OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Allen (Kildare)

Allen (en gaèlic irlandès Alúine) és una vila d'Irlanda, al comtat de Kildare, a la província de Leinster. Està situada a la carretera regional R415 entre Kilmeage i Milltown. El poble està dominat per Turó d'Allen, que en els últims temps ha estat marcat per l'explotació de pedreres. Aquest turó, visible en gran part de Kildare i els comtats circumdants, és considerada com l'antiga seu de Fionn mac Cumhaill.

## Història

En 722 hi va tenir lloc la batalla d'Allen Arxivat 2006-09-02 a Wayback Machine. entre els homes de Leinster comandats pel seu rei Murchad mac Brain Mut i els Hy Neill del nord i sud comandats per Fergal mac Máele Dúin, amb el seu fill Aedh Allen, i Aedh Laighean, rei de Hy Maine a Connacht.

## Referències

* ↑ «Visitor Attraction and Things to Do Kildare - Nature Centre & Gardens» (en anglès). Irish Peatland Conservation Council.

## Vegeu també

* Turó d'Allen
# Dar'a

«Dar'a» té aquests significats:
* Dar'a o riu Draa al Marroc
* Dar'a o Regió del Draa, regió històrica marroquina
# PyCharm

PyCharm és un entorn integrat de desenvolupament (IDE) utilitzat en programació d'ordinadors, específicament per al llenguatge de programació Python. Està desenvolupat per l'empresa txeca JetBrains (abans coneguda com a IntelliJ). Proporciona anàlisi de codi, un depurador gràfic, un provador d'unitats integrat, integració amb sistemes de control de versions (VCS) i admet el desenvolupament web amb Django, així com la ciència de dades amb Anaconda.
PyCharm és multiplataforma, amb versions de Windows, macOS i Linux. L'edició de la comunitat es publica sota la llicència Apache i també hi ha una edició professional amb funcions addicionals, publicada sota una llicència de propietat finançada per subscripció i també una versió educativa.

## Referències

* ↑ «JetBrains Strikes Python Developers with PyCharm 1.0 IDE». eWeek. Arxivat de l'original el January 22, 2013.
* ↑ PyCharm 3.0 community edition source code now available Jet Brains. October 2013.
# Portada/efemèride abril 30

António Guterres
« 29 d'abril · 30 d'abril · 1 de maig »
# Resolució 1915 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1915 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 18 de març de 2010. Després de recordar les resolucions 827 (1993), 1581 (2005), 1597 (2005), 1613 (2005), 1629 (2005), 1660 (2006), 1800 (2008), 1837 (2008), 1849 (2008), 1877 (2009) i 1900 (2009), el Consell, actuant sota el Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, va permetre un augment temporal dels jutges al Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia (TPII) a servir més enllà de l'expiració del seu mandat perquè puguin completar el treball en els casos en què estaven involucrats.
El Consell va assenyalar que, en la seva Resolució 1900, el nombre de jutges podia superar el màxim de dotze previstos en l'Estatut del Tribunal Internacional fins a un màxim de tretze, i tornar a dotze al final de març de 2010. Tanmateix, degut a circumstàncies imprevistes això no es produiria a causa d'un retard en el lliurament de la sentència en el cas de Vujadin Popović. En aquest sentit, el Consell estava convençut de la conveniència de permetre l'augment temporal del nombre total de magistrats ad litem.
El Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia, establert en la Resolució 827 (1993), va ser un tribunal de les Nacions Unides que jutjava els crims de guerra que es van produir durant les els conflictes de principis dels anys noranta a l'antiga República Federal Socialista de Iugoslàvia.

## Referències

* ↑ «Security Council allows temporary increase in number of Yugoslavia tribunal judges». UN News Centre, 18-03-2010.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1901 a la 2000 (2009 - 2011)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Camas

Camas és una localitat de la província de Sevilla, Andalusia, Espanya. L'any 2005 tenia 25.768 habitants. La seva extensió superficial és de 12 km² i té una densitat de 2.147,3 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 37° 24′ N, 6° 02′ O. Està situada a una altitud de 13 metres i a 4 kilòmetres de la capital de la província, Sevilla. Limita amb els municipis de Santiponce, Valencina de la Concepción, Castilleja de Guzmán, Castilleja de la Cuesta, Tomares i Sevilla.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 25.679 | 25.499 | 25.499 | 25.333 | 25.302 | 25.109 | 25.502 | 25.393 | 25.768 | 25.706 | 25.694 |

## Referències

Viccionari
# Antic cinema Califòrnia

L'Antic cinema Califòrnia és una obra noucentista de Sant Jaume d'Enveja (Montsià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres amb façana principal al c/ València i posterior al c/ de Santomà.
Consta d'un cos principal rectangular, de mitgera a mitgera i d'alçada superior, precedit a la façana principal per dos cossos extrems a manera de torretes, de coberta a quatre aigües, emmarcant un cos amb estructura de porxo però amb finestrals tapats amb vidre.
Al seu interior es conserva l'estructura original que incloïa un cine amb estructura de grades, escenari, camarots i cafè. Una plataforma de fusta, que elevava el nivell del terra amagat a les graderies inferiors, permetia l'ús de l'espai principal com a pista de ball.

## Història

La construcció del local data de 1947. Es realitzaven indistintament espectacles de cine, teatre i ball de saló. El van tancar a principis dels 80.

## Referències

* 1 2 3 4 «Antic cinema Califòrnia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 3 juny 2020].

## Enllaços externs

* «Antic cinema Califòrnia». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Daqingshanita-(Ce)

La daqingshanita-(Ce) és un mineral de la classe dels carbonats.

## Característiques

La daqingshanita-(Ce) és un carbonat de fórmula química Sr₃CePO₄(CO₃)₃. És l'espècie anàloga amb ceri d'una altra amb lantani encara sense anomenar. Cristal·litza en el sistema trigonal. Es troba com a cristalls en forma de plaques arrodonides, els quals poden ser romboèdrics, de fins a 3 mm. També es troba en agregats. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la daqingshanita-(Ce) pertany a «05.BF - Carbonats amb anions addicionals, sense H₂O, amb (Cl), SO₄, PO₄, TeO₃» juntament amb els següents minerals: ferrotiquita, manganotiquita, northupita, tiquita, bonshtedtita, bradleyita, crawfordita, sidorenkita, reederita-(Y), mineevita-(Y), brianyoungita, filolitita, leadhil·lita, macphersonita i susannita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al dipòsit de Bayan Obo, a Baotou League, Mongòlia Interior (Xina). Sol trobar-se associada a altres minerals com: benstonita, huntita, estroncianita, pirita, flogopita, monazita, albita, ancylita, anatasa, clorita, dolomita, isokita, apatita o quars.

## Referències

* ↑ «Daqingshanite-(Ce)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 maig 2016].
* ↑ «Unnamed (La-analogue of Daqingshanite-(Ce))» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 maig 2016].
* 1 2 «Daqingshanite-(Ce)» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 29 maig 2016].
# Manilkara chicle

Manilkara chicle és un arbre tropical perennifoli natiu de Mèxic i Amèrica central. La seva distribució va des de Veracruz a Mèxic fins al departament de l'Atlàntic de Colòmbia. Proporciona una goma natural, el xiclet i tradicionalment utilitzada per fer-lo: En un principi la companyia Wrigley Company era la principal utilitzadora d'aquest material i encara avui poques empreses fan servir aquesta matèria primera natural per a fer xiclets, ja que en la dècada de 1960 les gomes sintètiques basades en el butadiè van substituir la goma natural de xiclet que proveeix aquest arbre, ja que eren més barates.
La paraula "xiclet" prové de la paraula en idioma nàhuatl per la goma d'aquest arbre, tziktli que es pot traduir com "cosa enganxosa". Alternativament podria provenir del maia, "tsicte". El xiclet era ben conegut pels asteques i maies antics.
Per aconseguir el xiclet es fa d'una manera similar a la del làtex del cautxú amb incisions en ziga-zaga al tronc. Posteriorment la goma es bull. .

## Referències

* ↑ Trop. Woods no. 73: 14. 1943 «Plant Name Details for Manilkara chicle». IPNI. [Consulta: 25 desembre 2009]. «nomenclatural synonym: Sapotaceae Achras chicle»
* ↑ J. Wash. Acad. Sci. 9: 436. 1919 «Plant Name Details for Achras chicle». IPNI. [Consulta: 25 desembre 2009]. «Distribution: Vega Grande, near Los Amates, Izabal (Guatemala, Central America, Southern America); nomenclatural synonym: Sapotaceae Mopania chicle; nomenclatural synonym: Sapotaceae Manilkara chicle»
* ↑ Wrightia 6: 19. 1978 «Plant Name Details for Mopania chicle». IPNI. [Consulta: 25 desembre 2009]. «nomenclatural synonym: Sapotaceae Achras chicle»
* ↑ «Manilkara chicle information from NPGS/GRIN». Arxivat de l'original el 2009-01-03. [Consulta: 30 desembre 2010].
* ↑ Mexicolore article on chicle
# Quadrant Records

Quadrant Records és un segell discogràfic independent amb seu a Lleida. La discogràfica edita treballs discogràfics en gèneres com el jazz, el folk i el rock. Artistes com The Incredible String Band, Mike Heron, Robin Williamson, Clive Palmer, Bruce Barth, Jerry Bergonzi, Sheila Cooper, René Marie, Peter King, Cajonmania, Alu Spear, Renaldo & Clara, Xavier Baró o Michael Lee Wolfe han treballat amb Quadrant Records en alguns dels seus projectes. Quadrant també funciona com a agència de talents i productora de concerts, a més de promocionar i produir el Jazz Tardor, un esdeveniment dut a terme anualment al mes de novembre que reuneix destacats músics de jazz.

## Referències

* ↑ «Diariofolk» (en espanyol europeu). [Consulta: 29 maig 2022].
* ↑ «Jazzistas españoles en Nueva York» (en castellà). El Mundo, 16-06-2014. [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «JazzTardor 19 – XXVI Festival de Jazz de Lleida». Arxivat de l'original el 2022-06-14. [Consulta: 29 novembre 2019].
* ↑ «JazzTardor' 16. XXIII Festival de Jazz de Lleida (2 al 26 de noviembre de 2016)». Tomajazz. [Consulta: 29 novembre 2019].
# Portada/efemèride abril 6

Núria de Gispert
« 5 d'abril · 6 d'abril · 7 d'abril »
# Al·luwamnas

Al·luwamnas va ser un rei hitita que va regnar cap als anys 1500 aC i 1485 aC.
Era gendre de Telepinus, casat amb Harapšeki, la seva filla i hereva. El seu nom era d'origen luvita. Abans de ser rei, Telepinus el va desterrar a Malitaskur, per participar en una revolta, però finalment va esdevenir el seu únic hereu i probablement el va succeir, ja que el seu segell i el del seu sogre són molt propers en estil segons els experts.
Les Llistes reials que es conserven en tauletes i que no tenien una finalitat històrica sinó una explicació dels rituals que es realitzaven quan s'oferien diferents ofrenes en nom dels reis i els seus familiars, donen en ordre cronològic els noms dels governants i de les persones properes, encara que han arribat en un estat molt fragmentari. Aquestes llistes mencionen, després de Telepinus, Al·luwamnas i la seva esposa Harapšeki, i després Hantilis II, seguit de Zidantas II, Huzziyas II i Tudhalias II. L'any 1969 es va trobar un document segellat amb la inscripció "Segell del Tabarna Tahurwailis, gran rei d'Hatti. Mort a qui canvii les seves paraules". El nom d'aquest rei fins llavors desconegut es va veure confirmat per la troballa d'un tractat escrit en accadi on signava uns acords amb un altre rei. Tot sembla indicar que aquest rei va ocupar el tron immediatament després de Telepinus, no se sap si després de la seva mort o si va ser ell qui la va provocar. Es va proclamar rei en contra de les indicacions que donava la Proclamació de Telepinus, que donaven preeminència a Al·luwamnas per ser el marit de la filla legítima del rei. Segurament Al·luwamnas va recuperar el tron i devia fer desaparèixer de les llistes reials el nom de l'usurpador.
El va succeir el seu fill Hantilis II.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio i del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 12-13. ISBN 8446022532.
# David Widder

David Widder (anglès: David Vernon Widder) (Harrisburg, 25 de març de 1898 - Arlington, 8 de juliol de 1990) va ser un matemàtic estatunidenc.
Widder va fer els estudis secundaris a la seva vila natal i el 1916 es va matricular a la universitat Harvard. El 1917 va haver d'interrompre els estudis per la Primera Guerra Mundial, ja que va fer de calculador civil al camp de proves d'Aberdeen (Maryland), Aberdeen Proving Ground. Fent treballs extraordinaris, es va graduar el 1920 i l'any següent va anar a París per ampliar estudis. A final de 1921 va tornar a Harvard on va obtenir el doctorat el 1924 amb una tesi dirigida per George Birkhoff.
Des de 1924 fins a 1930 va ser professor de matemàtiques al Bryn Mawr College excepte un any sabàtic que va estar a la universitat de Chicago. El 1930 va ser nomenat professor simultàniament del Radcliffe College i de la universitat Harvard on va romandre tota la resta de la seva vida acadèmica. El 1935 va participar en la primera conferència topològica internacional de Moscou.
Els treballs de recerca de Widder van ser en anàlisi matemàtica clàssica.

## Referències

* ↑ Widder, 1988, p. 79.
* ↑ Widder, 1988, p. 80.
* ↑ Widder, 1988, p. 81.
* ↑ Widder, 1988, p. 82.
* ↑ Birkhoff, 1993, p. 269.
* ↑ Birkhoff, 1989, p. 47.

## Bibliografia

* Birkhoff, Garrett. «Mathematics at Harvard, 1836-1944». A: Peter Duren (ed.). A Century of Mathematics in America, Part II (en anglès). American Mathematical Society, 1989, p. 3-58. ISBN 0-8218-0130-9.
* Birkhoff, Garrett «Mathematics at Harvard in the 1940s» (en anglès). Proceedings of the American Philosophical Society, Vol. 137, Num. 2, 1993, pàg. 268-272. ISSN: 0003-049X.
* Pitcher, Everett. A history of the second fifty years, American Mathematical Society 1939-1988 (en anglès). American Mathematical Society, 1988. ISBN 0-8218-0125-2.
* Widder, D.V.. «Some Mathematical Reminiscences». A: Peter Duren (ed.). A Century of Mathematics in America, Part I (en anglès). American Mathematical Society, 1988, p. 79-84. ISBN 0-8218-0124-4.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «David Widder» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
# Quint Corneli Màxim

Quint Corneli Màxim (en llatí Quintus Cornelius Maximus) va ser un jurista romà, contemporani de Servi Sulpici i mestre de Gai Trebaci Testa, al segle i aC.
Era amic de Ciceró. El menciona Publi Alfè Var, que diu que va donar alguns dictàmens jurídics, afegits al Digest.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/1000?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=MaximusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 990. ]
# Cantó de Monthureux-sur-Saône

El cantó de Monthureux-sur-Saône és un cantó francès del departament dels Vosges, situat al districte de Neufchâteau. Té 11 municipis i el cap és Monthureux-sur-Saône.

## Municipis

* Ameuvelle
* Bleurville
* Claudon
* Fignévelle
* Gignéville
* Godoncourt
* Martinvelle
* Monthureux-sur-Saône
* Nonville
* Regnévelle
* Viviers-le-Gras

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1949 | M. Belin | Radical |
| 1949-1961 | André Garnier | RPF-RS, després sense etiqueta |
| 1961-1979 | Jean Cayotte | Divers droite |
| 1979-1995 | Henri Didier | UDF |
| 1995-1998 | Raymond Recouvreur | Divers droite |
| 1998- | Alain Roussel | Divers gauche, després UMP |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 3.024 | 3.295 | 3.074 | 2.948 | 2.764 | 2.614 | 2.451 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||

## Referències

* ↑ Pertany al districte de Neufchâteau a partir de l'1 de gener de 2013. Abans pertanyia al districte d'Épinal.
# Alonso de Mercadillo

Alonso de Mercadillo y Villena fou un capità i explorador espanyol nascut a Loja, Andalusia. Va fundar Loja, Zaruma i Zamora tres ciutats equatorianes. El seu pares van ser Luis Mercadillo i Leonor Villena. Mercadillo va arribar al continent americà el 1535, a la zona que actualment és Veneçuela. Pedro de la Gasca va ordenar al capità Alonso de Mercadillo que fundés ciutats al sud del que va ser la Reial Audiència de Quito. El 8 de desembre de 1548 va fundar Loja i seguint el costum dels conqueridors li donà el mateix nom que el de la seva ciutat natal. Acompanyat d'Hernando de Benavente, (i essent aquest darrer oriünd de Zamora) fundà a l'Amèrica equatorial d'altres ciutats com Zamora i Zaruma. Mercadillo morí a Loja l'any 1560.

## Referències

* ↑ Pérez Pimentel, Rodolfo. «Alonso Mercadillo y Villena» (en castellà). Diccionario biográfico Ecuador. Arxivat de l'original el 8 de desembre 2008. [Consulta: 13 març 2009].
# Rivulus deltaphilus

Rivulus deltaphilus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Veneçuela.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Lëtzebuerger Journal

Lëtzebuerger Journal és un diari d'informació general luxemburguès en llengua alemanya. Té una editorial de posició centrista liberal, amb el suport del Partit Demòcratic.

## Història

El Lëtzebuerger Journal es va publicar per primera vegada el 5 d'abril de 1948, en substitució de l'Obermosel-Zeitung i l'Unio'n, que va deixar de publicar-se el mateix any. Aquests dos diaris van ser intents de crear un diari liberal de circulació massiva, com el Luxemburger Zeitung de l'època anterior a la guerra, que tenia una llarga tradició, però havia estat desacreditat políticament. Encara que el diari es publica en alemany també té seccions publicats en llengua francesa.
L'any 2004, el diari va tenir una tirada de 5.150 exemplars, el que representava el cinquè de més gran circulació, dels aleshores, sis diaris del país. Tanmateix, a causa dels seus estrets vincles amb el Partit Demòcratic, el tercer partit més gran de Luxemburg i habitual soci de coalició de govern, el diari adquireix gran importància i té una circulació més gran que la que es podria esperar.
El diari va rebre 540.421 € com un anual subsidi premsa estatal a Luxemburg el 2009.

## Referències

* ↑ Hirsch, Mario. «Luxembourg - Media Landscape». European Journalism Centre. Arxivat de l'original el 2014-02-08. [Consulta: 20 agost 2015].
* 1 2 «A propos... des médias au Luxembourg» (PDF) (en francès). Grand Duchy of Luxembourg. Arxivat de l'original el 2015-06-10. [Consulta: 20 agost 2015].
* 1 2 «Bulletin d'Information nº 12» (PDF) (en francès) p. 24 i 30. Gran-Duché de Luxembourg, 1948. [Consulta: 20 agost 2015].
* ↑ «Media pluralism in the Member States of the European Union.Luxembourg» (en anglès) p. 64. EUR-Lex. [Consulta: 20 agost 2015].

## Enllaços externs

* Lëtzebuerger Journal - Lloc web oficial (alemany)
# Quint Coti Aquil·les

Quint Coti Aquil·les (en llatí Quintus Cotius Achilles) va ser un militar romà del segle ii aC.
El renom d'Aquil·les li va ser donat per la seva valentia quan era legat del cònsol Quint Cecili Metel Macedònic en la seva campanya contra els celtibers a Hispània Citerior l'any 143 aC i es va distingir matant a dos enemics en un combat singular.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/881?rgn=pages;view=image;q1=Co+tiusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 866. ]
# Pomita

La pomita és un mineral de la classe dels òxids. Rep el nom per contenir polioxometalat (abreujat POM).

## Característiques

La pomita és un mineral de fórmula química Ca₃[V$^{4+}$₅V$^{5+}$$_{10}$O$_{37}$(CO₃)]·37H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2021, sent publicada l'any 2022. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2. És una espècie estretament relacionada amb la pseudopomita, sent les dues les primeres espècies minerals amb anions heteropolivanadats que contenen carbonats.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions mineralògiques del Museu d'Història Natural del Comtat de Los Angeles, a Los Angeles (Califòrnia) amb el número de catàleg: 76155.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Blue Streak, situada al districte miner de Bull Canyon, dins el comtat de Montrose (Colorado, Estats Units), sent aquesta mina estatunidenca l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Pomite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 24 maig 2022].
* ↑ Anthony R. Kampf; John M. Hughes; Chi Ma; Joe Marty; Timothy P. Rose «Pomite and pseudopomite, two new carbonate-encapsulating mixed-valence polyoxovanadate minerals». American Mineralogist, 107, 11, 01-11-2022, pàg. 2143–2149. DOI: https://doi.org/10.2138/am-2022-8335 [Consulta: 28 desembre 2022].
# Cantó de Montguyon

El cantó de Montguyon és un cantó francès del departament del Charente Marítim, situat al districte de Jonzac. Té 14 municipis i el cap és Montguyon.

## Municipis

* La Barde
* Boresse-et-Martron
* Boscamnant
* Cercoux
* Clérac
* La Clotte
* Le Fouilloux
* La Genétouze
* Montguyon
* Neuvicq
* Saint-Aigulin
* Saint-Martin-d'Ary
* Saint-Martin-de-Coux
* Saint-Pierre-du-Palais
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1977 | Daniel Daviaud | Radical, després MRG |
| 1977-1988 | Paul Boisvert | Sense etiqueta |
| 1988-2008 | Pierre-Jean Daviaud | MRG, després Divers gauche |
| 2008- | Francis Savin | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 11.763 | 11.149 | 10.485 | 10.095 | 9.475 | 9.147 | 9.636 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Digorà

Digora (en osset: Дигорæ, en rus: Дигора́), és una localitat de la república caucàsica d'Ossètia del Nord, a la Federació Russa. Està situada 49 km al nord-est de la capital Vladikavkaz, al costat del riu Uredon (afluent del Terek). L'any 2002 tenia 11.819 habitants. Va ser fundada l'any 1852 com l'aul de Volno-Khristianovski (Во́льно-Христиа́новский), després anomenada selo Novokhristianovskoie (Новохристиа́новское), Khristianovskoie (Христиа́новское), i finalment Digora l'any 1934. Va obtenir l'estatus de ciutat l'any 1964.
# Rivulus egens

Rivulus egens és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* ↑ «Rivulus egens». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)