OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Diaphus knappi

Diaphus knappi és una espècie de peix de la família dels mictòfids i de l'ordre dels mictofiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 17,3 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües tropicals que viu entre 122-664 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud-oest de Madagascar, el sud-est de Zanzíbar, Taiwan, davant les costes de Tahití i el Pacífic sud.

## Referències

* ↑ Eigenmann C. H. & Eigenmann R. S., 1890. Additions to the fauna of San Diego. Proc. Calif. Acad. Sci. (Ser. 2) v. 3. 1-24.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Wang, J.T.-M. i C.-T. Chen, 2001. A review of lanternfishes (Families: Myctophidae and Neoscopelidae) and their distributions around Taiwan and the Tungsha islands with notes on seventeen new records. Zool. Stud. 40(2):103-126.
* ↑ Randall, J.E. i K.K.P. Lim (editors), 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667.
* ↑ Kao, P.-H. i K.-T. Shao, 1996. Five new records of lanternfishes, genus Diaphus, (Pisces: Myctophidae) from Taiwan. Acta Zool. Taiwanica 7(2):1-8.
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hulley, P.A., 1984. Myctophidae. p. 429-483. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (editors). Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 1.
* Hulley, P.A., 1990. Myctophidae. p. 398-467. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (editors) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI; París; i UNESCO, París. Vol. 1.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paxton, J.R., 1979. Nominal genera and species of lanternfishes (Family Myctophidae). Contrib. Sci. Natur. Hist. Mus. Los Angeles County, 322:1-28.
* Paxton, J.R. i P.A. Hulley, 1999. Myctophidae. Lanternfishes. p. 1957-1964. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (editors) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Llengües papús

El terme llengües papús designa una extensió geogràfica i no una família lingüística pròpiament dita, ja que es refereix al conjunt d'idiomes parlats al voltant de Nova Guinea i que poden agrupar-se en més de 10 grups genètics diferents. No obstant això, el terme està força estès entre la comunitat científica.
L'etimologia de papú sembla que ve d'una paraula que volia dir 'de cabells arrissats', característica de la majoria de parlants. Les gramàtiques són força complexes; en destaca l'ordre subjecte-objecte-verb en l'oració, declinacions en el substantiu i una gran varietat de regles de concordança. Per contra, la seva fonètica, tot i tractar-se de llengües tonals, és molt senzilla.
La majoria d'idiomes són pràcticament desconeguts pel món occidental i molts estan en perill d'extinció.

## Referències

* ↑ Hammarström, Harald. «Papuan Languages» (en anglès). Oxford Bibliographies. Oxford University Press, 30-01-2014. [Consulta: 17 desembre 2022].
* ↑ «Papuan languages» (en anglès). Britannica. [Consulta: 17 desembre 2022].
* ↑ Foley, William A.; Foley, William A. The Papuan Languages of New Guinea (en anglès). Cambridge University Press, 1986-11-20. ISBN 978-0-521-28621-3.
# Dipriodonta

Dipriodonta és un gènere de papallones nocturnes de la subfamília Drepaninae que conté Dipriodonta sericea com a única espècie, que es troba a l'Índia (Muntanyes Khasi).
L'envergadura alar és de 21 mm.
Les ales anteriors són de color blanc sedós amb dues línies marrons tènues a prop de la base, fortament corbes a la vora. Hi ha una línia marró ondulada des de la costa abans del centre fins al marge interior abans del centre, diferent per sota de la mediana. Hi ha una línia exterior similar entre els dos terços de la costa i les tres quartes parts del marge interior. Hi ha una ombra marró a la costa més enllà, formant dues lunules fosques i punts entre les venes 2 i 4, i un punt al marge interior. De dos punts subapicals negres sorgeix una ombra grisa, amb algunes taques negres a l'àpex, així com una taca negra a la base del discocel·lular i un punt al marge interior proper a la base.
Les ales posteriors tenen una línia mitjana feble, un doble postmedi gris, el braç exterior marcat amb punts negres a les venes. També hi ha una sola línia submarginal corba i un minut punt negre a l'extrem inferior de la cèl·lula.

## Referències

* ↑ Beccaloni, G.; Scoble, M.; Kitching, I.; Simonsen, T.; et al. «Dipriodonta sericea» (en anglès). The Global Lepidoptera Names Index. Natural History Museum, 2003.
* ↑ Novit. zool. 4 : 14
# Dorade (iot)

El Dorade és un veler destinat a les regates de creuer amb nombrosos èxits esportius. Fou dissenyat l'any 1929 per Olin Stephens (de la firma Sparkman & Stephens) i construït a les drassanes Minneford Yacht Yard, a City Island (Nova York).
Fou restaurat l'any 1977 i continua participant en regates.

## Característiques

| Concepte | Valor |
| Eslora total | 16.02 m |
| Eslora de flotació | 11.85 m |
| Mànega | 3.13 m |
| Calat | 2.52 m |
| Superfície vèlica original | 143 m² |
| Aparell | iol |
| Desplaçament | 16.790 kg |
| Llast | 8165 kg (quilla exterior de plom) |

## Construcció

La construcció del buc fou de fusta, segons el mètode tradicional (amb quilla, quadernes i folre). El disseny estructural i els materials escollits permeteren una construcció molt sòlida i, a la vegada, lleugera. Alguns dels materials foren els següents:
* Quilla de roure o d'alzina (“oak” en anglès).
* Quadernes de roure o d'alzina, conformades al vapor.
* Folre de caoba. Simple, de 32 mm de gruix.
* Baus de pícea.
* Coberta original de cedre.

## Restauració

L'any 1977, fou completament restaurat a les drassanes Cantiere Navale dell'Argentario, a Porto Santo Stefano (Itàlia).
Les quadernes foren substituïdes. La nova coberta passà a ser de teca.

## Innovacions

Invenció i aplicació d'un sistema de ventilació basat en el sistema de respirall dorade. Disposició que rebé el nom del iot.

## Referències

* ↑ Uffa Fox. Sailing, Seamanship and Yacht Construction. Courier Corporation, 21 novembre 2012, p. 149–. ISBN 978-0-486-14903-5.
* ↑ «Dorade. Característiques.». Arxivat de l'original el 2018-04-10. [Consulta: 9 abril 2018].
* ↑ Dorade.
* ↑ Sparkman & Stephens. Dorade.
* ↑ Douglas D. Adkins. Dorade: The History of an Ocean Racing Yacht. Black Sparrow Books, 2012, p. 19–. ISBN 978-1-56792-447-3.
* ↑ Yachting, novembre 1997, p. 101–. ISSN 00439940.
# Dragging Canoe

Dragging Canoe o Tsiyu Gansini (1732-1792) fou un cabdill cherokee, fill del cap Attakullakulla, que es va oposar a la política conciliadora del seu pare. Durant la Revolució Americana del 1776 donà suport als britànics amb 700 guerrers, atacant els forts de Eaton's Station i Fort Watauga, i va retirar-se amb els seus partidaris a Chickamauga. Durant molts anys s'enfrontà als colons comandats per Daniel Boone. El 1792 també s'uní a la revolta del miami Little Turtle i l'ajudà a vèncer Arthur Saint Clair.
# Leonor Michaelis

Leonor Michaelis (16 de gener de 1875 – 8 d'octubre de 1949) va ser un bioquímic, químic físic i metge alemany, conegut principalment pels seus treballs amb Maud Menten en la cinètica enzimàtica i la cinètica de Michaelis-Menten.

## Referències

* ↑ Leonor Michaelis 1875-1949 A Biographical Memoir by L.Michaelis, D.A.MacInnes and S.Granick J(anglès)
# Llista de monuments de Camins al Grau (València)

Monuments i béns immobles catalogats com a béns d'interés cultural (BIC) i béns immobles de rellevància local (BRL) del districte de Camins al Grau de València.

## Monuments d'interés local

| Monument | Prot.$^?$ | Estil/època | Localització | Coordenades | Codi$^?$ | Imatge |
| Església parroquial de Sant Joan de Ribera | BRL | | València Av. Port, 69 | 39° 27′ 57″ N, 0° 21′ 13″ O﻿ / ﻿39.465818°N,0.353665°O﻿ / 39.465818; -0.353665 a prop | 46.15.250-297 info | Església parroquial de Sant Joan de Ribera (València) |

## Jardins històrics d'interés local

| Monument | Prot.$^?$ | Estil/època | Localització | Coordenades | Codi$^?$ | Imatge |
| Palauet i jardí d'Aiora | BRL | 1900 | València C. Sants Just i Pastor - c. Indústria - c. Guillem d'Anglesola | 39° 28′ 06″ N, 0° 20′ 39″ O﻿ / ﻿39.468333°N,0.344167°O﻿ / 39.468333; -0.344167 a prop | 46.15.250-053 info | Palauet i jardí d'Aiora (València) |

## Espais etnològics d'interés local

| Monument | Prot.$^?$ | Estil/època | Localització | Coordenades | Codi$^?$ | Imatge |
| Fumeral de una fàbrica de claus en el carrer Indústria 12 | BRL | 1920 | València C. Indústria, 12 | 39° 27′ 51″ N, 0° 20′ 36″ O﻿ / ﻿39.464042°N,0.34325°O﻿ / 39.464042; -0.34325 a prop | 46.15.250-E418 info | Fumeral de una fàbrica de claus en el carrer Indústria 12 (València) |
| Fumeral d'una foneria en l'avinguda del Port i carrer Noguera | BRL | 1920-1930 | València C. Noguera - av. del Port | 39° 27′ 44″ N, 0° 20′ 31″ O﻿ / ﻿39.462361°N,0.342037°O﻿ / 39.462361; -0.342037 a prop | 46.15.250-E417 info | Fumeral d'una foneria en l'avinguda del Port i carrer Noguera (València) |
| Fumerals de La Alcoholera Española | BRL | 1920-1930 | València Pg. de l'Albereda | 39° 27′ 44″ N, 0° 21′ 28″ O﻿ / ﻿39.462289°N,0.357811°O﻿ / 39.462289; -0.357811 a prop | 46.15.250-E97 info | Fumerals de La Alcoholera Española (València) |
| Retaule ceràmic de la Mare de Déu dels Desemparats, carreró de Suay | BRL | principi del s.XX | València Carreró de Suay, 9 | 39° 28′ 01″ N, 0° 21′ 14″ O﻿ / ﻿39.466889°N,0.353836°O﻿ / 39.466889; -0.353836 a prop | 46.15.250-E264 info | Retaule ceràmic de la Mare de Déu dels Desemparats, carreró Suay (València) |
| Retaule ceràmic de Sant Pasqual Bailón, València | BRL | Principi del s.XX | València Carreró de Suay, 9 | 39° 28′ 01″ N, 0° 21′ 14″ O﻿ / ﻿39.466875°N,0.353847°O﻿ / 39.466875; -0.353847 a prop | 46.15.250-E263 info | Retaule ceràmic de Sant Pasqual Bailón (València) |
# Distribució geomètrica de Poisson

En la teoria de la probabilitat i l'estadística, la distribució geomètrica de Poisson (també anomenada distribució Pólya-Aeppli) s'utilitza per descriure objectes que vénen en grups, on el nombre de clústers segueix una distribució de Poisson i el nombre d'objectes dins d'un clúster segueix una distribució geomètrica. És un cas particular de la distribució composta de Poisson.
La funció de massa de probabilitat d'una variable aleatòria N distribuïda segons la distribució geomètrica de Poisson ${\mathcal {PG}}(\lambda ,\theta )$ està donat per
$f_{N}(n)=\mathrm {Pr} (N=n)={\begin{cases}\sum _{k=1}^{n}e^{-\lambda }{\frac {\lambda ^{k}}{k!}}(1-\theta )^{n-k}\theta ^{k}{\binom {n-1}{k-1}},&n>0\\e^{-\lambda },&n=0\end{cases}}$
on λ és el paràmetre de la distribució de Poisson subjacent i θ és el paràmetre de la distribució geomètrica.
La distribució va ser descrita per George Pólya el 1930. Pólya va acreditar la dissertació de 1924 del seu alumne Alfred Aeppli com a font original. Va ser anomenada distribució geomètrica de Poisson per Sherbrooke el 1968, que va donar taules de probabilitats amb una precisió de quatre decimals.
La distribució geomètrica de Poisson s'ha utilitzat per descriure sistemes modelats per un model de Màrkov, com processos biològics o accidents de trànsit.

## Referències

* ↑ Johnson, Kotz i Kemp, 2005, p. 410.
* ↑ «12.1 - Poisson Distributions | STAT 414» (en anglès). https://online.stat.psu.edu.+[Consulta: 22 juny 2023].
* ↑ «11.3: The Geometric Distribution» (en anglès). https://stats.libretexts.org,+05-05-2020.+[Consulta: 22 juny 2023].
* 1 2 Nuel, 2008.
* ↑ «CS109 | Poisson, Geometric, and Negative Binomial Distributions» (en anglès). https://web.stanford.edu.+[Consulta: 22 juny 2023].
* ↑ «[https://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/00949650802711925?journalCode=gscs20 The probability function of a geometric Poisson distribution Gamze Özel & Ceyhan İnal]» (en anglès). https://www.tandfonline.com.+[Consulta: 22 juny 2023].
# Levadkí

Levadkí (en ucraïnès i rus: Левадки) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 1.036 habitants. Pertany al districte de Simferòpol.

## Referències

* ↑ «Об установлении границ поселка Айкаван, сел Ана-Юрт, Дружного, Ивановки, Строгановки, Трудового Трудовского сельского совета (Симферопольский район) Автономной Республики Крым». Arxivat de l'original el 2015-12-22.
* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Fallablemma

Fallablemma és un gènere d'aranyes araneomorfes de la família dels tetrablèmmids (Tetrablemmidae). Fou descrita per W.A. Shear el 1978.
Les espècies es troben a Samoa i a Indonèsia.

## Taxonomia

Segons el World Spider Catalog amb data de 15 de gener de 2019, té dues espècies reconegudes:
* Fallablemma castaneum (Marples, 1955)
* Fallablemma greenei Lehtinen, 1981

## Referències

* 1 2 Shear, W. A. (1978). Taxonomic notes on the armored spiders of the families Tetrablemmidae and Pacullidae. American Museum Novitates 2650: 1-46.
* 1 2 3 (anglès) World Spider Catalog: Fallablemma Shear, 1978 en la família Tetrablemmidae +base de dades
# Touchstone Pictures

Touchstone Pictures és una empresa de cinema depenent de Walt Disney Pictures, encarregada de comercialitzar les pel·lícules dirigides al públic adult de la companyia des de 1984.

## Algunes pel·lícules famoses

* Splash
* Baby: Secret of the Lost Legend
* El color dels diners
* Three Men and a Baby
* Good Morning, Vietnam
* Qui ha enredat en Roger Rabbit?
* Cocktail
* Dead Poets Society
* Pretty Woman
* Dick Tracy
* Father of the Bride
* Sister Act
* Alive
* Quan un home estima una dona (When a Man Loves a Woman)
* Two Much
* Up Close & Personal
* Phenomenon
* Ransom
* Con Air
* Starship Troopers
* L'home que xiuxiuejava als cavalls
* Armageddon
* Runaway Bride
* Pearl Harbor (pel·lícula)
* Sweet Home Alabama
* Apocalypto
# Vulsor

Vulsor és un gènere d'aranyes araneomorfes de la família dels viridàsids (Viridasiidae). Fou descrit per primera vegada per Eugène Simon el 1889.
Les espècies de Vulsor viuen a Madagascar, les illes Comores i Brasil.

## Taxonomia

Segons el World Spider Catalog amb data de 23 de gener de 2019 hi ha les següents espècies:
* Vulsor bidens Simon, 1889
* Vulsor isaloensis (Ono, 1993)
* Vulsor occidentalis Mello-Leitão, 1922
* Vulsor penicillatus Simon, 1896
* Vulsor quartus Strand, 1907
* Vulsor quintus Strand, 1907
* Vulsor septimus Strand, 1907
* Vulsor sextus Strand, 1907

## Referències

* 1 2 3 (anglès) World Spider Catalog: Vulsor Simon, 1889 en la família Viridasiidae +base de dades. Accés el 23 de gener de 2019.
* ↑ Simon, E. «Etudes arachnologiques. 21e Mémoire. XXXI. Descriptions d'espèces et the genres nouveaux de Madagascar et de Mayotte». Annales de la Société Entomologique de France, 8, 6, 1889, pàg. 233.
# Corredor de coll

El corredor de coll, a Mallorca, era l'encarregat de fer públiques de viva veu les subhastes o els encants, en especial els relacionats amb immobles. El nom venia de la seva tasca de fer conèixer els encants a veu, a veu en coll. També se'ls coneixia com a corredors de coll i trompeta si feien ús d'aquest instrument. Acompanyava el lloctinent, amb so de trompetes, quan anava a la Seu els dies de festa major.
L'ofici ja estava organitzat corporativament en el segle xiv com a Col·legi dels Honorables Corredors de Coll, que tenia la confraria del gloriós Sant Joan. Era administrat per dos sobreposats i des del 1404 tenia el lloc dereunió a la parròquia de Santa Eulàlia, a la capella dels Sants Joans.

## Referències

* ↑ «Corredor». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 4. Palma: Promomallorca, p. 119. ISBN 84-8661702-2.
# Torrent Bernat

El Torrent Bernat és un afluent per l'esquerra de la Riera de l'Hospital que transcorre íntegrament pel terme municipal de Montmajor (Berguedà). La xarxa hidrogràfica del Torrent Bernat està integrada per tres cursos fluvials que sumen una longitud total de 2.849 m.

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
# Torrent

«Torrent» té aquests significats:
* Torrent (hidrologia), curs d'aigua en zones muntanyoses que sovint es presenta encaixat
* Torrent (pel·lícula), pel·lícula del 1926 protagonitzada per Greta Garbo i Ricardo Cortez
* .torrent, extensió de fitxer feta servir pels clients d'una xarxa d'igual a igual, vegeu BitTorrent
* Toponímia:
** Torrent (Baix Empordà), municipi del Baix Empordà, província de Girona, Catalunya
** Torrent (Horta Sud), municipi de l'Horta Sud, província de València, País Valencià
** Estació de Torrent
** Estació de Torrent Avinguda, estació de Metrovalència al municipi de Torrent, a l'Horta
** Castell de Torrent
* Biografies:
** Joan Torrent i Fàbregas (l'Havana, Cuba, 1901 - Barcelona, 1996), historiador, erudit i biògraf
** Joan Torrent i Solé (Barcelona, 1941), futbolista català de la dècada de 1960
** Lluís Torrent, músic, cantant i intèrpret de tenora nord-català nascut a Sant Llorenç de Cerdans
** Pere Torrent Peret (Barcelona, 1945), dissenyador gràfic, il·lustrador i escultor català
** Roger Torrent i Ramió (Sarrià de Ter, 1979), polític català i president del Parlament de Catalunya
** Vicent Torrent i Centelles (Torrent, 1945), musicòleg valencià, cantant del grup Al Tall
# Leval (Territori de Belfort)

Leval és un municipi francès, es troba al departament del Territori de Belfort i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 1999 tenia 196 habitants.

## Geografia

Se situa a la vora d'un petit riu anomenat La Saint-Nicolas.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 185 | 194 | 179 | 186 | 206 | 192 |
# Fallah Johnson

Fallah Johnson (Libèria, 26 d'octubre de 1976) és un exfutbolista liberià de les dècades de 1990 i 2000.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Libèria.
Pel que fa a clubs, destacà a Mighty Barolle i LPRC Oilers.

## Referències

* ↑ «Fallah Johnson». Arxivat de l'original el 29 d’octubre 2014.
* ↑ Fallah Johnson, Fitxa a Soccerway
* ↑ Fallah Johnson a National-Football-Teams.com (anglès)
# Casa Berrugo

Casa Berrugo és un monument del municipi d'Alcover protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici de grans proporcions i molt modificat. L'exterior presenta com a element original una porta d'accés, d'arc escarser, amb brancals de pedra i un escut a la clau. La resta de la façana té una distribució molt irregular. L'obra es troba en l'actualitat arrebossada i pintada.

## Història

La construcció de la casa Berrugo, d'acord amb l'atribució de Barbarà i Cavallé, data de 1619. L'escut heràldic que es troba a la façana de la casa pertany a la família Montserrat que procedia de Montblanc i de la qual existeix la primera referència documental a Alcover l'any 1482. A través del "Formulario y relación de las personas que componen la villa de Alcover...", de 1721, i del "Padrón de la Villa...", de 1822, se sap que aquesta família era propietària de la casa en ambdues dates, fet que permet suposar que també en seria un membre d'aquesta família el propietari en 1784, probable data de reforma de l'edifici.

## Referències

* 1 2 «Casa Berrugo». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 setembre 2013].
# Gai Claudi Pulcre

Gai Claudi Pulcre és el nom dels següents personatges:
* Gai Claudi Pulcre I, cònsol 177 aC
* Gai Claudi Pulcre II, cònsol 130 aC
* Gai Claudi Pulcre III, cònsol 92 aC
* Gai Claudi Pulcre, pretor 73 aC
* Gai Claudi Pulcre, pretor 56 aC
* Gai Claudi Pulcre, fill de Gai Claudi Pulcre II i pare d'Appi Claudi Pulcre, cònsol l'any 79 aC
# Districte d'Ağdaş

Ağdaş (àzeri: Ağdaş rayonu), és un districte de l'Azerbaidjan amb el centre administratiu a la ciutat d'Ağdaş.

## Població

El districte d'Ağdaş té una població de 93.100, la gran majoria dels quals (98%) són els àzeris.
Altres grups ètnics com els lesguians, els kurds i els tats constitueixen l'altre 2% de la població. La densitat mitjana de població a la ciutat és de 91 persones per km².
| Ciutats i regions | 2011 | 2011 | 2011 | 2012 | 2012 | 2012 |
| Ciutats i regions | Total | Homes | Dones | Total | Homes | Homes |
| Districte d'Ağdaş | 100,6 | 50,0 | 50,6 | 102,3 | 50,8 | 51,5 |
| Ağdaş | 33,2 | 16,1 | 17,1 | 33,5 | 16,3 | 17,2 |
| Pobles | 29,4 | 14,2 | 15,2 | 29,6 | 14,4 | 15,2 |
D'acord amb l'Informe anual del Comitè d'Estadística de l'Estat, en 2018, la població de la ciutat va registrar 108.700 habitants, la qual cosa representa un augment de 18.700 persones (aproximadament un 20.7%) de 90.000 persones el 2000. De la població total 54.200 són homes i 54.500 són dones. Més del 26.5% de la població (aproximadament 28.900 persones) són joves i adolescents de 14 a 29 anys.
Població del districte d'Ağdaş per any (a principis d'any, en milers de persones) :
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| Districte d'Ağdaş | 90,0 | 91,0 | 91,7 | 92,4 | 93,3 | 94,4 | 95,5 | 96,6 | 97,5 | 98,4 | 99,3 | 100,6 | 102,3 | 103,3 | 104,4 | 105,5 | 106,7 | 107,9 | 108,7 |
| població urbana | 27,1 | 27,8 | 28,4 | 29,0 | 29,7 | 30,4 | 31,1 | 31,6 | 32,2 | 32,8 | 33,0 | 33,2 | 33,5 | 33,7 | 35,3 | 35,5 | 35,8 | 36,0 | 36,2 |
| població rural | 62,9 | 63,2 | 63,3 | 63,4 | 63,6 | 64,0 | 64,4 | 65,0 | 65,3 | 65,6 | 66,3 | 67,4 | 68,8 | 69,6 | 69,1 | 70,0 | 70,9 | 71,9 | 72,5 |

## Vegeu també

Administració territorial de l'Azerbaidjan

## Referències

* ↑ «According to the State Statistical Committee "Size of population by sex, towns and regions, urban settlements of the Republic of Azerbaijan at the beginning of 2000-2016 (thsd persons)"».
* 1 2 «Political division, population size and structure: Population by towns and regions of the Republic of Azerbaijan» (en anglès).
* ↑ «Political division, population size and structure: Population by sex, towns and regions, urban settlements of the Republic of Azerbaijan at the beginning of the 2018» (en anglès).
* ↑ «Political division, population size and structure: Population at age 14-29 by towns and regions of the Republic of Azerbaijan at the beginning of the 2018» (en anglès).