OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Qualificador del Sant Ofici

Qualificador del Sant Ofici era el teòleg nomenat pel tribunal del Sant Ofici destinat a censurar llibres i proposicions o afirmacions dogmàtiques i, en algunes ocasions, dictaminar sobre qüestions dubtoses del mateix tribunal.
Els qualificadors del Sant Ofici eren especialistes en teologia i doctrina els quals tenien com a tasca principal la de detectar i delatar els textos sospitosos de contenir idees contràries a la doctrina religiosa i política, i avaluar els continguts dels escrits confiscats i les declaracions dels processats. L'acció del qualificador era, doncs, essencial dins el sistema de censura del Sant Ofici.
En general, en un primer moment, els qualificadors del Sant Ofici tenien una formació acadèmica alta, i era abundant el grau de doctor en teologia i mestre en arts. Molts eren catedràtics en teologia i arts a la universitat o lectors dels seus convents. Sovint pertanyien al clergat regular, però també al clergat secular. Durant el segle xviii va disminuir el nombre de qualificadors titulats, malgrat que llavors hi va haver molts més graduats que en els segles anteriors i va augmentar el nombre de qualificadors a Espanya a causa de les creixents activitats de censura de llibres i de proposicions. Sembla versemblant que el Sant Ofici es veiés obligat a reclutar els seus membres entre persones que no tenien formació universitària i que només havien estudiat en el seu orde religiós. Als catedràtics de teologia i de filosofia del segle xviii aquell càrrec inquisitorial ja no els atreia tant com abans. Jovellanos es queixava del baix nivell dels qualificadors de la seva època, els quals solien ser frares que no coneixien idiomes estrangers i només sabien una mica de teologia escolàstica i moral casuística.

## Referències

* ↑ «.xml Qualificador del Sant Ofici». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Labernia, Pere. «Calificador del Sant Ofici». A: Diccionari de la llengua catalana. Barcelona: Estampa dels hereus de la V. Pla, 1839, p. 338 [Consulta: 19 agost 2018].
* ↑ Real Academia Española (Madrid). «Calificador del Santo Oficio». A: Diccionario de la lengua castellana. Imprenta Real, 1817, p. 160 [Consulta: 19 agost 2018].
* ↑ «Calificadores de la Inquisición». Pares: Portal de Archivos Españoles. [Consulta: 19 agost 2018].
* ↑ Lahoz Finestres, José María «Una perspectiva de los funcionarios del Santo Oficio». Revista de la Inquisición, Núm. 9, 2000, pàg. 113-180. ISSN: 1988-2785 [Consulta: 19 agost 2018].
* ↑ Caro Baroja, Julio. El Señor Inquisidor y otras vidas por oficio. 2a. Madrid: Alianza Editorial, 1970, p. 59.

## Bibliografia

* López Vela, Roberto. «El calificador en el procedimiento y la organización del Santo oficio. Inquisición y órdenes religiosas en el siglo XVII». A: Perfiles jurídicos de la inquisición española. Madrid: Universidad Complutense, Instituto de Historia de la Inquisición, 1992, p. 345-390. ISBN 84-7491-265-2.
# Castell de Suances

El castell de Suances o castell de Ceruti és un palau que imita l'arquitectura militar medieval. Està situat al costat d'un penya-segat, dins de la població de Suances (Cantàbria), amb vistes a les platges La Concha i Los Locos. Va ser construït el 1904 en pedra de carreu i paredat a petició del baró de Peramola Florencio Ceruti y Castañeda, quan ostentava la batllia de Torrelavega (1901-1906). L'any 1987 es va reconstruir per albergar un hotel. Va tornar a restaurar-se l'any 2003. Antigament va existir a Suances un altre castell anomenat San Martín de la Arena (nom que va heretar el riu proper).
# Puri

Puri (oriya: ପୁରୀ, bengalí: পুরী) és una ciutat i municipi d'Orissa, capital del districte de Puri i seu del famós temple de Jagannath del segle xii. Es troba a la costa de la badia de Bengala i el seu nom en sànscrit vol dir "ciutat" però el nom derivaria de fet de Jagannath Puri (Ciutat de Jannagath = Krishna) o de Purushottama, un antic nom de la comarca (un dels 108 shakti peetas, és a dir les ciutats sagrades dedicades a Sati equivalent a Durga, Parvati o Shakti, que hauria viscut a la ciutat amb Krishna, equivalent a Jagannath). Està situada a 19° 48′ N, 85° 51′ E﻿ / ﻿19.8°N,85.85°E﻿ / 19.8; 85.85. Consta al cens del 2001 amb una població de 157.610 habitants. La població antigament era:
* 1872: 22.695
* 1881: 22.095
* 1891: 28.794
* 1901: 49.334

## Festivals

Per la seva condició de seu del gran temple de Jannagath se celebren a la ciutat gran nombre de festivals religiosos, fins a tretze (i abans havien arribat a 24) a més de sis per turistes:
* Festival Ratha Yatra el juliol (festivals dels carruatges)
* Chandan Yatra l'abril
* Gosani Yatra a Dashara el setembre o octubre
* Sahi Yatra, 7 dies al març/abril
* Mahasiva Ratri al febrer
* Magha Mela (a Konarak o konark) al gener
* Boita Bandan (a Konarak o konark) a l'octubre o novembre
* Harirajpur Melan, a Harirajpur el març
* Jhamu Yatra Kakatapur el maig
* Dayana Chori a Ghorodia (prop de Pilpil)
* Aunla Navami, a Sakhigopal el març
* Makar Mela a Chilika el gener
* Bali Harachandi Mela a Brahmagiri el juny
* Anabasar Yatra Alaranath Pitha, a Brahamagiri
* Siruli Mahavir Mela Panasankranti a Siruli, prop de Puri

## Llocs interessants
### Ciutat

* Temple de Jagannath fundat pel raja Choda Ganga al segle xii, dirigit per servidors de 36 ordes i 97 classes dirigits pel raja de Khurda o Puri
* Temple de Gundicha
* Temple de Lokonath
* Temple de Jambeswar
* Teatre Anna Purna
* Museu de Puri
* Biblioteca de Puri (15.000 llibres)
* Platja
* Centre matriu de Kriya Yoga Karar Ashram

### Entorn

* Imatge de Sapta Matruka a Markandeswar
* Temple del sol a Konark
* Temple Barahi a Chourasi prop de Nimapara.
* Temple de Mangala a Kakatpur
* Temple de Sakhigopal a Sakhigopal
* Temple d'Amareswar a Amareswar, prop de Nimapara
* Escultures a Bishnupur, prop de Nimapara
* Temple de Gramswar a Terundia, prop de Nimapara
* Temple d'Alarnath a Brahamgiri
* Temple de Baliharachandi a Brahamagiri
* Temple de Kunteswar a Araorh, prop de Pipil
* Temple d'Harihar prop de Pipil
* Temple de Xiva a Jagadalpur prop de Delang Block
* Imatge de Tara a Badatara, prop de Gop
* Temple de Bayalisbati prop de Gop
* Temple de Mohabir prop de Siruli
* Museu de Batagaon, a 5 km de Puri

## Història

La municipalitat de Puri es va formar el 1881.

### Jaciments arqueològics

* Kurum a 80 km de Konarak, restes budistes del segle X
* Manikapatana al tehsil de Krushnaprasad, restes medievals
* Klakha patana prop de Konark, restes del segle xv

## Bibliografia

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Chen Shou

    En aquest nom xinès, el cognom és Chen.
Chen Shou (233–297) va ser un historiador durant el període de la Dinastia Jin de la història xinesa. És més conegut per ser l'autor del Registres dels Tres Regnes, un relat històric de la tardana Dinastia Han Oriental i el període dels Tres Regnes.

## Biografia

Chen va nàixer a Nanchong, Sichuan. Va servir con un oficial administratiu del regne de Shu Han durant el període dels Tres Regnes. El seu pare es deia que era Chen Shi, un general militar de Shu Han, que una vegada s'havia afaitat la barba com a sanció per ordre del canceller Zhuge Liang, després que a una campanya va fracassar-hi a causa d'una estratègia miop del seu comandant, Ma Su. Després de la caiguda de Shu Han en el 263 EC, ell va servir com a historiador en la Dinastia Jin. En el 274, va recollir i compilar els escrits de Zhuge Liang.

## Nomenaments i títols en possessió

* Filial i Incorrupte (孝廉) - candidat proposat per ser un Cavaller Cadet (郎)
* Cavaller Cadet de les Obres Literàries (著作郎)
* Prefecte de Yangping (陽平令)

## Vegeu també

* Registres dels Tres Regnes
* Llista de persones dels Tres Regnes

## Anotacions

* ↑ Roberts 1991, pg. 946

## Referències

* Li, Siyong, "Sanguozhi" ("Registres dels Tres Regnes"). Només en xinès. Encyclopedia of China, 1a ed.
* Roberts, Moss, tr. Three Kingdoms: A Historical Novel (1991) University of California Press. ISBN 0-520-22503-1
# Pseudohomaloptera tatereganii

Pseudohomaloptera tatereganii és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 8,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Borneo.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo, 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.
* ↑ Doi, A., 1997. A review of taxonomic studies of cypriniform fishes in Southeast Asia. Jap. J. Ichthyol. 44(1):1-33.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Cianur de sodi

El cianur de sodi (en anglès:Sodium cyanide) és un compost inorgànic am la fórmula química NaCN. És un sòlid blanc i soluble en aigua. El cianur té una gran afinitat pels metalls, cosa que porta que aquesta sal química sigui molt tòxica. La principal aplicació és en la mineria de l'or. Quan es tracta amb àcid forma el gas tòxic cianur d'hidrogen.

## Producció

El cianur de sodi es produeix tractant el cianur d'hidrogen amb hidròxid de sodi:
    HCN + NaOH → NaCN + H₂O
S'estima que la producció mundial va ser de 500.000 tons en l'any 2006.
L'estructura del NaCN sòlid està relacionada amb la del clorur de sodi.

## Toxicitat

Les sals de cianur es troben entre els verins d'acció més ràpida. El cianur és un potent inhibidor de la respiració cel·lular i actua en la citocrom oxidasa dels mitocondris i bloqueja el transport d'electrons. Ocorre l'acidosi làctica a conseqüència del metabolisme anaerobi.

## Referències

* ↑ Andreas Rubo, Raf Kellens, Jay Reddy, Norbert Steier, Wolfgang Hasenpusch "Alkali Metal Cyanides" in Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry 2006 Wiley-VCH, Weinheim, Germany. doi:10.1002/14356007.i01_i01
* ↑ Wells, A.F. (1984) Structural Inorganic Chemistry, Oxford: Clarendon Press. ISBN 0-19-855370-6

## Enllaços externs

* International Chemical Safety Card 1118
* Hydrogen cyanide and cyanides (CICAD 61)
* NIOSH Pocket Guide to Chemical Hazards
* Número de la Comunitat Europea 205-599-4
* Sodium cyanide hazards to fish and other wildlife from gold
# Cianur de magnesi

El cianur de magnesi és una sal de fórmula química ${\ce {Mg(CN)2}}$, la seva massa molar és de 75 g/mol.

## Síntesi

El ${\ce {Mg(CN)2}}$ es va obtenir l'any 1947 a partir de la reacció de magnesi dividit amb cianur d'hidrogen (HCN) en amoníac líquid.

## Ús

Els cianurs estequimètrics com el cianur de magnesi (i el cianur de beril) tenen un nombre mitjà de quatre electrons de valència per àtom i són interessants precursors per la síntesi a alta pressió de materials tetrahèdrics densos de la mateixa estequiometria que tenen propietats relacionades amb les dels diamants.

## Referències

* Darrick Williams, Brett Pleune, Kurt Leinenweber, and J. Kouvetakis1Synthesis and Structural Properties of the Binary Framework C'N Compounds of Be, Mg, Al, and Tl Department of Chemistry, Arizona State University, Tempe, Arizona 85287
# Cianur de mercuri(I)

El cianur de mercuri(I), és un compost de coordinació de carboni, nitrogen amb mercuri. És una pols blanca inodora tòxica amb un gust metàl·lic amargant. Té un punt de fusió de 320 °C, eal allibera fums tòxics de mercuri. És molt soluble en solvents polars com l'aigua i insoluble en benzè i altres solvents hidròfobs. Ràpidament es descompon en àcid i dona cianur d'hidrogen. La seva reacció vigorosa amb agents oxidants; fusió amb clorats, perclorats, nitrats o nitrits metàl·lics pot causar una explosió violenta.

## Síntesi

El cianur de mercuri es pot preparar mesclant òxid de mercuri amb cianur d'hidrogen,
    HgO + 2 HCN → Hg(CN)₂ + H₂O
El Hg(CN)₂ també es pot preparar mesclant HgO i pols de Blau de Prússia. També fent reaccionar sulfat de mercuri amb ferrocccianur de potassi en l'aigua:
    K₄Fe(CN)₆ + 3 HgSO₄ → 3 Hg(CN)₂ + 2 K₂SO₄ + FeSO₄
Un altre sistema és a través de la dismutació de derivats de mercury(I)
    Hg₂(NO₃)₂ + 2 KCN → Hg + Hg(CN)₂ + 2 KNO₃

## Toxicologia

El cianur de mercuri(II) és un dels verins més tòxics coneguts. És tòxic pel mercuri i pel cianur. Per l'alta solubilitat del cianur de mercuri en l'aigua, es pot absorbir per la pell o per inhalació i causar la mort. A través de l'absorció es metabolitza ràpidament provocant els símptomes d'enverinament. És molt perillós pel medi ambient.

## Referències

* ↑ "Hydrargyrum. Mercury. Part 5." http://chestofbooks.com/health/materia-medica-drugs/Manual-Pharmacology/Hydrargyrum-Mercury-Part-5.html (accessed April 1, 2009).
* ↑ Kocovsky, P., G. Wang, and V. Sharma. "Mercury(II) Cyanide." e-EROS Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis. Chichester, UK: John Wiley & Sons, Ltd., 2001. http://www.mrw.interscience.wiley.com/eros/articles/rm034/sect0-fs.html Arxivat 2020-08-03 a Wayback Machine. (accessed April 1, 2009).
* ↑ NOAA, Office of Response and Restoration, CAMEO Chemicals. "Chemical Datasheet: Mercuric Cyanide." NOAA. http://cameochemicals.noaa.gov/chemical/3829 (accessed April 2, 2009).
* 1 2 Miller, W.L. Elements of Chemistry: Organic chemistry, 5th ed. New York: John Wiley & Sons, 1880, p. 100.

## Enllaços externs

* National Pollutant Inventory: Cyanide compounds fact sheet Arxivat 2006-05-17 a Wayback Machine.
* National Pollutant Inventory: Mercury and compounds fact sheet Arxivat 2006-04-25 a Wayback Machine.
# Punta del Tort

La punta del Tort és un petit cap de Mallorca situat al litoral de la Colònia de Sant Jordi (Ses Salines).
Damunt la punta s'hi ha construït l'hotel Sur Mallorca. Al costat de la punta, hi ha la platja Colon i just davant seu es troba l'illot de na Cabot.
# Chromis randalli

Chromis randalli és una espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 13 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Illa de Pasqua.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Allen, G.R., 1991. Damselfishes of the world. Mergus Publishers, Melle, Alemanya. 271 p.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Chromis planesi

Chromis planesi és una espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Polinèsia Francesa.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lecchini, D. i J.T. Williams, 2004. Description of a new species of damselfish (Pomacentridae: Chromis) from Rapa Island, French Polynesia. Aqua 8(3):97-102.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Punto TV

Punto TV, en català Punt TV, era una xarxa de televisions locals i autonòmiques repartides per Espanya. Les televisions que engloba Punt TV pertanyen al grup Vocento.
Punto TV tenia 50 canals de televisió a 39 províncies, emetent en tecnologia analògica, arribant a una audiència potencial de 12 milions de persones.
A partir de l'1 de maig Vocento deixà de produir el senyal de Punto TV per a les seues televisions. A partir d'eixe dia, una part de les antigues associades continuà emetent continguts en cadena, ara distribuïts per Bainet, la productora de Karlos Arguiñano.

## Continguts

Totes les televisions locals emetien amb la mateixa imatge corporativa i difonien continguts en cadena, com sol succeir en la ràdio. Cada televisió emetia una sèrie de continguts específics: informatius, debats, programes culturals, esdeveniments locals... que es produïen i emetien des de les emissores més properes a l'espectador. La Llei estableix que les cadenes locals han d'emetre almenys 4 hores diàries de producció pròpia en horari de màxima audiència.

## Televisió Digital Terrestre

Punto TV es trobava immersa en el procés de concessions de llicències de Televisió Digital Terrestre (TDT). El govern espanyol va imposar com finals de 2005 la data límit per resoldre aquests concursos, si bé encara no han estat adjudicats tots. En total, dotaran Espanya de 1.000 emissores més, repartides en 281 demarcacions.

### Autonòmiques

Punto TV disposava de llicències d'emissió regionals en la Comunitat de Madrid (Onda 6), La Rioja (TVR), el País valencià (Las Províncias Televisión) i la Regió de Múrcia (Canal 6). A més ha obtingut a Andalusia una de les dues llicències autonòmiques.

### Locals

Comptava amb llicències locals a Barcelona (Urbe TV), Gijón, Oviedo i Avilès. A més, unes altres dues televisions associades a aquesta xarxa van aconseguir llicència de TDT: M7, a Mallorca, i ZTV a Saragossa.

## Enllaços externs

* Pàgina web de Punto TV Arxivat 2008-06-05 a Wayback Machine.
* Informació de Punto TV a Vocento Arxivat 2008-05-13 a Wayback Machine.
* Llistat de canals de Punt TV, propis i associats Arxivat 2008-06-30 a Wayback Machine.
# Punxaflors emmascarat

El punxaflors emmascarat (Diglossa cyanea) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial, zones arbustives, barrancs a les muntanyes de Colòmbia, als Andes, i oest i nord de Veneçuela, cap al sud, a través dels Andes de l'oest i est de Equador i Perú i centre i oest de Bolívia.

## Referències

* ↑ «Punxaflors emmascarat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Quatre vides

Quatre vides (títol original en anglès: The Air I Breathe) és una pel·lícula mexicanoestatunidenca dirigida per Jieho Lee, estrenada el 2007 i doblada al català.

## Argument

Quatre vides és un drama basat en un antic proverbi xinès, que divideix la vida en quatre emocions: felicitat, plaer, dolor i amor. Un home de negocis aposta la seva vida per una carrera de cavalls; un gàngster pot veure el futur; una estrella de pop cau als braços d'un padrí de l'hampa; un doctor es debat per salvar l'amor de la seva vida.

## Repartiment

* Sarah Michelle Gellar: el dolor (Trista)
* Kevin Bacon: l'amor
* Brendan Fraser: el plaer
* Forest Whitaker: la felicitat
* Andy Garcia: Fingers
* Emile Hirsch: Tony
* Julie Delpy: Gina
* Jon Bernthal: un periodista
* John Cho: Bart
* Will Maier: Mr. Park
* Clark Gregg: Henry
* Cecilia Suárez: Alison
* Kelly Hu: Jiyoung
* Jason Dolley: el plaer (nen)
* Sasha Pieterse: el dolor (nen)

## Referències

* ↑ «Quatre vides». Ésadir.cat. [Consulta: 4 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Quatre vides a DeCine21 (castellà)
# Quim Sànchez i Núñez

Quim Sànchez i Núñez (el Prat de Llobregat, 1963 - Barcelona, 16 de desembre de 1985) fou militant de Terra Lliure.

## Biografia

Era fill de pares extremenys emigrats a Catalunya. Va viure des de petit al Prat de Llobregat, on estudià el batxillerat. Des de l'edat dels 15 anys que estava vinculat a organitzacions revolucionàries,va ser militant del PC(I) i va participar activament en les mobilitzacions que tenien per escenari les rambles barcelonines els darrers anys 70 i primers 80.
Els estudis de català a l'institut del Prat (quan encara no parlava la nostra llengua) foren decisius en la seva evolució posterior cap a l'independentisme, que considerava element fonamental de la lluita de classes en una nació oprimida.
L'any 1983, amb motiu del centenari de Karl Marx, participà en una marxa internacional de joves marxistes que recorregué diversos països europeus. Fou propulsor de l'assemblea d'aturats del Prat, i participà en algunes de les seves tancades. Treballà algun temps a la llibreria Xarxa, de la mateixa població, coneguda pel seu caire independentista.
Fou detingut per la policia el novembre del 1983, juntament amb dues persones més, mentre enganxaven cartells antirepressius dels Comitès de Solidaritat amb els Patriotes Catalans (CSPC). També havia participat sovint en activitats ecologistes i antinuclears.
Durant l'any 1984, realitzà el programa “L'Hora de la terra" a l'emissora local Ràdio Mediterrània. Fou, durant un temps, militant del Partit Socialista d'Alliberament Nacional (PSAN), i pertanyia, des de la seva fundació, al Moviment de Defensa de la Terra (MDT), havent estat el màxim impulsor de l'assemblea local del Prat de Llobregat, a la qual representà durant algun temps en la Coordinadora dels CSPC.
Quan el cridaren a incorporar-se a fer el servei militar espanyol es declarà objector polític. A principis de 1985, es desvinculà de tota activitat pública i abandonà el Prat i el Baix Llobregat.
El dia 16 de desembre de 1985 moria a causa de l'explosió d'un artefacte al carrer Aldana de l'Eixample/Poble Sec de Barcelona.
Terra Lliure donava a conèixer la seva militància a l'organització armada el mateix dia de la seva mort.

## Mort

Va morir la matinada del 16 de desembre de 1985 al carrer Aldana, a l'Eixample de Barcelona, quan li va explotar un artefacte que transportava mentre estava fent una trucada en una cabina telefònica, segurament per preguntar sobre el funcionament de l'artefacte. La cabina va desaparèixer a conseqüència de la forta explosió. Fou enterrat al cementiri del Sud del Prat de Llobregat.

## Referències

* ↑ Quim Sánchez i Núñez a reeixida.cat
* ↑ Quim Sànchez: Mai t’oblidarem a lluidators.cat
* ↑ Un presunto militante de Terra Lliure muere en Barcelona al estallarle una bomba en una cabina telefónica, El País, 17 de desembre de 1985
* ↑ 20 anys de la mort de Quim Sànchez, a RacóCatalà
* ↑ Mort de Quim Sanchez - llibertat.cat
* ↑ La madre del militante de Terra Lliure fallecido pide que no haya mas muertes, El País, 18 de desembre de 1985
# Colibrí nimfa de capell

El colibrí nimfa de capell (Thalurania glaucopis) és una espècie d'ocell de la família dels troquilins (trochilidae) que habita bosc i matoll de les terres baixes de l'est i sud del Brasil, el Paraguai, Uruguai i nord-est de l'Argentina.