OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# VRL-Studio

VRL-Studio (acrònim anglès de Visual Reflection Library) és un llenguatge de programari lliure amb eines de codificació gràfiques i text. És un entorn de programació ideal per a experimentar, l'ensenyament i per aconseguir prototipat ràpid. La darrera versió de VRL-Studio aquí

## Propietats

* VRL-Studio està basat en la plataforma Java.
* El projecte VRL-Studio és bàsicament una biblioteca de funcions i dades Java.
* VRL-Studio s'executa damunt de la biblioteca Visual Reflection Library (VRL) mitjançant una interficie API invocada a través de llenguatge visual i comandes text codificades amb el llenguatge de programació Groovy (que és bytecode de Java)

## Altres entorns de programació visual

* Scratch: llenguatge de programació visual adreçat a l'aprenentatge creat pel MIT.
* Pure Data: llenguatge de programació visual adreçat a la creació de música.
* Node-RED: llenguatge de programació visual adreçat a la internet de les coses.

## Vegeu també

* Groovy: és un llenguatge de programació orientat a l'objecte que utilitza la plataforma Java.

## Referències

* ↑ «Index of /releases» (en anglès). vrl-studio.mihosoft.eu. [Consulta: 18 abril 2017].
* ↑ «VRL-Studio» (en anglès). math.temple.edu. [Consulta: 18 abril 2017].
* ↑ «VRL-Studio/VRL» (en anglès). github.com. [Consulta: 18 abril 2017].
# Unione Sportiva Viterbese 1908

La Unione Sportiva Viterbese 1908, coneguda comunament com Viterbese, és un club italià de futbol, amb seu a Viterbo, Lazio. Actualment, el Viterbese juga a la Promozione.

## Colors i distintiu

Els colors de l'equip són el groc i el blau.
Després de patir el descens de la Sèrie C el 2023, el club no va presentar una sol·licitud de lliga a la Sèrie D, després que l'Ajuntament de Viterbo els denegués l'accés a l'estadi i, en canvi, optés per sol·licitar la Promozione de menor rang mentre jugava els seus partits a casa a Cesano.

## Referències

* ↑ «A.S. Viterbese Calcio – Trascorso il Natale, gialloblù nuovamente a lavoro. 2 giornate di squalifica in Coppa Italia per mister Conticchio». Arxivat de l'original el 26 maig 2012. [Consulta: 28 desembre 2011].
* ↑ «La Viterbese si iscrive in Promozione: in attesa di sapere il destino del Rocchi giocherà a Cesano» (en italià). ViterboToday, 11-08-2023. [Consulta: 13 setembre 2023].

## Enllaços externs

* Unione Sportiva Viterbese 1908 - Lloc web oficial
# Unionisme

«Unionisme» té aquests significats:
* Unionisme britànic, ideologia que promou el manteniment de la dependència política d'Irlanda, Escòcia, Anglaterra i Gal·les respecte al Regne Unit.
** Unionisme (Irlanda), promou el manteniment o l'enfortiment dels vincles polítics i culturals entre Irlanda i el Regne Unit.
* Unionisme espanyol, ideologia que promou el manteniment de la dependència política dels Països Catalans i el País Basc respecte al Regne d'Espanya.
# Vaga de Colorado de 1913

La vaga de Colorado de 1913 fou un aixecament dels miners de carbó de la regió de Colorado que acabà amb enfrontaments violents amb l'exèrcit. Es considera la vaga amb més morts de la història dels Estats Units, fins al punt que també se l'ha anomenat "guerra del carbó de Colorado".

## Esdeveniments

Els miners de Colorado van exigir en una reunió el 1913 als seus patrons que implementessin una sèrie de millores, com ara la jornada de vuit hores diàries, el pagament de les feines auxiliars i no solament l'extracció directa del carbó, possibilitat d'accedir a càrrecs de control de l'empresa, millores en els habitatges i assistència mèdica. Davant la negativa dels amos de les mines, van decidir convocar una vaga massiva. Els miners i les seves famílies van abandonar fins i tot les cases on vivien, propietat de l'empresa minera, i es van instal·lar en campaments muntats pels sindicats, en assentaments que van allotjar fins a 10 000 persones en total (gairebé la totalitat d'empleats de les companyies privades).
El campament més gran, Ludlow, contenia tendes de campanya per a més de 1200 persones, totes elles depenent de les empreses de John D. Rockefeller. Aquest va contractar la Baldwin–Felts Detective Agency, una companyia especialista a trencar vagues i amb reputació de força violència. Els seus homes van dur a terme diversos atacs nocturns a les tendes, incloses ràtzies amb cotxes armats amb metralladores.
Un matí va aparèixer el cadàver d'un empleat de la companyia a l'exterior del perímetre i això va provocar l'ordre oficial de destruir el campament. Membres de l'exèrcit van obrir foc contra els vaguistes, els quals van respondre contraatacant amb pistoles i armes casolanes. Els soldats van demanar reforços i els sindicalistes d'arreu del país van apropar-se per donar armes als vaguistes i lluitar amb ells. També van iniciar una campanya de destrucció de les mines i la maquinària propietat de les empreses involucrades en la massacre de Ludlow. Els enfrontaments van durar mesos.
La vaga es perllongà fins a finals de 1914, quan els sindicats van quedar-se sense diners per donar suport a les famílies dels vaguistes i aquests van haver de tornar a la feina a les mines.

## Conseqüències

La vaga va suposar la mort de gairebé 200 persones i desenes de ferits. Davant la indignació pública, els Rockefeller van prometre millorar les condicions de vida dels miners. Per això van contractar el progressista William Lyon Mackenzie King per supervisar un pla de reformes. La vaga va forçar a la implantació efectiva de les vuit hores arreu del país per llei i es va prohibir el treball infantil. Igualment es van millorar els edificis i serveis de les colònies mineres de la regió.
El Congrés va investigar els incidents de Ludlow i ordenà pagar indemnitzacions als familiars dels afectats. També va erigir un monument en memòria de les víctimes. Diverses cançons populars de cantants country recorden els fets.

## Referències

* ↑ Thomas G. Andrews, Killing for Coal: America's Deadliest Labor War. Cambridge, MA: Harvard University Press, 2008.
# Venray

Venray (limburguès Venroj) és un municipi de la província de Limburg, al sud-est dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 39.250 habitants repartits sobre una superfície de 146,36 km² (dels quals 0,73 km² corresponen a aigua). Limita al nord amb Sint Anthonis (NB), Gemert-Bakel (NB) i Boxmeer (NB), a l'est amb Meerlo-Wanssum i al sud amb Deurne (NB) i Horst aan de Maas.

## Centres de població

Castenray, Heide, Leunen, Merselo, Oirlo, Oostrum Lb, Smakt, Venray, Veulen, Vredepeel i Ysselsteyn. L'1 de gener de 2010 se li afegiran els centres de Wanssum, Blitterswijck i Geijsteren.

## Ajuntament l'1-1-2010

El consistori és format per 27 regidors:
* CDA - 10 regidors
* Plaatselijk Progressief in het Kwadraat (PP2) - 4 regidors
* PvdA - 4 regidors
* Samenwerking Venray - 4 regidors
* VVD - 2 regidors
* SP - 2 regidors
* InVentief - 1 regidor

## Enllaços externs

* www.venray.nl
# Grosrouvres

Grosrouvres és un municipi francès situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 51 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Grosrouvres era de 51 persones. Hi havia 21 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 13 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 29 habitatges, 22 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 28 eren cases i 1 era un apartament. Dels 22 habitatges principals, 20 estaven ocupats pels seus propietaris, 1 estava llogat i ocupat pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 7 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 20 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 10 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Grosrouvres el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 31 persones, 20 eren actives i 11 eren inactives. Les 20 persones actives estaven ocupades(12 homes i 8 dones).. De les 11 persones inactives 3 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Grosrouvres a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Grosrouvres a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Gross-Rosen

Gross Rosen va ser un camp de concentració nazi situat a Rogoźnica, amb el seu nom alemany es deia Gross Rosen, una localitat a la part occidental de Polònia.
Es va construir a l'agost de 1940 com a subcamp de Sachsenhausen encara que l'1 de maig de 1941 es va convertir en camp independent a causa de l'alt nombre de treballadors destinats com a esclaus a les incipients factories bèl·liques del sector.
Compost de 94 subcamps destinats als presoners esclaus i centre d'entrenament per a les 541 dones SS que aprenien les maneres de tractar els reus per després ser destinades a altres camps, Gross Rosen posseïa a més una empresa pròpia que explotava els recursos d'una pedrera. La mort es produïa principalment per esgotament en el treball i per execucions de càstig. El gener de 1945 les tropes russes ja combatien a les proximitats del camp i es prepararen els transports i marxes de la mort per als presoners que havien d'evacuar Gross Rosen, essent finalment evacuat el 13 de febrer de 1945.

## Vegeu també

* Holocaust
* Segona Guerra Mundial
* Nazisme
* Auschwitz
* Treblinka
* Mauthausen
# Universitat de Franeker

La Universitat de Franeker (activa entre 1585-1811) fou una universitat situada a Franeker, a la província de Frísia, actualment part dels Països Baixos. Era la segona universitat neerlandesa més antiga, fundada poc després de la Universitat de Leiden.
També coneguda com a Academiæ Franekerensis o «Universitat de Friesland», era escala dels colons puritans, com Peter Stuyvesant, que escapaven de les persecucions del bisbe Laud, en el seu camí cap a Amèrica. També René Descartes va estudiar en aquesta universitat entre 1628 i 1630.
La universitat estava constituïda pels departaments de Teologia, Dret, Medicina, Filosofia, Matemàtiques i Física.
En els seus inicis la universitat tenia una excel·lent reputació i prestigi, on va atraure estudiants de terres llunyanes, però a partir de 1700 va començar el seu declivi. La universitat va ser dissolta per Napoleó el 1811, juntament amb la Universitat de Harderwijk.

## Referències

* ↑ «Catalogus universiteit Franeker duikt op in Parijs» (en neerlandès). Trouw, 13-11-2007. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Franeker University | Universiteit van Franeker | – 1585–1811: History, Legacy and Future» (en anglès americà). [Consulta: 27 juliol 2021].
* ↑ «Universiteitszaal» (en neerlandès). Museu Martena. [Consulta: 17 desembre 2023].
* ↑ «Universiteit keert terug in Friesland» (en neerlandès). New Scientist. [Consulta: 17 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Article sobre la Universitat de Franeker en el diari NRC, per Peter van Rooden (neerlandès)
# Gordièjas

Gourdièges és un municipi francès situat al departament de Cantal i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 64 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Gourdièges era de 64 persones. Hi havia 28 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 43 habitatges, 27 eren l'habitatge principal de la família, 9 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 35 eren cases i 6 eren apartaments. Dels 27 habitatges principals, 22 estaven ocupats pels seus propietaris i 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 21 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 10 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Gourdièges el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 35 persones, 24 eren actives i 11 eren inactives. De les 24 persones actives 23 estaven ocupades (12 homes i 11 dones) i 1 aturada (1 home). De les 11 persones inactives 3 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un restaurant.
L'any 2000 a Gourdièges hi havia 9 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 684 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles

## Enllaços externs

* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Ventafocs per un dia

Ventafocs per un dia (títol original en anglès, Lying to Be Perfect) és una pel·lícula feta per a la televisió de la xarxa Lifetime basada en la novel·la The Cinderella Pact de Sarah Strohmeyer. S'ha doblat al català.

## Repartiment

* Poppy Montgomery com a Nola Devlin
* Adam Kaufman com a Alex Stanson Jr.
* Chelah Horsdal com a Nancy
* Audrey Wasilewski com a Deb
* Michelle Harrison com a Lori
* Gabrielle Rose com a Charlotte

## Referències

* ↑ Jakle, Jeanne «Saturday proves a worthy target for Lifetime network». Houston Chronicle, 27-01-2010 [Consulta: 22 març 2010].
* ↑ «Fitxa de doblatge Ventafocs Per Un Dia». [Consulta: 17 juliol 2023].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Enllaç sigma

Els enllaços sigma o enllaços σ en química, (en anglès: sigma bonds, σ bonds) són el tipus més fort de l'enllaç covalent degut a l'ensolapament directe dels orbitals, i els electrons en aquests enllaços de vegades reben el nom d'electrons sigma. La força de l'enllaç sigma també és perquè el recobriment axial és més important que el recobriment lateral, i no pot existir més que un sol enllaç σ entre dos àtoms, si es creen enllaços suplemetaris aquests són més febles i són del tipus enllaç pi (π). Es formen entre dos àtoms per recobriment axial dels orbitals. Es pot tractar d'orbitals del tipus s o s hibridats, però també d'orbitales pz i dz² (l'eix z és l'eix de l'enllaç). L'enllaç sigma està més clarament definit en molècules diatòmiques fent servir el llenguatge i les eines de la simetria de grup. Formes comunes d'enllaç sigma són s+s, p$_z$+p$_z$, s+p$_z$ and d$_{z²}$+d$_{z²}$ (on z es defineix com l'eix de l'enllaç). La teoria quàntica també indica que els orbitals moleculars (MO) de simetria idèntica realment es mesclen. Com a conseqüència pràctica d'aquesta mescla de molècules diatòmiques, les funcions d'ona s+s i p$_z$+p$_z$ dels orbitals moleculars passen a fondre's. L'extensió d'aquesta mescla (o fusió) depèn de les energies relatives de la simetria dels orbitals moleculars.
En el cas de molècules diatòmiques homonuclears el concepte d'enllaç σ és equivalent al d'orbital molecular σ. En aquest darrer el repartiment de la densitat electrònica a una simetria cilíndrica al voltant de l'eix interatòmic. Parlar d'enllaços σ per les molècules més complexes és una aproximació, ja que de fet el repartiment dels electrons en la molècula es defineix pels orbitals moleculars deslocalitzats sobre el conjunt dels àtoms que constitueixen la molècula.
Per als homodiatòmics, en els orbitals d'enllaç σ orbitals el corresponent antienllaç o σ* orbital, es defineix per la presència d'un pla nodal entre els dos àtoms enllaçats.
Per exemple, l'energia de dissociació d'un enllaç carboni-carboni C-C del tipus σ, és de 348 kJ.mol$^{-1}$, mentre que l'energia de dissociació de l'enllaç pi de C=C és de 250 kJ.mol$^{-1}$.

## Enllaços sigma en molècules orgàniques

Les molècules orgàniques sovint es formen per un compost cíclic o més, com és el benzè, i sovint es formen amb molts enllaços sigma junt amb enllaços pi. Segons la regla de l'enllaç sigma, el nombre d'enllaços sigma (Nb σ) en una molècula equival al nombre d'àtoms més el nombre d'anells menys 1.
    Nb σ = Nb d'àtoms + Nb d'anells - 1

## Referències

* ↑ Keeler, James; Wothers, Peter. Chemical Structure and Reactivity (en anglès). 1a ed.. Oxford: OUP Oxford, May 2008, p. 27 - 46. ISBN 978-0199289301.
* ↑ Clayden, Jonathan; Greeves, Nick; Warren, Stuart. Organic Chemistry (en anglès). 2a ed. 2012. Oxford: OUP Oxford, 2002, p. 101-136. ISBN 978-0199270293.

## Enllaços externs

* IUPAC-definition
# José Manuel López Prieto

José Manuel López Prieto (Ciañu de Llangréu, 1 de gener de 1947) fou un futbolista asturià de les dècades de 1960 i 1970.

## Trajectòria

Passà la major part de la seva carrera al Reial Oviedo, amb un total de vuit temporades, set d'elles a Segona Divisió. La temporada 1972-73 la visqué al Deportivo de La Coruña a primera divisió, i a continuació jugà tres temporades al Gimnàstic de Tarragona a Segona. Jugà un partit amb la selecció catalana l'any 1973.

## Referències

* ↑ «Fitxa de Prieto». Veteranos Real Oviedo. [Consulta: 1r abril 2015].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# José López de Toro

José López del Toro (Santa Fe (Granada), 1898 – 12 d'agost de 1972) fou un sacerdot espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de la Història.

## Biografia

Estudià amb els pares Paüls de Terol i al Seminari Pontifici de Granada. S'ordenà prevere el 1923, es doctorà en filosofia escolàstica el 1924 i en teologia el 1927 a la Universitat de Granada. El 1936 es llicenciaria en filosofia i lletres a la Universitat de Madrid.
El 1935 fou nomenat bibliotecari del Museu Arqueològic de Tarragona i poc després de la Biblioteca Universitària de Granada, de la que n'arribaria a ser director. Destacat traductor del llatí al castellà, va traduir l'Epistolari de Pere Màrtir d'Angleria.
El 1958 va ingressar a la Reial Acadèmia de la Història i s'encarregà de l'Inventari General de Manuscrits de la Biblioteca Nacional d'Espanya. El 1969, quan es trobava a Anglaterra fent una conferència a Oxford i Cambridge va esclatar l'escàndol dels manuscrits de Leonardo da Vinci i fou allunyat de la Biblioteca Nacional d'Espanya. Va morir en desembre de 1972, poc després d'acceptar un càrrec a la Fundació Juan March.

## Traduccions

* Encomio de don Fernando Alvarez de Toledo, duque de Alba (Madrid: Blass, 1945)
* Elogio de Vaca de Castro (Madrid: C.S.I.C., 1947),
* De Rebus Indicis (Madrid: C.S.l.C., 1943)
* Libra de oro de Fray Luis de León (Zaragoza: Ebro, 1942)
* Las Bibliotecas en la antigüedad de Justo Lipsio (Valencia: Castalia, 1948);
* Historia de la Guerra de Navarra d'Antonio de Nebrija (Madrid: Escelicer, 1953);
* Vida de don Juan de Austria d'Antonio Ossorio (Madrid: Blass, 1945);
* Tratados internacionales de las Reyes Católicos (Madrid: Imprenta Gongora, 1952);
* Epistolas de Juan de Verzosa (Madrid: C.S.I.C., 1 CJ45)

## Referències

* ↑ In memoriam. José López de Toro y José Fernández Montesinos
* ↑ Medalla 6 Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. de la RAH
* ↑ EL ESCÁNDALO DE LOS CÓDICES MADRILEÑOS DE LEONARDO DA VINCI
# José MacCrohon y Blake

José MacCrohon y Blake (Ferrol, 13 de maig de 1803 - mar Roja, 21 d'agost de 1860) va ser un polític i militar espanyol, diputat, senador, ministre interí de guerra, titular de Marina, governador colonial de Santiago de Cuba, tinent general de l'exèrcit i director general de la Guàrdia Civil.

## Biografia

Diputat per Màlaga en 1837, per Alacant en 1854 i 1858 y senador vitalicio en la legislatura 1858-60. Ministre de Marina entre el 27 de novembre de 1858 i el 9 de juliol de 1860, també va exercir interinament el càrrec de ministre de Guerra en absència de Leopoldo O'Donnell.
Va morir en l'estiu de 1860 a conseqüència de l'excessiva calor soferta durant la travessia del mar Roig, des de la ciutat de Suez a Aden, quan anava camí d'ocupar el seu lloc com a capità general de les Filipines.

## Referències

* ↑ Congrés dels Diputats: Archivo histórico de diputados.
* ↑ Senat d'Espanya: Expedient personal del Senador Vitalici D. José Mac-Crohon y Blake.
* ↑ Gaceta de Madrid: Nota necrológica, 14 de setembre de 1860, i Aclaraciones al fallecimiento del general Mac-Crohon, 19 de setembre de 1860.