OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rivulus modestus

Rivulus modestus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ «Rivulus modestus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Rivulus monticola

Rivulus monticola és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 3,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Equador.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Costa d'Or (desambiguació)

«Costa d'Or» té aquests significats:
* Regió de la Costa d'Or, a l'Àfrica Occidental, fou un territori africà que comprenia aproximadament la costa del que avui dia és Ghana.
* Costa d'Or Anglesa, territori colonial anglès administrat per diverses companyies privades entre 1631 i 1821
* Costa d'Or Brandenburguesa, territoris colonitzats per Brandenburg a la regió de la Costa d'Or, avui sud-oest de Ghana
* Costa d'Or Prussiana, territoris colonitzats per Prússia a la regió de la Costa d'Or, avui sud-oest de Ghana, continuació del domini brandenburguès
* Costa d'Or Danesa, territoris colonitzats per Dinamarca-Noruega a la regió de la Costa d'Or, avui sud-est de Ghana
* Costa d'Or Neerlandesa territoris colonitzats pels Països Baixos a la regió de la Costa d'Or, a la costa de l'actual Ghana
* Costa d'Or Portuguesa, territoris colonitzats pels Països Baixos a la regió de la Costa d'Or, a la costa de l'actual Ghana
* Costa d'Or Sueca, territoris colonitzats per Suècia a la regió de la Costa d'Or, a la costa de l'actual Ghana
* Costa d'Or Britànica, colònia britànica existent el 1821, 1828-1843, subcolònia 1843-1850, 1850-1866, 1886-1901 i colònia de la corona 1901-1957.
* Colònia de Costa d'Or i Lagos, colònia britànica 1874-1886
* Territori de la Costa d'Or, territori administratiu britànic dins dels Territoris Britànics de l'Àfrica Occidental (1821-1828) i dins dels Establiments Britànics de l'Àfrica Occidental (1866-1874)
* Protectorat dels Territoris del Nord de la Costa d'Or 1897-1957
# Cophixalus balbus

Cophixalus balbus és una espècie de granota que viu a Indonèsia.

## Referències

* Günther, R. 2004. Cophixalus balbus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 1 de febrer del 2008.
# Copernicà

El Copernicà és un període de l'escala geològica lunar que començà fa 1.100 milions d'anys i encara dura. La base del període Copernicà es defineix amb els cràters d'impacte que tenen rageres òpticament immadures. El Copèrnic és un clar exemple de cràter amb rageres, però no marca la base del període Copernicà. No es té coneixement de cap erupció de basalts durant el Copernicà, de manera que es pensa que l'activitat geològica lunar ja s'havia acabat en començar aquest període.

## Definició

La base del període Copernicà es defineix basant-se en el coneixement que els materials acabats d'aflorar a la superfície lunar solen ser "brillants" i que s'enfosqueixen amb el pas del temps com a resultat de l'erosió espacial. Originalment, aquest període es definia com el temps en què els cràters d'impacte perderen llurs rageres brillants. Tanmateix, aquesta definició ha estat recentment debatuda, ja que algunes rageres són brillants per la seva composició i no per l'erosió espacial que han sofert. En particular, si les ejeccions d'un cràter format als altiplans queden dipositades en una mar d'albedo reduït, continuaran sent brillants fins i tot després de ser erosionades.

## Relació amb l'escala geològica terrestre

El seu equivalent a la Terra són el Neoproterozoic i la totalitat del Fanerozoic. Així doncs, mentre la vida començava a la Terra, l'activitat geològica lunar s'acabà.

## Vegeu també

* Origen de la vida
# Costa de Cal Miqueló

La Costa de Cal Miqueló és una costa del poble de La Pedra al municipi de La Coma i la Pedra (Solsonès). Està situada al nord-oest de la masia de Cal Canonge.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
# Resolució 1753 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1753 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 27 d'abril de 2007. El Consell de Seguretat aixeca la prohibició de més de tres anys d'importació de diamants procedent de Libèria, aplaudint la cooperació del Govern amb el "Procés de Kimberley", un mecanisme creat per evitar que els anomenats "diamants de sang" arribin als mercats mundials.

## Detalls

En virtut del capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va aixecar les mesures sobre diamants imposades a la resolució 1521 (2003), per la qual tots els estats haurien d'impedir la importació directa o indirecta de tots els diamants en brut des de Libèria fins al seu territori, tant si aquests diamants s'originaven en aquest país com si no (vegeu el comunicat de premsa SC/7965 de 22 de desembre de 2003).
Segons el text d'avui, la terminació es revisaria en 90 dies, després de l'examen de l'informe del Grup d'Experts de les Nacions Unides sobre el tema i un informe del "Procés de Kimberley" sobre l'aplicació de Libèria del seu règim de certificat d'origen proposat.
L'esquema de certificació del procés de Kimberley de 2000 amb el suport de les Nacions Unides va ser dissenyat per protegir la indústria del diamant legítim, aturant la comercialització de "diamants de conflicte" o "diamants de sang": les pedres precioses comercialitzades pels rebels o els seus aliats per finançar la violència. La iniciativa ara regula la producció i la importació de diamants en 70 països.
El tràfic de diamants il·lícits es considera una de les causes fonamentals de les guerres civils a Libèria des de 1989, així com del conflicte brutal de 10 anys a la veïna Sierra Leone que va acabar el 2001. També s'ha acusat als diamants de sang per finançar guerres en altres països africans, incloses Angola, Costa d'Ivori i la República Democràtica del Congo.

## Referències

* ↑ «SECURITY COUNCIL LIFTS BAN ON LIBERIAN DIAMONDS, UNANIMOUSLY ADOPTING RESOLUTION 1753 (2007))». United Nations, 27-04-2007.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1701 a la 1800 (2007 - 2008)
* Segona Guerra Civil liberiana

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 1755 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1755 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 d'abril de 2007. Després de recordar les resolucions sobre la situació al Sudan, en particular les resolucions 1590 (2005), 1627 (2006), 1653 (2006), 1663 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006) i 1709 (2006) i 1714 (2006), el Consell va ampliar sis mesos el mandat de la Missió de les Nacions Unides al Sudan (UNMIS) fins al 31 d'octubre de 2007 i va demanar al Secretari General que nomenés urgentment un nou representant especial per a aquest país.

## Detalls

El Consell també va convidar a les parts en el Acord de Pau Complet a accelerar el progrés en l'aplicació de tots els seus compromisos, en particular per dur a terme l'establiment d'Unitats Conjuntes Integrades i altres aspectes de les reformes del sector de la seguretat.
També es va demanar als partits que tornessin a dinamitzar el procés de desarmament, desmobilització i reintegració dels combatents; completar la redistribució completa i verificada de les forces abans del 9 de juliol de 2007; i adoptar les mesures necessàries per celebrar eleccions nacionals d'acord amb el marc de temps acordat, entre altres coses.
El Consell també va convidar a les parts a tots els acords pertinents a respectar els seus compromisos i aplicar sense demora tots els aspectes d'aquests acords. A més, va demanar a les parts que no havien signat l'Acord de Pau del Darfur a fer-ho sense demora i no actuar de cap manera que impedeixi la seva aplicació.
Explicant la seva posició abans de l'aprovació del text, el representant de Qatar va dir que el Sudan havia adoptat molts passos positius en associació amb les Nacions Unides i la Unió Africana. Tot el que es necessitava ara era l'assistència basada en l'estímul i el respecte mutu, per preservar el que s'havia aconseguit, construir-lo i protegir-lo de qualsevol impacte negatiu.
El propòsit del text, va continuar, era renovar el mandat de la UNMIS. La seva delegació havia expressat els seus comentaris durant l'examen de la primera versió del text, que va superar el seu propòsit i va tractar diversos assumptes que podrien ser tractats per altres mecanismes. A més, el llenguatge del projecte no era coherent amb els últims esdeveniments positius en les relacions entre el Sudan i les Nacions Unides.

## Referències

* ↑ «SECURITY COUNCIL EXTENDS UNITED NATIONS MISSION IN SUDAN FOR SIX MONTHS, UNANIMOUSLY ADOPTING RESOLUTION 1755 (2007)». United Nations, 30-04-2007.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1701 a la 1800 (2007 - 2008)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Stoughton (Massachusetts)

Stoughton és una població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts. Segons el cens del 2007 tenia 26.951 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stoughton tenia 27.149 habitants, 10.254 habitatges, i 7.270 famílies. La densitat de població era de 653,5 habitants/km².
Dels 10.254 habitatges en un 30,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,8% hi vivien parelles casades, en un 11,6% dones solteres, i en un 29,1% no eren unitats familiars. En el 24,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,4% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 30,4% entre 25 i 44, un 25,2% de 45 a 60 i un 15,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 57.838 $ i la renda mediana per família de 69.942$. Els homes tenien una renda mediana de 44.853 $ mentre que les dones 31.971$. La renda per capita de la població era de 25.480$. Entorn del 3,1% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stoughton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stoughton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Punxaflors rovellat

El punxaflors rovellat (Diglossa sittoides) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita cantells de la selva pluvial, vegetació secundària, matolls, brossa i bosc obert de les muntanyes de Colòmbia i oest i nord de Veneçuela, cap al sud, a través de nord-oest i est de l'Equador i Perú fins al centre i sud-est de Bolívia i nord-oest de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Punxaflors rovellat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Punxaflors ullgroc

El punxaflors ullgroc (Diglossa glauca) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial, localment als Andes del sud-est de Colòmbia, est de l'Equador, sud-est del Perú i oest-centre de Bolívia.

## Referències

* ↑ «Punxaflors ullgroc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Quatre quadrats

Quatre quadrats és un quadre del pintor rus nascut a Kíev Kazimir Malèvitx de 1915. L'obra és un bon exemple de l'estil suprematista, creat per Malèvitx al voltant de l'any 1913.

## Descripció

El quadre és molt fàcil de descriure (igual que passa amb altres quadres suprematistes com Quadrat negre o Cercle negre). Mostra dos quadrats blancs i dos quadrats negres disposats en un patró de tauler d'escacs combinats en una tela també quadrada de 19 centímetres de costat. La peculiaritat d'aquest quadre és que el quadre pot ser estès en qualsevol direcció indefinidament, creant un tauler d'escacs il·limitat.

## Història

El quadre va ser pintat el 1915, i aquell mateix any va ser exhibit, juntament amb una trentena d'altres quadres de Malèvitx, a l'« Última Exposició Futurista de Pintures 0.10 » a la Galeria Dobychina de Sant Petersburg. En aquell mateix any, Malèvitx publicaria el seu manifest Del Cubisme i el Futurisme al Suprematisme. El nou Ralisme en pintura, que donava el tret de sortida al suprematisme. L'any 1929, Quatre quadrats va ser transferit al Saratov Art Museum (també anomenat Radishchev Art Museum), on es troba actualment. L'obra té molta demanda en exhibicions sobre la trajectòria de l'autor.

## Enllaços externs

* Notícies del Museu de Saratov «Quatre quadrats» de Kazimir Malèvitx Arxivat 2014-12-13 a Wayback Machine. (en rus)
* 1915 Malèvitx K. «Quatre quadrats» Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (en rus)

## Referències

* ↑ «Four Square» (en anglès). WikiArt. [Consulta: 7 juny 2015].
* ↑ «From Cubism and Futurism to Suprematism: The New Realism in Painting (1915)» (en anglès). Kazimir Malèvitx, 1915. Arxivat de l'original el 13 de maig 2015. [Consulta: 7 juny 2015].
# Quatrecorts

Quatrecorts és un llogaret aturonat a 626 msnm, en un contrafort occidental del Montvalls, pràcticament deshabitat, pertanyent al municipi de Peralta i Calassanç, a la comarca de la Llitera, actualment dins de la província d'Osca. La seva església parroquial depengué, com la de Peralta, del bisbat d'Urgell.

## Referències

* ↑ «Gran Enciclopedia Aragonesa Online» (en castellà). [Consulta: 29 juliol 2020].
* ↑ «Quatrecorts | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 juliol 2020].
# QSeq

El format de fitxers QSeq és un format basat en registres, de text simple que és produït per alguns seqüenciadors d'ADN. Serveix per emmagatzemar seqüències biològiques, qualitat d'aquests registres, informació de filtratge i metadades específiques.
Malgrat que la seva estructura de columnes tabulades sembla organitzada i útil, el format FASTQ ha tingut molt més d'èxit i ha deixat aquest relegat en l'ús bioinformàtic.

## Referències

* ↑ «QSeq format (skbio.io.qseq) — scikit-bio 0.2.3 documentation». Arxivat de l'original el 2022-01-20. [Consulta: 25 agost 2019].
* ↑ «Compbio 008: What the FASTQ? File formats in computational biology» (en anglès). [Consulta: 25 agost 2019].
# Ralph Gottfried Pearson

Ralph Gottfried Pearson (12 gener 1919, Chicago, Illinois, EUA) és un químic teòric estatunidenc conegut per la seva classificació dels àcids i les bases en durs i blans.

## Vida

Fill de Gottfried Pearson i de Kerstin Larson es doctorà el 1943 a la Universitat Northwestern de Illinois, sota la direcció de Ward Vinton Evans. Es casà amb Lenore Johnson el 1941 i tingueren dos fills. Després de doctorar-se s'incorporà com a professor a la mateixa universitat fins al 1976. Després es traslladà a la Universitat de Califòrnia a Santa Bárbara on hi treballà fins que es retirà el 1989. Ha rebut diversos guardons com els de la Societat Química Americana en Química Inorgànica. És membre de l'Acadèmia Nacional de Ciències. Entre els seus alumnes destaquen Harry Barkus Gray i John W. Moore.

## Obra

Els camps de recerca de Pearson són els mecanismes de les reaccions químiques, la teoria de l'enllaç químic i les aplicacions de la teoria funcional de la densitat a la química. El principal camp de recerca és l'aplicació dels conceptes d'electronegativitat absoluta i de duresa absoluta.
El 1963 proposà la classificació d'àcids i bases en durs i blans. Les espècies dures, tant àcids com bases, tendeixen a ser espècies petites, lleugerament polaritzables; mentre que els àcids i les bases blans solen ser més grans i més polaritzables.

## Referències

* ↑ Europa Publications. The International Who's Who 2004, 2003. ISBN 9781857432176.
* ↑ «Ralph G. Pearson». University of California Santa Barbara. [Consulta: 3 febrer 2016].
* ↑ «Ralph G. Pearson». Chemistry Tree. [Consulta: 3 febrer 2016].
* ↑ Pearson, R.G «Hard and Soft Acids and Bases». J. Am. Chem. Soc., 85, 22, 01-11-1963, pàg. 3533-3539. DOI: 10.1021/ja00905a001.
# Ralph Fults

Ralph Fults (Anna, Texas, 23 de gener de 1911 − Dallas, 16 de març de 1993) va ser un criminal i artista escapadís estatunidenc de l'època de la Gran Depressió associat amb Raymond Hamilton, Bonnie Parker i Clyde Barrow de la Banda Barrow.
Nascut d'un treballador del servei postal dels EUA a Anna (Texas), ell va ser arrestat a Aspermont (Texas) després que la policia li va trobar una maleta plena d'objectes furtats. El Fults de 14 anys es va escapar de la presó del poble una setmana més tard després de fer una clau a partir d'una capseta. Amb el xèrif del poble assistint a la fira del comtat, Fults va ser capaç d'iniciar una fugida massiva, deixant eixir a la resta dels reclusos de la presó. Això no obstant, Fults aviat va ser capturat i condemnat al Reformatori Gatesville d'on ell va escapar el 16 d'abril del 1927.
Dos anys després de la seva fuita de Gatesville, Fults va ser arrestat i declarat culpable de robatori després de la venda de cigarrets sostrets a una botiga de queviures a Greenville (Texas). Ell va rebre una sentència de dos anys de presó, Fults n'arribà a la Presó Huntsville el 16 de juny. Finalment ell va ser transferit a la Granja Penal d'Eastham de la qual es va escapar amb dos altres reclusos el 8 d'abril del 1930. Capturat novament cinc mesos després mentre que robava una ferreteria a St. Louis, va ser enviat de retorn a Texas, on va rebre una llicència extrapenal el 16 d'agost del 1931.
Durant el seu temps a la presó, ell es va familiaritzar amb molts delinqüents i malfactors de l'"era de l'enemic públic" i ajudà a passar de contraban fulles de serra al lladre de bancs Ray Hamilton per a escapar de la presó a McKinney (Texas) el 27 de gener del 1932.
Més tard es va unir a Hamilton el 22 de març, juntament amb Bonnie Parker i Clyde Barrow, en un intent de robatori a una ferreteria a Kaufman (Texas).

## Referències

* Newton, Michael. Encyclopedia of Robbers, Heists, and Capers. New York: Facts On File Inc., 2002. ISBN 0-8160-4488-0
* Phillips, John Neal. "Running with Bonnie and Clyde, The Ten Fast Years of Ralph Fults". Norman, London: University of Oklahoma Press, 1996, 2002. ISBN 0-8061-2810-0

## Enllaços externs

* Ralph Fults a texashideout.tripod.com (anglès)
# Columbus (Egk)

Columbus és una obra dramaticomusical en tres actes composta el 1933 per Werner Egk sobre un llibret en alemany del mateix compositor. Es va estrenar el 13 de juliol de 1933 al Bayerischer Rundfunk de Múnic.

## Referències

* ↑ «Dades de l'òpera» (en alemany). Operone. Arxivat de l'original el 8 de desembre 2015. [Consulta: 25 maig 2018].
# Quatre Muntanyes

Quatre Muntanyes (xinès tradicional: 四嶽; xinès simplificat: 四岳; pinyin: Siyue) té diverses maneres d'interpretar-se a partir de la mitologia xinesa o el més antic nivell de la història de la Xina, per exemple, es tracta d'una persona o quatre persones o quatre déus, segons la font específica. Les figures ocupen un lloc destacat en el mite de la gran inundació de Gun-Yu, i amb altres mites relacionats de l'emperador Yao -en el regnat del qual la gran inundació va començar-, Gun, Shun -successor de Yao com a emperador-, i Yu el Gran -qui finalment va controlar les aigües de la inundació durant el regnat de Shun, i més tard el va succeir com a emperador-.
El mitòleg Yang Lihui veu les quatre muntanyes com quatre déus d'un conjunt de quatre muntanyes, que es refereixen a les mateixes muntanyes reals. KC Wu veu quatre muntanyes com un càrrec ministerial establert per Yao per a «supervisar els assumptes mundans de l'imperi», però assenyala que una veritable descripció de les funcions d'aquesta posició és deficient, no hi ha certesa de si n'hi havia una o quatre persones que ocupessin aquest càrrec ministerial; tanmateix, continua dient que l'evidència suggereix l'existència de quatre d'ells, i que eren ells els que havien de mantenir a Yao, ben informat i aconsellat sobre el que estava succeint al llarg del seu domini.

## Cosmología

Anthony Christie relaciona la figura de «quatre muntanyes» amb la idea cosmològica xinesa d'una terra quadrada, amb cada una de les puntes representant un dels quatre punts cardinals, que es mouria al voltant del governant, i on hi anava per realitzar diversos rituals imperials, com prendre possessió del seu regne. La persona posteriorment ja present en la cort, simbolitza la finalització d'haver pres possessió de tot el seu regne.

## Referències

* ↑ Yang, An i Turner, 2005, p. 128.
* ↑ Wu, 1982, p. 68.
* ↑ Christie, 1968, p. 67.

## Bibliografia

* Christie, Anthony. Chinese Mythology. Hamlyn Publishing, 1968. ISBN 0600006379.
* Wu, K. C.. The Chinese Heritage. Crown Publishers, 1982. ISBN 0-517-54475X.
* Yang, Lihui; An, Deming; Turner, Jessica Anderson. Handbook of Chinese Mythology. Oxford University Press, 2008. ISBN 978-0-19-533263-6.
# RV del Burí

RV del Burí (RV Caeli) és una estrella variable de la constel·lació del Burí.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two dimentional spectral types for the HD stars, Vol. 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Data de publicació: 1978.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 01-03-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.

## Enllaços externs

* HR 1429
* Image RV Caeli
# Colibrí nan verdós

El colibrí nan verdós (Mellisuga minima) és una espècie d'ocell de la família dels colibrís (Trochilidae). Viu a Haití, les Illes Caiman, Puerto Rico i la República Dominicana i cria a Jamaica. Viu a altituds de fins a 2.400 msnm. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. El seu nom específic, minima, significa 'minúscul' en llatí.

## Referències

* ↑ BirdLife International. «Mellisuga minima» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2016-3.RLTS.T22688229A93187970.en. [Consulta: 18 febrer 2021].
* ↑ Jobling, 2010, p. 256, «minima / minimus».

## Bibliografia

* Jobling, J. A. Helm Dictionary of Scientific Bird Names (en anglès). Christopher Helm, 2010. ISBN 9781408133262.