匈奴), totes tribus errants. Açò podria haver estat d'inspiració per a les seves reformes posteriors. En el 307 aC Wuling comença les seves reformes, sobretot militars. Es van concentrar en fer de la força militar molt més adaptable a la lluites de les batalles.

## Bibliografia

* Zhanguoshi (History of the Warring Kingdoms), Yang Huan, Commercial Press. ISBN 957-05-1416-7
# Wulfenia. Mitteilungen des Kärntner Botanikzentrums Klagenfurt

Wulfenia. Mitteilungen des Kärntner Botanikzentrums Klagenfurt (abreujat Wulfenia), és una revista científica de botànica revisada per experts publicada pel Museu Regional de Caríntia. Va ser establerta el 1998 i el redactor en cap és Roland K. Eberwein (Centre Botànic de Caríntia).

## Estafa

La revista Wulfenia és una de les primeres publicacions piratejades. La revista ha estat objecte d'una estafa en línia, amb adreces web falses, com ara www.wulfeniajournal.at, www.wulfeniajournal.com i www.multidisciplinarywulfenia.org, que reediten de manera il·legal còpies dels articles de revistes originals i conviden els científics a pagar grans tarifes abans que les seves obres es considerin per a la seva "publicació".

## Resum i indexació

La revista està resumida i indexada a:
* Referativnyi Zhurnal
* Scopus
* EMBiology
* Elsevier BIOBASE
* Science Citation Index Expanded
* Biological Abstracts
* BIOSIS Previews
* The Kew Record of Taxonomic Literature
Segons la Journal Citation Reports, la revista té un factor d'impacte de 0.267, classificant-la en el lloc 178 de 190 de les revistes de la categoria "Plant Sciences".

## Referències

* ↑ Any de creació de la revista a The International Plant Names Index
* ↑ Hodgkinson, Matt. «Will the real Wulfenia journal please stand up?», 09-09-2012. [Consulta: 15 setembre 2012].
* ↑ «Two Print Journals Completely Hijacked by Online Hoodlums». Scholarly Open Access. Arxivat de l'original el 15 de setembre 2012. [Consulta: 15 setembre 2012].
* ↑ «Landesmuseum Kärnten». landesmuseum.ktn.gv.at. Arxivat de l'original el 8 de novembre 2015. [Consulta: 15 agost 2015].
* ↑ «Hijacked Journal List: List of Hijacked Journals and Fake Publishers, First Edition».
* ↑ Jalalian, Mehrdad; Mahboobi, Hamidreza «Hijacked Journals and Predatory Publishers: Is There a Need to Re-Think How to Assess the Quality of Academic Research?». Walailak Journal of Science and Technology, 11, 2014, pàg. 389–94.
* ↑ «Journals Ranked by Impact: Plant Sciences». A: 2011 Journal Citation Reports. Science. Thomson Reuters, 2012 [Consulta: 16 setembre 2012].

## Enllaços externs

* Wulfenia. Mitteilungen des Kärntner Botanikzentrums Klagenfurt - Lloc web oficial
# Wuliuà

⇦ CAMBRIÀ ⇨ :
| Període | Sèrie | Estatge | Edat (Ma) |
| Cambrià | Furongià | Desè estatge | ~ 489,5 |
| Cambrià | Furongià | Jiangshanià | ~ 494 |
| Cambrià | Furongià | Paibià | ~ 497 |
| Cambrià | Miaolingià | Guzhanguià | ~ 500,5 |
| Cambrià | Miaolingià | Drumià | ~ 504,5 |
| Cambrià | Miaolingià | Wuliuà | ~ 509 |
| Cambrià | Segona sèrie | Quart estatge | ~ 514 |
| Cambrià | Segona sèrie | Tercer estatge | ~ 521 |
| Cambrià | Terranovià | Segon estatge | ~ 529 |
| Cambrià | Terranovià | Fortunià | 541,0 ± 1,0 |
El Wuliuà és el cinquè estatge faunístic del Cambrià. Comprèn el temps entre fa ~ 509 milions d'anys i fa ~ 504,5 milions d'anys. Segueix el quart estatge del Cambrià, que encara no té nom, i precedeix l'estatge Drumià.
És el més antic dels tres estatges que formen la sèrie del Miaolingià. La seva base es defineix com a la primera aparició del trilobit Oryctocephalus indicus. El límit superior del Wuliuà, que també és la base del Drumià, correspon a l'aparició d'una altra espècie de trilobit, Ptychagnostus atavus.
El nom «Wuliuà» deriva del vessant de Wuliu, al comtat de Jianhe, a la província xinesa de Guizhou.

## Referències

* ↑ Taula Cronostratigràfica Internacional, versió oficial en català
* ↑ Yuanlong Zhao «Global Standard Stratotype-Section and Point (GSSP) for the conterminous base of the Miaolingian Series and Wuliuan Stage (Cambrian) at Balang, Jianhe, Guizhou, China» (en anglès). Episodes, vol. 42, 2, 2019, pàg. 165-184. DOI: 10.18814/epiiugs/2019/019013.
# Ivan Jablonka

Ivan Jablonka, nascut el 23 d'octubre de 1973 a París, és un historiador i escriptor francès, professor d'història contemporània a la universitat París-XIII.
Entre els seus llibres hi ha Histoire des grand-parentesque je n'ai pas eus (guardonat el 2012 amb el Premi del Senat per a llibres d'història, el Premi Guizot de l'Acadèmia Francesa i el Premi Augustin Thierry), una indagació sobre les vides dels seus avis desapareguts durant la Segona Guerra Mundial. En català l'any 2018 va aparèixer Laëtitia o la fi dels homes una crònica de l'assassinat de Laëtitia Perrais, una noia francesa de 18 anys violada, assassinada i esquarterada la nit del 18 de gener de 2011. En part novel·la de no-ficció, en part història, sociologia i denúncia política, Laëtitia o la fi dels homes va rebre el 2016 el Premi Médicis, el Premi Le Monde i el Prix des Prix.
# Ivan Katalinić

Ivan Katalinić (17 de maig de 1951) és un exfutbolista croat de la dècada de 1970 i entrenador.
Fou 13 cops internacional amb la selecció iugoslava. Pel que fa a clubs, defensà els colors de Hajduk Split i Southampton.

## Palmarès
### Hajduk Split (jugador)

* Lliga iugoslava de futbol: 1970-71, 1973-74, 1974-75, 1978-79
* Copa iugoslava de futbol: 1972, 1973, 1974, 1976, 1977

### Hajduk Split (entrenador)

* Lliga croata de futbol (2): 1993-94, 1994-95
* Copa croata de futbol (2): 1992-93, 1994-95
* Supercopa croata de futbol (3): 1993, 1994, 2004

## Referències

* ↑ Ivan Katalinić Arxivat 2013-02-21 at Archive.is at Sportnet.hr
* ↑ Saints Players You Have Never Heard Of!: Ivan Katalinić
# Jaume Quesada i Echevarria

Jaume Quesada i Echevarria (Barcelona, 21 de setembre de 1971) és un exfutbolista català.
Va arribar a la UE Lleida provinent del CE L'Hospitalet. La temporada 92/93, puja a primera divisió amb els lleidatans. En la màxima categoria, Jaume Quesada va disputar 34 partits i va marcar dos gols, un d'ells el que va donar la històrica victòria de la UE Lleida sobre el FC Barcelona al Camp Nou.
L'estiu de 1994 fitxa pel Reial Betis, on romandrà cinc temporades, encara que el seu rendiment anirà de més a menys, des de la titularitat de la temporada 94/95 fins als tan sols 12 partits de la temporada 98/99.
Posteriorment recalaria a les files de la UD Las Palmas, tot jugant 31 partits i sent destacant en l'ascens dels canaris a la màxima categoria. Però, no compta al club i marxa al Recreativo de Huelva. De tornada a Las Palmas, la temporada 01/02, només hi juga tres partits.
En total, acumula més de 250 partits a primera divisió.
# Joan Grau i Roca

Joan Grau i Roca (Vic, Osona, 1959 - Barcelona, Barcelonès, 9 d'agost de 2005) va ser un director de teatre català.
El 1978 va fundar a Vic la companyia "Sèmola Teatre" juntament amb Fina Solà i Carles Pujols. Inicialment amb el nom de "Circ Sèmola", durant la seva primera etapa van realitzar espectacles a l'aire lliure i en carpes, amb muntatjes de petit circ que aconseguint gran popularitat, tot i que no van transcendir als circuits comercials. A partir del 1988, una de les seves primeres estrenes va ser 'In concert (1988), amb la qual la companyia, fins aleshores amb espectacles de tipus circense, va fer un canvi de trajectòria cap a obres pensades per a teatres convencionals. La trajectòria del grup comprèn Híbrid (1992), Esperanto (1997), ¿Bailamos? (2000) i Cent vint-i-cinc (2003), peces sense text i d'estètica molt innovadora, estructurades al voltant de la capacitat poètica de les imatges plàstiques. El 2004, Sèmola Teatre creà l'espectacle Somnis en unes nits d'estiu per al Fòrum de les Cultures de Barcelona. La companyia actuà en escenaris d'Europa, Amèrica del Sud i Austràlia. L'agost del 2005 Joan Grau va patir un accident de tràfic, que li va causar la mort. Malgrat aquest fet, amb posterioritat, s'estrenà Enlloc com a casa (No a la guerra) al Festival Eclat de la localitat occitana d'Orlhac. L'espectacle, però, ja s'havia preestrenat en ciutats de França i Bèlgica.

## Referències

* 1 2 Punzano Sierra, Israel «Joan Grau, director de la compañía Sèmola Teatre». El País, 11-08-2005 [Consulta: 5 juny 2018].
* ↑ «Joan Grau, director de la compañía teatral Sémola Teatre». El Mundo, 15-08-2005 [Consulta: 5 juny 2018].
* ↑ Fondevila, Santiago «La compañía catalana Sémola Teatre llega a Barcelona tras una gran gira internacional con un poético montaje de gran dureza visual». La Vanguardia (Hemeroteca), 07-10-1998, pàg. 47 [Consulta: 5 juny 2018].
* ↑ «La muerte de Joan Grau deja en el aire el futuro de la compañía Sémola Teatre». La Vanguardia, 10-08-2005 [Consulta: 5 juny 2018].