OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# BIC TCP

BIC TCP (Binary Increase Congestion control ) és un dels algorismes de control de congestió que es poden utilitzar per al protocol de control de transmissió (TCP). BIC està optimitzat per a xarxes d'alta velocitat amb alta latència: les anomenades "xarxes llargues de greix". Per a aquestes xarxes, BIC té un avantatge significatiu respecte als esquemes de control de congestió anteriors per corregir l'amplada de banda molt infrautilitzada.
BIC implementa un algorisme únic de finestra de congestió (cwnd). Aquest algorisme intenta trobar el màxim cwnd cercant en tres parts: augment de cerca binària, augment additiu i inici lent. Quan es produeix una fallada de xarxa, el BIC utilitza la disminució multiplicativa per corregir el cwnd.
BIC TCP s'implementa i s'utilitza per defecte als nuclis Linux 2.6.8 i posteriors. La implementació per defecte es va tornar a canviar a CUBIC TCP a la versió 2.6.19.

## Algoritme

Es defineix les variables següents:
S $_{max}$ : l'increment màxim
S $_{min}$ : l'increment mínim
w $_{max}$ : la mida màxima de la finestra
β: factor de disminució de la finestra multiplicativa
cwnd: mida de la finestra de congestió
bic_inc: increment de finestra per RTT (temps d'anada i tornada)
A cada interval RTT actualitzeu el cwnd amb el següent:
Si no s'elimina cap paquet, la finestra de congestió (cwnd) augmenta de tres maneres diferents: augment de la cerca binària, augment additiu i inici lent. En cada pas, s'utilitza un com a increment.
Un pas per augmentar el cwnd:
if (cwnd < w $_{max}$ ) // cerca binària O additiu bic_inc = (w $_{max}$ - cwnd) / 2; else // inici lent O additiu bic_inc = cwnd - w $_{max}$ ; if (bic_inc > S $_{max}$ ) // additiu bic_inc = S $_{max}$ ; else if (bic_inc < S $_{min}$ ) // cerca binària O inici lent bic_inc = S $_{min}$ ; cwnd = cwnd + (bic_inc / cwnd);
Si es deixa caure un o més paquets, el cwnd es redueix mitjançant la disminució multiplicativa. Això requereix β, que s'utilitza per disminuir el cwnd en (100×β)%. En el cas de dos fluxos, un amb un cwnd gran i l'altre amb un cwnd petit, la convergència ràpida s'utilitza per disminuir el w $_{max}$ del flux de cwnd més gran a una velocitat més gran que el flux de cwnd més petit per permetre una convergència més ràpida del flux de cwnd més gran quan augmentant el seu cwnd.
Un pas de disminució de cwnd:
if (cwnd < w $_{max}$ ) // convergència ràpida
w $_{màx}$ = cwnd * (2-β) / 2;
altra cosa
w $_{max}$ = cwnd; cwnd = cwnd * (1-β);

## Referències

* ↑ «BIC FAQ» (en anglès). www4.ncsu.edu. Arxivat de l'original el 2018-12-12. [Consulta: 25 desembre 2018].
* ↑ «TCP Congestion Control Algorithms Comparison» (en anglès). [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ (en anglès) IEEE INFOCOM 2004. DOI: 10.1109/INFCOM.2004.1354672.
* ↑ «BIC TCP Congestion Window Growth Behavior» (en anglès). [Consulta: 16 novembre 2023].
# BHS-PL Beton Bornholm

El BHS-Almeborg Bornholm (codi UCI: ABB) és un equip ciclista danès professional de categoria Continental. Creat el 2010, l'any 2015 comença a competir als circuits continentals amb categoria UCI.

## Principals resultats

* Volta a Holanda Septentrional: Mathias Westergaard (2016)
* Skive-Løbet: Martin Toft Madsen (2017)
* Crono de les Nacions-Les Herbiers-Vendée: Martin Toft Madsen (2017, 2018)
* Duo Normand: Rasmus Quaade i Martin Toft Madsen (2018)

### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 0 participacions
* Tour de França
** 0 participacions
* Volta a Espanya
** 0 participacions

## Composició de l'equip

2015 :
2016 :
2017 :
2018 :

## Classificacions UCI

A partir del 2015 l'equip s'incorpora als circuits continentals de ciclisme i en particular a l'UCI Europa Tour.

### UCI Àsia Tour

| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2016 | 70è | Martin Toft Madsen (257è) |

### UCI Europa Tour

| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2015 | 111è | Mathias Westergaard (614è) Martin Toft Madsen (614è) |
| 2016 | 54è | Martin Toft Madsen (268è) |
| 2017 | 60è | Martin Toft Madsen (147è) |

## Referències

* ↑ Classificacions UCI Arxivat 2016-04-07 a Wayback Machine. (Web oficial de l'UCI).

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2016-04-22 a Wayback Machine.
* Plantilles i resultats a firstcycling.com
* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
* Plantilles i resultats a procyclingstats.com
# Spalax munzuri

Spalax munzuri és una espècie de mamífer rosegador de la família dels espalàcids. És endèmica de l'Anatòlia Oriental (Turquia). Es tracta d'una espècie de mida mitjana, amb una llargada total de 198,5 mm i un pes de 210 g de mitjana. Les dents molars superiors tenen una sola arrel i els ossos parietals tenen forma trapezoïdal. El seu nom específic es refereix a la serralada de Munzur.

## Bibliografia

* Coşkun, Y «A new species of mole rat, Nannospalax munzuri sp. n., and karyotype of Nannospalax tuncelicus (Coşkun, 1996) (Rodentia: Spalacidae) in eastern Anatolia» (en anglès). Zoology in the Middle East, 33, 2004, pàg. 153-162. Arxivat de l'original el 2016-02-06 [Consulta: 29 gener 2016]. Arxivat 2016-02-06 a Wayback Machine.
Espècies vivents d'espalàcids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Myomorpha :
Myospalacinae :
Rhizomyinae :
Spalacinae :
Categoria :
* ↑ Coşkun, 2004, p. 155.
# Spaltiïta

La spaltiïta és un mineral de la classe dels sulfurs.

## Característiques

La spaltiïta és un sulfur de fórmula química Tl₂Cu₂As₂S₅. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2014. Cristal·litza en el sistema monoclínic.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions del Museu d'Història Natural de Basilea (Suïssa), amb el número de catàleg: s210, i al Museu d'Història Natural de Viena (Àustria), amb el número de catàleg: n9581.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la pedrera Lengenbach, dins el Districte de Goms (Valais, Suïssa). Aquesta mina suïssa és l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Spaltiite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 28 setembre 2022].
# Spalax microphthalmus

Spalax microphthalmus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels espalàcids. Viu a Ucraïna i el sud de Rússia. S'alimenta de les parts subterrànies de dent de lleó, Heracleum maximum, xicoira i plàntules (roures, moreres i acàcies). El seu hàbitat natural són les estepes, preferiblement a les planes de terra negra. Està amenaçada per la llaurada del seu entorn i l'ús de substàncies tòxiques com a pesticida.

## Referències

* ↑ Tsitsulina, K.; Formózov, N.; Zahorodniuk, I.; Xéftel, B. Spalax microphthalmus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 28 gener 2016.
Espècies vivents d'espalàcids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Myomorpha :
Myospalacinae :
Rhizomyinae :
Spalacinae :
Categoria :
# Baixa freqüència (radiofreqüència)

La baixa freqüència o BF, també anomenat LF (de l'anglès low frequency) és la banda de l'espectre de radiofreqüència compresa entre 30 i 300 kHz (longitud d'ona de 10 a 1 km).
A vegades també anomenada ona llarga, a Europa una part d'aquesta banda s'utilitza per a radiodifusió AM (l'intèrval 148–283 kHz), mentre que al continent americà s'utilitza per a navegació, i sistemes d'informació i meteorològics.

## Referències

* ↑ «Baixa freqüència (radiofreqüència)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Revert Abril, Belén (coord.). «1.6 Estructura de l'espectre de radionfreqüència». Infraestructures comunes de telecomunicacions en habitatges i edificis. Institut Obert de Catalunya. Arxivat de l'original el 2017-05-28. [Consulta: 8 maig 2020].
# Auranítida

Auranítida o Auranitis fou una regió del sud de Síria, que correspon a la moderna regió d'Hauran.
Al primer mil·lenni abans de Crist fou poblada pels arameus que també poblaren Nuqra (Batanea) i Jaulan (Gaulanitis). Després de la conquesta macedònia, es van obrir rutes comercials entre la Mediterrània oriental i l'Orient llunyà, i les caravanes carregades amb espècies de l'Índia i Orient viatjaven a través de Gerrha (al Golf Pèrsic) cap a l'Al-Jawf (Síria) passant pel Wadi Sirhan, al sud de Síria; també caravanes procedents d'Aràbia portaven mirra i encens per Transjordània. Durant l'època hel·lenística, sota domini dels selèucides, fou una rica regió comercial cap a les ciutats gregues de Síria.

## Imperi Romà

El 23 aC August la va cedir junt amb altres territoris a Herodes el Gran. A la seva mort el seu fill Herodes Filip (4 aC-34 dC) va rebre la tetrarquia de Gaulanitis, Batanea, Traconítida i Auranitis, part de la tetrarquia de Zenòdor de Traconítida (Abilene). Filip va fundar Cesarea Philippi prop de Paneas i del riu Jordà (prop del Mont Hermon) i Bethsaida a la vora de la mar de Galilea (llac Tiberíades), anomenada Julia en honor de la filla d'August; fou lleial sempre als romans i es va casar amb sa neboda Salomé, neta d'Herodes el Gran i Mariamna II. A la seva mort sense fills el territori fou incorporat a la província de Síria, però el 37 fou donada a Herodes I Agripa per Cal·lígula. Una part del país (amb Bosra) era a mans del nabateus, i així va romandre fins que el 106 el regne dels nabateus fou unit a Roma i el nord de la Traconítida es va incorporar a la província de Síria i la resta va formar la província d'Aràbia. A partir del segle ii i al segle iii s'hi va introduir el cristianisme. Els llocs principals foren Canatha (moderna Kanawat), Salkhad o Soada Dionysias (Suweida) Dara'a Izra i Bosra. Al segle ii i III les caravanes van patir atacs de bandits refugiats a la regió de Leja o Traconitis. L'emperador roma Felip l'àrab era nascut a Filipòpolis (Shuhba) a l'Auranítida, però els rumors de què el seu pare era un cap de bandits de Traconítida no són certs. Els romans van crear a la regió una sèrie de forts que defensaven la frontera amb els nòmades, els parts i finalment els perses. Durant el període romà d'Orient es va estendre l'agricultura i van sorgir moltes explotacions agrícoles i ramaderes i algunes viles, però la desforestació, l'erosió el sol i l'avanç del desert es van desenvolupar al segle vi. A la primera meitat del segle vii la regió va ser ocupada pels musulmans.

## Llista de governants

* Ptolemeu de Calcis 85-40 aC
* Lisànies I 40-33 aC
* Zenòdor de Traconítida 33-24 aC
* Herodes el Gran 23 aC-4 aC
* Herodes Filip 4 aC - 34 aC
* A la província de Síria 34-37 o 38
* Herodes Agripa I 38-44
* Administració romana 44-52
* Herodes Agripa II 52-99
* Administració romana 100-106
* Província d'Aràbia
# Starina

Starina és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1352.
# Stark (cràter)

Stark és un cràter d'impacte pertanyent a la cara oculta de la Lluna. S'hi troba al sud-est del prominent cràter Tsiolkovskiy, i al nord de Subbotin.
És un cràter molt erosionat, amb una vora exterior irregular i un interior desigual. El parell de cràters satèl·lit lleugerament més petits, Stark Y i Stark V estan units al nord-oest i a l'oest respectivament, creant una formació de triple cràter (es van suggerir les designacions Homer per Stark Y i Safo de Mitilene per Stark V, però la UAI les va rebutjar). A l'interior de Stark jeu un petit cràter, situat just al sud del punt mitger.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt mitjà del cràter que està més proper a Stark.
| Cràters satèl·lit | Stark Coordenades Diàmetre R 26° 18′ S, 133° 12′ E﻿ / ﻿26.3°S,133.2°E﻿ / -26.3; 133.2﻿ (Stark R) 21 km V 25° 06′ S, 133° 18′ E﻿ / ﻿25.1°S,133.3°E﻿ / -25.1; 133.3﻿ (Stark V) 25 km Y 24° 24′ S, 134° 00′ E﻿ / ﻿24.4°S,134.0°E﻿ / -24.4; 134.0﻿ (Stark Y) 31 km |

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Stark (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès).
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès).
# Stark City

Stark City és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 156 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stark City tenia 156 habitants, 59 habitatges, i 42 famílies. La densitat de població era de 501,9 habitants per km².
Dels 59 habitatges en un 32,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,3% hi vivien parelles casades, en un 6,8% dones solteres, i en un 28,8% no eren unitats familiars. En el 25,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,64 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,8% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 13,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.000 $ i la renda mediana per família de 27.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.375 $ mentre que les dones 21.875 $. La renda per capita de la població era de 13.311 $. Entorn del 13,3% de les famílies i el 15,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stark City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stark City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Starburst

En astronomia, starburst (literalment esclat d'estrelles) és un terme genèric per descriure una regió de l'espai amb una taxa de formació estel·lar anormalment alta.
Per exemple, un cúmul obert molt jove pot tenir una alta taxa de formació estel·lar en el seu nucli, però aquest fet és normal per a aquest tipus d'objectes. No obstant això, una galàxia sencera amb la mateixa taxa de formació estel·lar podria ser considerada com una starburst.
El centre de la Via Làctia s'espera que comenci un període d'starburst en aproximadament 200 milions d'anys, amb una formació ràpida d'estrelles que arribarien a supernoves cent vegades més ràpidament que la taxa normal. L'starburst pot també estar acompanyat per la formació de jets galàctics, ja que la matèria cauria en el forat negre central.

## Vegeu també

* Galàxia starburst
# Baku Cup 2014

El Torneig de Bakú 2014, oficialment conegut com a Baku Cup 2014, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als International tournaments de la WTA. La quarta edició del torneig es va celebrar entre el 21 i el 27 de juliol de 2014 al Baku Tennis Academy de Bakú, Azerbaidjan.
La tennista ucraïnesa Elina Svitolina va reeditar el títol guanyat l'any anterior per a aconseguir el segon títol de la seva carrera.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | S. Cîrstea | 1 | 1 | |
| | S. Vögele | 6 | 6 | | | S. Vögele | 6 | 2 | 6 |
| Q | V. Dolonc | 6 | 2 | 3 | | S. Pe'er | 2 | 6 | 4 |
| | S. Pe'er | 3 | 6 | 6 | | | | | | | S. Vögele | 2 | 6 | 4 |
| Q | M. Eguchi | 6 | 6 | | | | | | | 5 | B. Jovanovski | 6 | 2 | 6 |
| | U. Radwańska | 2 | 1 | | Q | M. Eguchi | 6 | 5 | 3 | | | | | |
| | K. Piter | 3 | 1 | | 5 | B. Jovanovski | 4 | 7 | 6 | | | | | |
| 5 | B. Jovanovski | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | 5 | B. Jovanovski | 1 | 6² |
| | K. Mladenovic | 2 | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 2 | E. Svitolina | 6 | 7 |
| | D. Vekić | 6 | 3 | 0 | | K. Mladenovic | 3 | 6 | 0 | | | | | |
| | J. Glushko | 2 | 6² | | | F. Schiavone | 6 | 4 | 6 | | | | | |
| | F. Schiavone | 6 | 7 | | | | | | | | F. Schiavone | 6 | 1 | 4 |
| 8 | J. Čepelová | 6² | 4 | | | | | | | 2 | E. Svitolina | 3 | 6 | 6 |
| | P. Parmentier | 7 | 6 | | | P. Parmentier | 4 | 4 | | | | | | |
| | S. Soler Espinosa | 5 | 2 | | 2 | E. Svitolina | 6 | 6 | |
| 2 | E. Svitolina | 7 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Oksana Kalàixnikova Olha Savtxuk | 6 | 6 |
| | Nigina Abduraimova Alona Fomina | 3 | 2 | 1 | Oksana Kalàixnikova Olha Savtxuk | 5 | 2 |
| | Katerina Bondarenko Nicole Melichar | 6⁵ | 4 | | Alexandra Panova Heather Watson | 7 | 6 |
| | Alexandra Panova Heather Watson | 7 | 6 | | | | | | Alexandra Panova Heather Watson | 6 | 7 |
| | Amandine Hesse Pauline Parmentier | 1 | 1 | | | | | 3 | Raluca Olaru Shahar Pe'er | 2 | 6$^3$ |
| 3 | Raluca Olaru Shahar Pe'er | 6 | 6 | 3 | Raluca Olaru Shahar Pe'er | 4 | |
| WC | Oleksandra Korashvili Tereza Martincová | 2 | 3 | | Francesca Schiavone Stefanie Vögele | 3 | r |
| | Francesca Schiavone Stefanie Vögele | 6 | 6 | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2015-12-16 a Wayback Machine. (àzeri) (anglès)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre dobles femenins PDF
Bakú :
2011
2012
2013
2014
2015 :
WTA Tour 2014
< 2013
2015 > :
WTA Finals, Singapur  · WTA Tournament of Champions, Sofia :
# SpaceX COTS Demo Flight 1

El SpaceX COTS Demo Flight 1 va ser el primer vol espacial no tripulat de la nau espacial SpaceX Dragon que va orbitar la Terra i el segon vol del Falcon 9 d'SpaceX. Va ser també el primer vol de demostració per al programa Commercial Orbital Transportation Services (COTS) de la NASA per a la qual va ser seleccionat SpaceX. Els objectius principals de la missió van consistir en provar la maniobra i reentrada orbital de la càpsula Dragon. La missió també va intentar provar correccions del coet Falcon 9, particularment el gir no planificat de la primera etapa que va ocórrer durant el primer vol. La càpsula va ser transportada a l'òrbita per un coet Falcon 9, realitzant amb èxit el seu segon llançament. El llançament es va produir el 8 de desembre de 2010 a les 15:43 UTC.
L'èxit de la missió va permetre a SpaceX avançar el pla de proves del vehicle. Amb la tornada als vols del Falcon 9 amb dos llançaments "quasi perfectes" (incloent el Falcon 9 Flight 1 de juny) "i l'èxit de l'operació orbital, la reentrada i l'aterratge amb paracaigudes de la primera càpsula Dragon" SpaceX "va demanar a la NASA combinar els objectius establerts per a les altres dues missions COTS ... i permetre un atracament a la [estació espacial] durant el següent vol," que va ser completat amb èxit el 2012.

## Referències

* ↑ «Space Act Agreement Between National Aeronautics and Space Administration and Space Exploration Technologies Corp. for Commercial Orbital Transportation Services Demonstration (COTS)». NASA, 30-05-2006.
* 1 2 «COTS Demo Flight 1 Press Kit». SpaceX, 06-12-2010. Arxivat de l'original el 2 de juliol 2016. [Consulta: 20 juliol 2017].
* ↑ Klotz, Irene «SpaceX Looks To Station Docking In 2011». Aviation Week, 13-12-2010 [Consulta: 8 febrer 2011]. «The second stage went up to 11,000 km.—and that's with the shortie skirt»

## Enllaços externs

* DRAGON C1 – Orbit (Pre-Decay)
* Falcon 9 Rocket Body (Second Stage) – Orbit
# Stráne pod Tatrami

Stráne pod Tatrami és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1990.
# Stránske

Stránske és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1368.
# Stràkhovo

Stràkhovo (en rus: Страхово) és un poble de l'óblast de Tula, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 577 habitants.

## Referències

* ↑ «Закон Тульской области от 14 марта 2005 года № 555-ЗТО «О переименовании муниципального образования „город Богородицк и Богородицкий район“ Тульской области, установлении границ, наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований на территории Богородицкого района Тульской области»». Arxivat de l'original el 2021-11-23.
* ↑ «Закон Тульской области от 27 декабря 2007 года N 954-ЗТО «Об административно-территориальном устройстве Тульской области»». Arxivat de l'original el 2017-04-27.
* ↑ ОКАТО Plantilla:ОКАТО
* ↑ «Церковь Параскевы Пятницы (1834г.) в Балахне». Arxivat de l'original el 2015-04-02.