OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Watts Mills

Watts Mills és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 1.479 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Watts Mills tenia 1.479 habitants, 566 habitatges i 356 famílies. La densitat de població era de 249,4 habitants/km².
Dels 566 habitatges en un 32,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,2% hi vivien parelles casades, en un 14,7% dones solteres, i en un 37,1% no eren unitats familiars. En el 30,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,61 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,21.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 12,5% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 10,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.046 $ i la renda mediana per família de 26.328 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.473 $ mentre que les dones 15.833 $. La renda per capita de la població era de 12.555 $. Entorn del 22,5% de les famílies i el 25,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Watts Mills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Watts Mills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cançons de rem i de vela

Cançons de rem i de vela (1923) és un recull de poemes de Josep Maria de Sagarra i de Castellarnau, inspirats en el paisatge del Port de la Selva, que l'autor va conèixer de la mà de Josep Pla en tornar de la seva estada per l'Europa Central (1919-1921). Fou el cinquè poemari de l'autor, i la troballa del paisatge de la Costa Brava suposà la incorporació en l'obra de Sagarra del món mariner i del paisatge del litoral empordanès.

## Cançons de rem i de vela a la música

El cantautor Lluís Llach va posar música a dos dels poemes que surten a l'obra: Cançó de rem i de vela (N. XII) (àlbum: El meu amic el mar, 1978) i Vinyes verdes vora el mar (àlbum: Campanades a Morts, 1977).
CANÇÓ DE REM I DE VELA (N. XII)
Entre les barques quan passa l'amor, no duu la fúria de crits ni besades, l'amor que passa a la vora del mar, és blau verdós i flexible com l'aigua.
Perquè a la platja hi arribi l'amor, hem de tenir una miqueta de calma, i una gavina pel cel adormit, una gavina i una aigua ben blava.
L'amor que passa a la vora del mar, vol que tot just es bellugui la barca, vol a la vela una mica de vent, però té por de sentir les onades.
Vol una galta que es deixi besar, però que hi posi una certa recança; l'amor que es viu a la vora del mar és un amor de molt poques paraules.
Entre les barques quan passa l'amor, no vol ni plors ni gemecs ni rialles, l'amor que passa a la vora del mar és un sospir que batega com l'aigua.

## Referències

* 1 2 «Cançons de rem i de vela | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 març 2021].
# Simitarra bec de coral

La simitarra bec de coral (Pomatorhinus ferruginosus) és un ocell de la família dels timàlids (Timaliidae).

## Hàbitat i distribució

Viu entre la malesa del bosc a l'Himàlaia del nord-est de l'Índia des de l'est de Nepal cap a l'est fins Arunachal Pradesh i, més cap al sud, al nord d'Assam, Manipur i Nagaland, Myanmar (excepte el centre), nord-oest de Tailàndia, nord-est de Laos i nord del Vietnam a Tonquín.

## Taxonomia

Segons el Handbook of the Birds of the World, dins aquesta espècie només es deu incloure la població de l'Himàlaia. La resta deuria ser inclosa a una espècie diferent:
* Pomatorhinus phayrei – simitarra de corona bruna

## Referències

* ↑ simitarra bec de coral «Simitarra bec de coral». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
* ↑ J del Hoyo, NJ Collar, DA Christie, A Elliott, LDC Fishpool, P Boesman i GM Kirwan.2016. HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volum 2: Passerines. Lynx Edicions and BirdLife International, Barcelona i Cambridge.
* ↑ simitarra de corona bruna«Simitarra bec de coral». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Can Prat (Riells del Fai)

* Per a altres significats, vegeu «Can Prat».
Can Prat és una masia del poble de Riells del Fai, en el terme municipal de Bigues i Riells, al Vallès Oriental.
Està situada al sud del poble, en un petit veïnat que forma al voltant de la carretera BV-1483, la que condueix al poble de Riells del Fai, en el seu primer tram, juntament amb Can Castanyer, Can Boneto i Can Mas. Can Prat és una de les dues que queden a llevant de la carretera.
# Watts (cràter)

* No s'ha de confondre amb Watt (cràter).
Watts és un petit cràter d'impacte de la Lluna que es troba a l'extrem nord de la Mare Fecunditatis, a només un diàmetre a nord-oest de l'irregular cràter Da Vinci. Més a sud es troba el cràter més gran Taruntius, i una mica més lluny cap a l'est-sud-est apareix Rostida.
* Entorn de Watts (al centre de la meitat dreta de la imatge). Fotografia de la missió LRO
* Fotografia de la missió Lunar Orbiter 4 (1967)
La vora d'aquest cràter s'interromp al sud, amb el seu interior inundat per la lava. El terreny sobre el cràter també ha ressorgit a causa de antics fluxos de lava, deixant vora baixa aixecada sobre l'entorn, gairebé a nivell. La vora sud-oest està unit a una elevació connectada amb Da Vinci.
Aquest cràter va ser prèviament designat amb el nom de Taruntius D abans de ser reanomenat per la UAI.

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Centre Penitenciari Lledoners

El Centre Penitenciari Lledoners és una presó situada al municipi de Sant Joan de Vilatorrada, a la Catalunya central. Inaugurat l'any 2008, forma part dels centres penitenciaris de la Generalitat de Catalunya. Està concebut per acollir 750 interns –homes penats adults–. Com si fos una ciutat, el centre disposa de zones on els interns fan la major part de la vida quotidiana. Són els anomenats mòduls de vida ordinària, on dormen –en cel·les dobles, majoritàriament– i tenen a l'abast els serveis bàsics (aules de formació, biblioteca, economat, perruqueria, tallers, menjadors, sales d'estar, gimnàs, locutoris...). Cadascun dels vuit mòduls de vida ordinària que hi ha al centre pot funcionar amb total independència dels altres. Disposa d'una plantilla de més de 400 persones.

## Referències

* ↑ «Els centres penitenciaris a Catalunya». Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 febrer 2017].
* ↑ «Centre Penitenciari Lledoners». Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 24 de febrer 2017. [Consulta: 23 febrer 2017].
# Chaenogobius taranetzi

Chaenogobius taranetzi és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al nord-oest del Pacífic.

## Referències

* ↑ Gill T. N. 1859. Prodromus descriptionis subfamiliae Gobinarum squamis cycloideis piscium, cl. W. Stimpsono in mare Pacifico acquisitorum. Ann. Lyc. Nat. Hist. N. Y. v. 6 (núms. 1-3). 12-16.
* ↑ «Chaenogobius taranetzi». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Birdsong, R. S., Murdy, E. O. i Pezold, F. L., 1988. A study of the vertebral column and median fin osteology in gobioid fishes with comments on gobioid relationships., Bull. Mar. Sci., 42:174-214.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Young Frankenstein

«Young Frankenstein» té aquests significats:
* Young Frankenstein (anglès) El jove Frankenstein (català) pel·lícula paròdica estatunidenca dirigida per Mel Brooks, estrenada el 1974 i doblada al català
* Young Frankenstein (musical), musical amb llibret de Mel Brooks i de Thomas Meehan, i música i lletres de Mel Brooks basat en la comèdia homònima de 1974
# Castine

* Per a altres significats, vegeu «Castine (Maine)».
Castine és una població del Comtat de Darke (Ohio) als Estats Units d'Amèrica. Segons el cens dels Estats Units del 2000 tenia 129 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Castine tenia 129 habitants, 43 habitatges, i 39 famílies. La densitat de població era de 622,6 habitants/km².
Dels 43 habitatges en un 55,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 79,1% hi vivien parelles casades, en un 7% dones solteres, i en un 7% no eren unitats familiars. En el 7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,3% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 36,4% entre 25 i 44, un 17,1% de 45 a 60 i un 6,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.250 $ i la renda mediana per família de 42.813 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.313 $ mentre que les dones 24.792 $. La renda per capita de la població era d'11.950 $. Aproximadament el 7,7% de les famílies i el 7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Castine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Castine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Zanesfield

Zanesfield és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 220 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Zanesfield tenia 220 habitants, 96 habitatges, i 57 famílies. La densitat de població era de 707,9 habitants per km².
Dels 96 habitatges en un 29,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 39,6% no eren unitats familiars. En el 35,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,5% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 30% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 13,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.667 $ i la renda mediana per família de 57.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.786 $ mentre que les dones 23.500 $. La renda per capita de la població era de 19.869 $. Cap de les famílies i el 0,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Zanesfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Zanesfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Zanesville (Ohio)

Zanesville és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 25.586 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Zanesville tenia 25.586 habitants, 10.572 habitatges, i 6.438 famílies. La densitat de població era de 878,9 habitants per km².
Dels 10.572 habitatges en un 30,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 38,5% hi vivien parelles casades, en un 18% dones solteres, i en un 39,1% no eren unitats familiars. En el 33,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 27,8% entre 25 i 44, un 20,5% de 45 a 60 i un 15,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.642 $ i la renda mediana per família de 31.932 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.902 $ mentre que les dones 20.142 $. La renda per capita de la població era de 15.192 $. Aproximadament el 19,3% de les famílies i el 22,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Zanesville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Zanesville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Castell de Tor

El Castell de Tor, o Força de Tor, és una fortificació medieval del poble de Tor, del terme municipal d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà.
Aquest castell segueix les mateixes pautes històriques que la resta de castells i fortificacions de la Vall Ferrera: Alins, Araós i Àreu. Documentat des del 1102, atesa la seva situació estratègica apareix documentat amplament al llarg de l'edat mitjana, ja que la seva situació interessava tant al Vescomtat de Castellbò, al Bisbat d'Urgell i al Comtat de Pallars Sobirà. Per això, les vicissituds que visqué, i els canvis de mans que sofrí, foren constants.
Fou destruït després de la invasió gascona del 1513. Pere Tragó, en el seu Spill... en parla amb detall: Lo lloch de Tor és situat en la sumitat de la montanya, prop lo gran port de Bahet e molt prop de Gascunya confini a la vall de Vich de Sos, que és del comdat de Foix. No és vila closa. Sobre lo lloch havia una bella torre redona molt fort e difícil d'expugnar: és estada derribada aprés de la apreensió del vezcomtat.
De l'antic castell roman un fragment de la torre circular esmentada, amb un gruix de parets d'1,3 m. i una planta de diàmetre interior de 2,5. L'alçada que en roman assoleix 4,3 metres. A llevant de la torre hi ha el basament d'una estança rectangular de 7,3 per 3,75 metres, i encara més enllà, restes d'una altra construcció de formes arrodonides, amb un compartiment transversal enmig, d'uns 9 per 7,5 metres. Al voltant, restes del fossar de defensa, a més de restes de parets del que degueren ser les construccions que formaven el conjunt de la Força.

## Bibliografia

* Bolòs i Masclans, Jordi; Busqueta i Riu, Joan-Josep; Benito i Monclús, Pere. «Castell de Tor». A: El Pallars. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XV). ISBN 84-7739-566-7.
# Castell de Torregrossa

El Castell de Torregrossa és una obra del municipi de Torregrossa (Pla d'Urgell) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

Del castell original no queda res perquè al segle xvi els Montsuar-Avinyó el van refer. És una casa de planta baixa i un pis. A la planta baixa s'obre una porta d'arc de mig punt amb grans dovelles i l'escut familiar a la clau. Al primer pis s'obren tres grans finestres allindanades amb ampit motllurat. A la façana s'obren altres obertures de petites dimensions.
A la plaça de l'església algunes cases unifamiliars conserven part de l'escarpa que probablement formava part de la muralla que tancava el recinte del castell.

## Història

L'origen de la població podria ser romà. Durant la dominació musulmana, la vila i la fortalesa van tenir un paper important per estar situats als límits del terme de Lleida. Després de la conquesta feudal, la població fou atorgada a Monof, batlle d'Alfons I, però el domini feudal era de Guillem de Cervera, fins al 1279, en que Ramon de Cervera donà Torregrossa i Puiggròs al rei Pere II mitjançant una permuta.
L'any 1497 era senyor de Torregrossa Guerau de Montsuar, casat amb Simona d'Avinyo. Durant el segle xvi, els Montsuar-Avinyó referen el castell. Vers el 1626 la població de Torregrossa passà, per matrimoni, a mans dels Rocabertí i a mitjans del segle xviii als Pignatelli de Belmonte, els quals mantingueren la senyoria fins a la fi de l'antic règim.

## Referències

* 1 2 3 4 «Castell de Torregrossa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 desembre 2015].
* ↑ «Castell (Torregrossa - Pla d'Urgell)». Pobles de Catalunya. [Consulta: 14 desembre 2015].
# William Laurence Bingham

William Laurence Bingham MBE (Belfast, 5 d'agost de 1931), conegut com a Billy Bingham, fou un jugador i entrenador de futbol nord-irlandès.
Ingressà al Sunderland AFC el 1950 per £8.000 on jugà 227 partits i marcà 47 gols. Més tard jugà amb el Luton Town (amb qui jugà la final de la Copa anglesa el 1959) i l'Everton FC amb un traspàs de £15.000. Amb aquest club jugà 98 partits i marcà 26 gols. Finalment jugà amb el Port Vale, club on es retirà el 1964 després de trencar-se una cama.
Amb la selecció jugà la Copa del Món de 1958. Disputà un total de 56 partits, rècord del moment, i marcà 10 gols.
Com a entrenador dirigí a la selecció d'Irlanda del Nord durant dos períodes separats i a la Grècia, a més de diversos club britànics. Dirigí a Irlanda als Mundials de 1982 i 1986.
Entre les nombroses distincions que va rebre cal esmentar:
* Orde de l'Imperi Britànic el 1981.
* Premi al Mèrit de la Professional Footballers Association el 1994.
* Orde de Mèrit del Centenari de la FIFA el 2004.

## Referències

* 1 2 Biography of Northern Ireland players
* ↑ «Information on former Luton players». Arxivat de l'original el 2008-04-23. [Consulta: 30 abril 2008].
* ↑ Appearances and goals from Toffeweb

## Enllaços externs

* Bingham jugador
* Bingham entrenador
William Bingham amb Irlanda del Nord - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Irlanda del Nord – Copa del Món de Futbol de 1958
1 Gregg •
2 Cunningham •
3 McMichael •
4 Blanchflower •
5 Keith •
6 Peacock •
7 Bingham •
8 Cush •
9 Simpson •
10 McIlroy •
11 McParland •
12 Uprichard •
13 Casey •
14 Scott •
15 McCrory •
16 Dougan •
17 Coyle •
18 Rea •
19 Graham •
20 Chapman •
21 Hamill •
22 Trainor •
Seleccionador: Doherty
Selecció de futbol d'Irlanda del Nord – Copa del Món de Futbol de 1982
1 Jennings •
2 J. Nicholl •
3 Donaghy •
4 McCreery •
5 C. Nicholl •
6 J. O'Neill •
7 Brotherston •
8 M. O'Neill •
9 Armstrong •
10 McIlroy •
11 Hamilton •
12 McClelland •
13 Nelson •
14 Cassidy •
15 Finney •
16 Whiteside •
17 Platt •
18 Jameson •
19 Healy •
20 Cleary •
21 Campbell •
22 Dunlop •
Seleccionador: Bingham
Selecció de futbol d'Irlanda del Nord – Copa del Món de Futbol de 1986
1 Jennings •
2 Nicholl •
3 Donaghy •
4 O'Neill •
5 McDonald •
6 McCreery •
7 Penney •
8 McIlroy •
9 Quinn •
10 Whiteside •
11 Stewart •
12 Platt •
13 Hughes •
14 Armstrong •
15 Worthington •
16 Ramsey •
17 Clarke •
18 McClelland •
19 Hamilton •
20 McNally •
21 Campbell •
22 Caughey •
Seleccionador: Bingham :
# Zaza

«Zaza» té aquests significats:
* Zaza (poble), vegeu zazes.
* Zaza (lengua), vegeu zazaqui.
* Zaza (pel·lícula), pel·lícula de 1939 dirigida per George Cukor.
* Zazaistan, els territoris habitats pels zazes.
# Zilia (Còrsega)

Zilia (en cors Ziglia) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 212 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 302 | 311 | 253 | 273 | 179 | 212 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2008- | Jacques Santelli | | |