OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Reglament provisori de 1815 (Uruguai)

El reglament provisori de 1815 de la campanya i seguretat dels seus hisendats va ser un reglament disposat per Artigas per regularitzar i millorar la situació social i econòmica existent en aquell moment a la Banda Oriental, actual Uruguai, emès el 20 de setembre de 1815.

## Història

Un cop assolit el poder de la Província Oriental i de la ciutat de Montevideo, Artigas va desenvolupar una de les seves mesures de govern més destacades, la qual va establir normes per a la recuperació econòmica de la província (devastada per la guerra), però amb problemes que venien sent arrossegats per més de 300 anys de governs monàrquics descurats que governaven sense respectar els interessos econòmics generals per benefici propis. Aquests problemes eren coneguts comunament com a Arranjament dels Camps.
Per la realització d'aquest reglament, Artigas es va basar en les possibles solucions donades al problema per tècnics i especialistes entre els quals destaquen: Félix de Azara, La Sarria i Pacheco.
Aquests, principalment Azara, van assenyalar que la tinença de les terres era propietat de les persones producte de regalies o mercès dels reis o autoritats o bé en incentiu per als primers pobladors. Aquests camps es trobaven sense encerclament i els animals sense marcar, la qual cosa va fomentar l'aparició de les grans explotacions extensives; latifundis o les també anomenades “estancias cimarronas”. Això al seu torn, va provocar una baixa producció que, sumada al contraban, va causar una baixa recaptació.
Azara parla de l'existència del problema indígena. Aquests pobles amenaçarien a les noves poblacions que pretenguessin habitar la campanya. La solució a aquest problema és: el lliurament de terres als indígenes evangelitzats i l'evangelització dels indígenes pagans i posterior lliurament de terres, per civilitzar-los i fer-los sedentaris. Pretén legalitzar la possessió de terres que tenen les persones, per resoldre el problema dels grans latifundis.
Era necessària la població de la campanya, per això hom creu que és necessari el trasllat i aixecament de capelles rurals i escoles. S'accepta l'existència del contraban i la solució és la disminució de les taxes i impostos i creació de fires veïnals on els hisendats rurals puguin comerciar els seus bous a millor preu.

## Referències

* 1 2 3 4 Cultura e identidad uruguaya: "Reglamento de Tierras de 1815" Arxivat 2010-06-26 a Wayback Machine. (castellà)

## Enllaços externs

* Document original del Reglament provisori de 1815 (castellà)
# Rei de l'Aràbia Saudita

El rei de l'Aràbia Saudita és el cap d'Estat i monarca absolut del país. Fins a 1986 el tractament era el de Sa Majestat, any en què el rei Fahd va canviar-ho a Guardià dels Dos Sants Llocs.
El nom d'Aràbia Saudita remet a la família del fundador del país, Abd-al-Aziz ibn Saüd, membre dels Al Saüd, nissaga que des del Najd va conquerir aotomans i haiximites els territoris que acabarien formant l'actual Aràbia Saudita.

## Reis

| No. | Nom | Inici de regnat | Fi de regnat |
| 1. | Abd-al-Aziz ibn Saüd (عبدالعزيز آل سعود) | 22 de setembre de 1932 | 9 de novembre de 1953 |
| 2. | Saüd ibn Abd-al-Aziz (سعود بن عبد العزيز آل سعود) | 9 de novembre de 1953 | 2 de novembre de 1964 |
| 3. | Fàysal ibn Abd-al-Aziz (فيصل بن عبدالعزيز آل سعود) | 2 de novembre de 1964 | 25 de març de 1975 |
| 4. | Khàlid ibn Abd-al-Aziz (خالد بن عبد العزيز آل سعود) | 25 de març de 1975 | 13 de juny de 1982 |
| 5. | Fahd ibn Abd-al-Aziz Al Saüd (فهد بن عبد العزيز آل سعود) | 13 de juny de 1982 | 1 d'agost de 2005 |
| 6. | Abd-Al·lah ibn Abd-al-Aziz Al Saüd (عبد الله بن عبد العزيز آل سعود) | 1 d'agost de 2005 | 23 de gener de 2015 |
| 7. | Salman ibn Abd-al-Aziz Al Saüd (سلمان بن عبدالعزيز آل سعود) | 23 de gener de 2015 | |

## Referències

* ↑ Mor el rei Abdul·lah de l'Aràbia Saudita Diari ARA
* ↑ (castellà) Salman, de 79 anys, és el nou rei de l'Aràbia Saudita

## Enllaços externs

* Cronologia: Al Saüd | PBS
* Al Saüd - Un cop d'ull a la Dinastia Moderna Saudita: Arbre de la Família Reial | PBS
* Un PDF amb l'estructura de la Casa dels Saüd a globalsecurity.org (demana Adobe Acrobat)
# Rei dels jueus

"Rei dels jueus" és la denominació amb què al Nou Testament s'anomena a Jesús de Natzaret en una sèrie d'episodis, tant al començament com al final de la seva vida.
A la narració de la Nativitat de Jesús a l'Evangeli de Mateu, els tres Reis Mags d'Orient vinguts des d'orient anomenaren Jesús com el "Rei dels Jueus ", provocant que el rei Herodes ordenés la Massacre dels Innocents. A la narració de la Passió de Jesús, als quatre Evangelis canònics, l'ús del títol de "Rei dels Jueus" porta els càrrecs en contra de Jesús que es tradueixen en la seva crucifixió
Al Nou Testament, el títol "Rei dels Jueus" és utilitzat només pels gentils, és a dir, pels Mags, Ponç Pilat i els soldats romans. En contrast, els líders jueus utilitzen el denominació "Rei d'Israel".

## Vegeu també

* INRI

## Referències

* ↑ France, R.T.. The Gospel of Matthew (en francès). [Nachdr.]. Grand Rapids, Mich.: William B. Eerdmans Pub., 2007. ISBN 080282501X. , pàg. 1048
# Rei dels Wends

El títol de Rei dels Wends denota sobirania o reclamacions d'aquesta sobre les terres eslaves de la costa sud del mar Bàltic, conegudes com a Mecklenburg, Holstein i Pomerània, i fou utilitzat des del segle xii fins al 1972 pels Reis de Dinamarca i des de 1540 fins a 1973 pels Reis de Suècia.
La interpretació més acceptada és que la paraula fa referència als Wends, un poble eslau que visqué a la riba sud del Bàltic, encara que la situació és més complexa degut a l'existència dels Vends, localitzats entre els finesos i els Wends, i amb un origen poc conegut. Una altra explicació del títol, de caràcter poètic, seria que designaria el govern sobre l'antic poble dels Vàndals (vandalorum rex), però aquesta idea només fou acceptada en el segle xvi. Una interpretació recent, sense gaire suport en l'àmbit acadèmic, és que formaven part dels "Vend" que es mencionaven en el títol dels reis de Suècia (Rei de Svear, Götar i Vends; Svears, Göters och Venders konung) i que en realitat faria referència a Finlàndia. Com a tal, Österland - el nom medieval per la part finesa del regne suec - seria la tercera part del reialme. No obstant això, només quaranta anys després de l'adopció del títol "rei dels Wends" començaren a anomenar-se a si mateixos "Gran Duc de Finlàndia" també
Els Reis de Dinamarca ostentaren el títol durant vuit segles, després que fos adoptat per primer cop per Canut VI (regnà de 1182 a 1202), el qual conquerí les terres dels Wends a Pomerània i Mecklenburg. En les llengües germàniques, el nom va ser Wends, i en la documentació medieval el nom llatí fou sclavorum rex, fent referència als pobles eslaus de la regió i els voltants de l'actual Mecklenburg. Al segle xvi, sclavorum fou substituït per vandalorum també pels reis danesos, seguint l'ideal romàntic del moment. Els reis danesos continuaren fent servir el títol fins que el 1972 la Reina Margarida II arribà al tron i abandonà tots els títols excepte el de Reina de Dinamarca.

## Vegeu també

* Rei dels Gots

## Bibliografia addicional

* J. Guinchard. Sweden: Historical and statistical handbook. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1914, p. 188.
# Conquesta de Sirjan (1396)

La conquesta de Sirjan fou el desenllaç d'un llarg setge que va començar el 1393 i que amb diferent intensitat es va perllongar fins al 1396.
Sultan Abu Ishaq havia deixat la fortalesa de Sirjan sota comandament del seu naib Gudarz (1393) i havia anat a sotmetre's a Tamerlà; al arribar a Fars, on era Tamerlà) fou empresonat i poc després, a finals de maig, fou executat com la majoria dels altres prínceps de la família muzaffàrida. Però Gudarz va decidir resistir a una possible conquesta aspirant a poseir Sirjan per a si mateix i quan es van presentar les forces timúrides es van trobar les portes tancades.
El setge es va fer de manera informal, mes de vigilància que actiu; el 1394 hi va anar Umar Xaikh, designat governador de Fars, que estava sotmetent alguns castells que no s'havien rendit el 1393. Però quan el setge es feia mes intens, Umar Xaikh fou cridat pel seu pare per anar al Diyar Bakr i va deixar encarregats de prosseguir el setge i culminar-lo a Ideku Barles governador de Kirman, Shah Shahan governador de Sistan i l'amir Pirali Selduz.
Però altre cop no es va posar molt d'interès en la conquesta, i encara que es van fer alguns atacs, no van aconseguir la rendició de la fortalesa el 1395. El setge no fou especialment violent, però si persistent. El 1396, després de tres anys de setge, la fortalesa ja estava al límit i ja només quedaven Gudarz i sis persones mes vives. Finalment Gudarz es va rendir i fou executat i el castell ocupat.

## Referència

* Yazdi Sharaf al-Din Ali, Zafarnama, Trad. al francès de Petis de la Croix sota el títol “Histoire de Timur Bec”, III, 63.
# Rendibilitat a preu corrent

La rendibilitat a preu corrent (en anglès: current yield, interest yield, income yield, flat yield o running yield) d'un bo és la mesura de la rendibilitat d'un bo amb cupó mesurada per la relació entre el cupó i el seu preu corrent -actual- de mercat. Es calcula dividint el pagament anual d'interessos -el cupó anual- entre el preu corrent -actual- de mercat del bo.
${\text{Current yield}}={\frac {\text{Pagament anual interessos}}{\text{Preu corrent de mercat}}}$

## Relació amb les altres mesures de rendibilitat del bons

El current yield es diferencia de la rendibilitat per cupó perquè aquesta es calcula, no en relació al preu corrent -actual- de mercat, sinó en relació al nominal del bo. Així mateix també es diferencia de la rendibilitat al venciment (que al tractar-se de bons amb cupó és la TIR) perquè aquesta determina una taxa anualitzada de tots els cupons, fent un mitja geomètrica ponderada pel pes de cada cupó. Per un bo a la par, el yield nominal, el yield to maturity, i el current yield són el mateix. Per a un bo sota par la rendibilitat a venciment és superior a la rendibilitat a preu corrent, que és menor que la rendibilitat a nominal. Per a un bo sobre par, la relació s'inverteix:
* Preu de mercat del Bo, sota par: rendibilitat a venciment > rendibilitat a preu corrent > rendibilitat a nominal
* Preu de mercat del Bo, a la par: rendibilitat a venciment = rendibilitat a preu corrent = rendibilitat a nominal
* Preu de mercat del Bo, sobre par: rendibilitat a venciment < rendibilitat a preu corrent < rendibilitat a nominal

## Exemple

Per exemple, un bo amb nominal de 1.000 €, cupó del 5% anual, i comprat a un preu corrent -actual- de mercat de 900 €, té un current yield del 5,56%; és a dir, l'interès anual és de 50 €, que dividit entre 900 € del seu preu corrent dona un 5,56%. Per tant, un inversor que paga 900 € per un bo al 5% està guanyant en realitat un 5,56% de current yield.
${\text{Current Yield}}={\frac {F\times r}{P}}={\frac {1000\times 5.00\%}{900}}={\frac {50}{900}}=5.56\%$

## Vegeu també

* rendibilitat al venciment
* rendibilitat per cupó
* Taxa Interna de Rendibilitat
* Corba cupó-zero

## Bibliografia

* «Current yield». Investor glossary. Arxivat de l'original el 2011-10-20. [Consulta: 14 maig 2011]. (anglès)
# Consolida stapfiana

Consolida stapfiana és una espècie que pertany a la família de les ranunculàcies.

## Descripció

Consolida stapfiana és una planta herbàcia anual.

## Distribució i hàbitat

Consolida stapfiana creix a Turquia, al sud-sud-oest i sud-oest de l'Anatòlia.

## Taxonomia

Consolida stapfiana va ser descrita per Peter Hadland Davis i Friederike Sorger i publicat a Notes from the Royal Botanic Garden, Edinburgh 40: 89, a l'any 1982.

### Etimologia

Veure:Consolida
stapfiana: epítet

### Sinonímia

* Delphinium glandulosum var. leiostemon Boiss.
* Delphinium stapfianum (P. H. Davis & Sorger) Jabbour

## Referències

* 1 2 «Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2019 Annual Checklist.». Species 2000: Reading, UK., 2019. [Consulta: 8 novembre 2020].
* ↑ https://www.tropicos.org/name/100315687 Consolida stapfiana a Tropicos]
# Colibrí de plomall blau

El colibrí de plomall blau (Heliomaster furcifer) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita boscos, sabanes i praderies de les terres baixes per l'est dels Andes al centre i sud-est de Bolívia, centre i sud del Brasil, el Paraguai, Uruguai i oest i centre de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Colibrí de plomall blau». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Pepa a Loba

Pepa a Loba és una figura llegendària de la història de Galícia. Segons la tradició era una bandolera de finals del segle xix, que va acumular fama assaltant els camins i robant a cacics i clergues.

## Biografia

Les històries que parlen d'una bandida anomenada Pepa a Loba, que dirigia la seva pròpia banda de lladres, en són moltes i s'escampen per tot Galícia. Totes aquestes històries fan referència al segle xix.
L'escriptor Carlos Reigosa, autor d'una novel·la sobre la vida de Pepa a Loba, diu que, segons les seves fonts, la famosa bandolera hauria nascut al nord de la província de Pontevedra la dècada de 1830. Va actuar a les terres del centre de Galícia, des de Monterroso fins a la costa occidental, i que a la dècada de 1860 va desplaçar el seu àmbit d'actuació vers les terres del nord de Lugo. Segons Reigosa, a més, existirien testimonis populars que apuntarien l'existència d'una casa de la seva propietat a la Terra Chá i que abans de trobar-se presa a A Coruña hauria passat ja per la presó de Mondoñedo.
Maximino Fernández Sendín i Carlos G. Reigosa també són de l'opinio que Pepa a Loba hauria nascut a la província de Pontevedra, a Couso o Amoedo.
A part d'aquestes històries de la veu popular, existeix una referència escrita que provaria l'existència real de Pepa a Loba. Es tracta d'una menció que en fa l'escritora i penalista Concepción Arenal després d'una visita que va fer a la presó de A Coruña.

### Autoria múltiple

Una possibilitat és que hi hagués més d'una Pepa Loba. Seguint aquesta teoria, hauria existit una primera bandida que duria aquest nom i d'altres dones dedicades al bandolerismetambé l'haurien adoptat. Això i el fet que Pepa i Loba no siguin tampoc apelatius estranys a la Galícia de l'època, podria explicar l'existència de referències d'ella per tot Galícia.

## Referències

* ↑ VVAA. Dicionario dos seres míticos galegos (en gallec). Vigo: Edicións Xerais en Galicia, 1999, p. 50. ISBN 84-8302-363-6.
* ↑ Bará, Milagros «Pepa a Loba, la bandolera». Diario de Pontevedra, 06-07-2016.

## Bibliografia

* REIGOSA, Carlos: Pepa a Loba, Edicións Xerais, Vigo, 2006. (Novel·la) ISBN 9788497824668.
* VVAA: Dicionario dos seres míticos galegos, Edicións Xerais, Vigo, 1999. [[Especial:Fonts bibliogràfiques/84-8302-363-6|ISBN 84-8302-363-6]].
# Cotis

Cotis és el nom dels següents personatges:
* Mitologia: Cotito (Κοτυττώ, Κότυς) una deïtat tràcia.
* Onomàstica:
** Cotis de Paflagònia (Κότυς), rei de Paflagònia.
** Cotis I (Κότυς), rei dels odrisis de Tràcia del 384 aC al 359 aC.
** Cotis II, rei dels odrisis vers 260 aC
** Cotis III (Κότυς), rei dels odrisis de Tràcia vers 180-168 aC
** Cotis I d'Astes, rei vers 100-87 aC
** Cotis II d'Astes (o Cotis IV) vers 80-45 aC
** Cotis III d'Astes (o Cotis VII) 31-18 aC
** Cotis IV d'Astes (o Cotis IX) 11 aC
** Cotis I de Tràcia (Κότυς) o Cotis I Seutòpolis (també esmentat com a Cotis V) vers 55 aC-48 aC.
** Cotis II de Tràcia o de Seutòpolis (també esmentat com a Cotis VI) 42-31 aC.
** Cotis III de Tràcia o Cotis III de Seutòpolis (també esmentat com a Cotis VIII) 13 aC-18 dC.
** Cotis I del Bòsfor
** Cotis II del Bòsfor
** Cotis d'Armènia, rei de la Petita Armènia 38 fins abans del 54
# Corb selvàtic oriental

La corb selvàtic oriental (Corvus levaillantii) és un ocell de la família dels còrvids (Corvidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos, clars, terres de conreu i ciutats des del nord de l'Índia fins Myanmar i nord de Tailàndia.

## Taxonomia

Tradicionalment (i encara algunes classificacions) s'ha considerat que aquesta espècie és en realitat una subespècie de Corvus macrorhynchos. Actualment però a la classificació del Congrés Ornitològic Internacional versió 13.1 (2023) figura com una espècie de ple dret amb el nom anglès de "Eastern Jungle Crow" (corb selvàtic oriental).

## Referències

* ↑ Handbook of the Birds of the World and BirdLife International (2022). Handbook of the Birds of the World and BirdLife International digital checklist of the birds of the world. Version 7
* ↑ Gill, F.; Donsker, D.; Rasmussen, P. (Eds). 2023. IOC World Bird List (v13.1). doi: 10.14344/IOC.ML.13.1. https://www.worldbirdnames.org/bow/crows/ (anglès)
# Corba a l'espai

En matemàtiques, una corba a l'espai és una corba que no està continguda en un pla. La corba dibuixada per una molla helicoidal o de les fronteres d'un país en un globus són exemples de corbes a l'espai.
Quan la corba és birregular (les dues derivades primeres són independents), la seva curvatura i torsió permet determinar la seva forma i pot ser construïda en cadascun dels seus punts en un triedre de Frenet.

## Referències

* 1 2 Delcourt, 2007.

## Bibliografia

* Delcourt, Jean. Analyse et géométrie: les courbes gauches de Clairaut à Serret et Frenet ( PDF) (en francès), 2007 [Consulta: 24 maig 2017]. Arxivat 2017-04-18 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Conchoespiral
* Corba quàrtica
* Corba de Viviani
* Cúbica torçada
* Espiral esfèrica de Seiffert
* Espiral de Slinky
* Hèlix
* Horòptera
* Teorema de Lancret
* Teorema de Siacci
# Televisión Castilla y León

Televisión Castilla y León era un canal privat de televisió que es veu a les províncies de la comunitat autònoma de Castella i Lleó, a Espanya.Va sorgir amb la unió de diferents televisions locals privades de la comunitat autònoma que gestionaven xarxes de cable que acabarien formant Retecal, abosorbida després per ONO.
La cadena compta amb emissores en diferents punts de Castella i Lleó i està integrat per Canal 29 Valladolid (Valladolid), Televisión Aranda (Aranda de Duero), TV Ávila (Àvila), Canal Béjar y Comarca (Béjar), Televisión Benavente (Benavente), TV Burgos (Burgos), Televisión Ciudad Rodrigo (Ciudad Rodrigo), Teleón TV (Lleó), Televisión Medinense (Medina del Campo), Televisión Miranda (Miranda de Ebro), Televisión Norte de Burgos (Merindades), Televisión Palencia (Palència), Televisión Ponferrada (Ponferrada), Televisión Salamanca (Salamanca), Televisión Segovia (Segòvia), Soria Visión (Sòria) i Televisión Zamora (Zamora).
Valladolid i província, Aranda de Duero i voltants, Àvila, Béjar i comarca, Benavente i voltants, província de Burgos, Ciudad Rodrigo i voltants, Lleó capital i província, Medina del Campo i comarca, Miranda de Ebro, Palència i província, Ponferrada i voltants, Segòvia i província, Salamanca, Sòria i província, Zamora i província. Actualment és integrat a Radio Televisión de Castilla y León.

## Referències

* ↑ Televisión Castilla y León estrenará unas instalaciones de 4.500 metros en 2003. ABC, 16 de febrer de 2002
* ↑ Un operador de cable crea la Televisión de Castilla y León, El País, 14 de febrer de 1998
* ↑ Ono compra el 56% del capital de la operadora de cable Retecal, EL País, 5 de desembre de 2003
* ↑ La televisión local en Castilla y León dins La industria audiovisual y publicitaria en Castilla y León per Ángel Badillo Matos, Luis Miguel Pedrero Esteban i Marta Fuertes Martínez

## Enllaços externs

* Web de Radio RTVCYL
# Sorihuela

Sorihuela és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 471 | 411 | 377 | 359 |
# Ferripedrizita

La ferripedrizita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de la pedrizita.

## Característiques

La ferripedrizita és un inosilicat de fórmula química NaLi₂(Mg₂Fe3+ 2Li)Si₈O$_{22}$(OH)₂. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 6.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la ferripedrizita pertany a «09.DE - Inosilicats amb 2 cadenes dobles periòdiques, Si₄O$_{11}$; clinoamfíbols» juntament amb els següents minerals: antofil·lita, cummingtonita, clinoholmquistita, grunerita, manganocummingtonita, manganogrunerita, permanganogrunerita, ferrofluoropedrizita, ferrifluoroleakeïta, actinolita, ferritschermakita, ferroactinolita, ferrohornblenda, ferrotschermakita, joesmithita, magnesiohornblenda, tremolita, tschermakita, cannilloïta, fluorcannilloïta, parvomanganotremolita, fluorotremolita, potassicfluoropargasita, edenita, ferroedenita, ferrokaersutita, ferropargasita, hastingsita, kaersutita, magnesiohastingsita, pargasita, sadanagaïta, fluoroedenita, potassicferroferrisadanagaïta, potassicsadanagaïta, potassicpargasita, potassicferrosadanagaïta, magnesiofluorohastingsita, potassicfluorohastingsita, potassicclorohastingsita, fluoropargasita, parvomanganoedenita, potassiccloropargasita, potassicferrocloroedenita, potassicmagnesiohastingsita, potassicferropargasita, cromiopargasita, ferro-taramita, barroisita, ferroferribarroisita, ferroferriwinchita, ferribarroisita, ferroferritaramita, ferroferricatoforita, ferrobarroisita, ferrorichterita, ferrowinchita, ferrokatophorita, ferritaramita, magnesiotaramita, richterita, winchita, taramita, fluororichterita, katophorita, potassicfluororichterita, potassicrichterita, ferrighoseïta, ferriwinchita, fluorotaramita, arfvedsonita, eckermannita, ferroeckermannita, ferroglaucòfan, glaucòfan, potassicmanganileakeïta, manganoarfvedsonita, ferrileakeïta, magnesioriebeckita, magnesioarfvedsonita, nyboïta, riebeckita, manganomanganiungarettiïta, ferroferrinyboïta, clinoferroferriholmquistita, ferrinyboïta, ferroferrileakeïta, ferroferrifluoroleakeïta, sodicferriclinoferroholmquistita, magnesiofluoroarfvedsonita, potassicferrileakeïta, fluoronyboïta, manganidellaventuraïta, fluoropedrizita, potassicarfvedsonita, ferriobertiïta, potassicmagnesiofluoroarfvedsonita, ferroferripedrizita, potassicmagnesioarfvedsonita, pedrizita, ferropedrizita, fluoroleakeïta i ferroferriobertiïta.

## Jaciments

La ferripedrizita va ser trobada per primera i única vegada a l'Arroyo de la Yedra, a Manzanares el Real (Comunitat de Madrid, Espanya).

## Referències

* ↑ «Ferri-pedrizite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 30 desembre 2019].
# Flora Saura i Macià

Flora Saura i Macià (Cercs, 20 de març de 1975) és una presentadora de televisió i de ràdio catalana.
És parella i sòcia de David Carabén, el cantant de Mishima. L'any 2017, van obrir una cocteleria juntament amb Zico Judge al barri de Les Corts, anomenada La Javanesa. El 2023 va protagonitzar el documental No penso tornar a beure mai més sobre l'addicció social a l'alcohol.

## Carrera televisiva

* Sexes (2005-2006) presentadora
* El club (2007-2008) col·laboradora
* Disculpin la interrupció (2009) col·laboradora
* Bricolatge emocional (TV3, 2010)
* Àrtic (Betevé, 2013-2018)
* Helvètica (La 2, 2021) presentadora amb Òscar Dalmau.

## Referències

* ↑ «Flora Saura». IMDb. [Consulta: 27 març 2020].
* ↑ «David Carabén i la seva parella, Flora Saura, protagonitzen l'últim videoclip de Mishima». Arxivat de l'original el 2020-03-27. [Consulta: 27 març 2020].
* 1 2 Maldonado, Joan. «Òscar Dalmau y Flora Saura exploran el diseño catalán, en 'Helvètica'» (en castellà), 29-01-2021. [Consulta: 13 febrer 2021].
* ↑ «Planta baixa - Flora Saura: "L'alcohol m'estava destrossant la vida"». TV3, 24-04-2023. [Consulta: 27 abril 2023].
* ↑ «Flora Saura a "Bricolatge emocional"». CCMA. TV3, 30-06-2010. [Consulta: 27 març 2020].
* ↑ «Més cultura a BTV». El Periódico, 17-09-2013. [Consulta: 23 abril 2023].
* ↑ «Flora Saura ens presenta l'Àrtic». Betevé, 01-06-2018. [Consulta: 27 març 2020].
# Colibrí de gorja safir

El colibrí de gorja safir (Lepidopyga coeruleogularis) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita garrigues, manglars, poblacions i zobes arbustives de les terres baixes costaneres de Panamà i nord de Colòmbia.