OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 643 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 643 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 31 d'octubre de 1989 després de reafirmar les resolucions 435 (1978), 629 (1989), 632 (1989) i 640 (1989), a més de notar un informe del Secretari General Javier Pérez de Cuéllar, el Consell va expressar la seva total intenció d'implementar la Resolució 435 del 29 de setembre 1978 sobre la situació a Namíbia (Àfrica del Sud-oest).
El Consell va reafirmar la seva responsabilitat legal sobre Namíbia fins a la seva independència i va instar a totes les parts a cooperar amb la resolució. També va exigir novament la dissolució de la Força Territorial d'Àfrica del Sud-oest i el Koevoet, i la substitució de la Força de Defensa de Sud-àfrica en el territori.
La resolució també va exigir la derogació de totes les lleis restants restrictives i discriminatòries a Namíbia que impedissin la celebració de les eleccions parlamentàries, que obligaven al Secretari General a assegurar tots els acords existents, inclòs el suport a l'Assemblea Constituent. Exhorta als Estats membres i organitzacions internacionals a proporcionar recursos financers i materials i suport tècnic a Namíbia.
Adoptada per tots els membres del Consell, va ser l'última resolució que el Consell va adoptar en relació amb la independència de Namíbia.

## Referències

* ↑ International Labour Organization. Special report of the Director-General on the application of the declaration concerning action against apartheid in South Africa and Namibia. International Labour Organization, 1990, p. 133. ISBN 978-92-2-107055-9.
* ↑ Gómez, Juan Camilo Rodríguez; Dromgold, Margaret. Leadership and autonomy: Colombia in the United Nations Security Council, 1989–1990. School of Finance and International Relations, Externado de Colombia University, Center for Research and Special Projects, 1993, p. 20.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* SWAPO
* Comissionat de les Nacions Unides per Namíbia
* Grup de les Nacions Unides d'Ajuda a la Transició

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 645 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 645 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 29 de novembre de 1989, després de considerar un informe del Secretari General de les Nacions Unides sobre la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació, el Consell va observar els seus esforços per establir una pau duradora i justa a l'Orient Mitjà.
La resolució va demanar a les parts implicades que implementessin de manera immediata Resolució 338 (1973), va renovar el mandat de la Força d'Observadors durant uns altres sis mesos fins al 31 de maig de 1990 i va demanar que el Secretari General enviés un informe sobre la situació al final d'aquest període.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Alts del Golan

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 647 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 647 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat l'11 de gener de 1990 després de recordar la resolució 622 (1988) i una carta del Secretari General de les Nacions Unides sobre la solució de la situació a l'Afganistan, el Consell va aprovar les propostes de la carta relatives a la Missió de Bons Oficis de les Nacions Unides a Afganistan i Pakistan.
El Consell va ampliar el mandat de la Missió durant dos mesos, fins al 15 de març de 1990, d'acord amb les recomanacions del Secretari General Javier Pérez de Cuéllar, i li va demanar que mantingués actualitzat el Consell sobre l'evolució de la regió.

## Referències

* ↑ United Nations: Department of Political Affairs. Repertoire of the Practice of the Security Council: Supplement 1989–1992. United Nations Publications, 1989, p. 137. ISBN 978-92-1-137030-0.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Guerra afganosoviètica
* Relacions entre Afganistan i Pakistan

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 649 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 649 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou adoptada per unanimitat el 12 de març de 1990 després de notar un informe del Secretari General de les Nacions Unides en una recent reunió entre els líders de les "dues comunitats" a Xipre i recordant la Resolució 367 (1975), el Consell lamenta que, en els 25 anys posteriors a l'establiment de la Força de les Nacions Unides pel Manteniment de la Pau a Xipre, no s'hagi trobat una solució a la situació.
El Consell va reafirmar, en particular, reunions entre els líders de la República de Xipre i de la República Turca de Xipre del Nord, en 1977 i 1979, en què es van comprometre a establir una "República Federal de Xipre". Va instar a tots dos a continuar els seus esforços, juntament amb el Secretari General, per trobar una solució mútuament acceptable per a l'establiment d'una federació, demanant a tots dos que completessin un acord general acordat el 1989.
La Resolució 649 va demanar al Secretari General que formulés suggeriments als dos líders per resoldre la situació i informés sobre el progrés de les discussions abans del 31 de maig de 1990.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Línia Verda (Xipre)
* Invasió turca de Xipre

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Rivulus leucurus

Rivulus leucurus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 7 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Rivulus leucurus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Rivulus luelingi

Rivulus luelingi és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* ↑ «Rivulus luelingi». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Rivulus litteratus

Rivulus litteratus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 2,8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil.

## Referències

* ↑ «Rivulus litteratus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Riera de Miró

La Riera de Miró és un curs fluvial del terme de Reus a la comarca del Baix Camp, actualment desviat. També se n'hi diu Rambla de Miró.
S'aplica al tram, actualment via urbana, entre la Munta-i-baixa o plaça de Pompeu Fabra, i el camí de Tarragona. El tram des del camí de Valls i el camí de Tarragona es va anomenar també Rambla de Mazzini, i, a partir de 1939, Riera d'Aragó, nom que encara conserva. La família dels Miró posseïa una gran extensió d'horts per les proximitats de la riera.
És la prolongació de l'antic Torrent de la Vila, nom que ara correspon al barranc dels Cinc Ponts. A l'alçada de la plaça de Pompeu Fabra, el curs va ser desviat els anys 1854-1855, quan era alcalde Joan Martell, a través del barranc dels Gossos cap a la riera de la Beurada, per a evitar que els aiguats deixessin sense connexió amb la ciutat el barri de "l'Isla", que es deia així precisament per quedar aïllat quan baixava la riera.
Des d'antic, pel subsòl de la Riera hi baixa la Mina de l'Aigua Nova.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 355. ISBN 8486387655.
# Restaurant cantonès

Un restaurant cantonès és un tipus de restaurant de cuina xinesa de la província de Canton. Aquest tipus de restaurants es coneixen com a chaa lau (茶楼), jiau lau (酒楼) o marisc jau ga (海鲜 酒家) en xinès. És freqüent a Hong Kong i, atès que molts xefs cantonesos van emigrar de Hong Kong a Occident, molts dels autèntics restaurants cantonesos es troben en gran quantitat de Chinatowns (barris xinesos). Els nous restaurants de fora de la Xina es denominen a vegades restaurants d'estil jiau lau de Hong Kong (香港 式 酒楼) fora de Hong Kong.
Per regla general, en aquests restaurants, se serveix Yum cha i dim sum i s'hi poden trobar diversos tipus de plats amb arròs, fideus, Siu mei, etc. A la tarda se celebren banquets de cuina cantonesa. Alguns restaurants tendeixen a ser més especialitzats i ofereixen hot pot o mariscs mentre que d'altres proporcionen plats de cuina xinesa procedent de Sichuan, Xangai, Teochew, hakka, Shuntak i altres llocs.
Hi ha dos tipus principals de restaurants cantonesos:
* Chaa lau (茶楼), lit. casa del te, és un lloc on se serveix només te i dim sum. Existeixen des d'abans de la dinastia Qing.
* Jiau lau (酒楼), lit. casa del vi, és un lloc on es realitzen banquets. Des de començaments del segle xx, els Jiau lau serveixen te i dim sum com feien tradicionalment els Chaa lau.
Restaurants notables d'aquesta cuina són Lin Heung (莲香 楼), Lung Mun (龙门 大 酒楼) i Maxim's (美 心 大 酒楼).

## Referències

* ↑ Wiltshire, Trea. [First published 1987] (republished & reduced 2003). Old Hong Kong - Volume One. Central, Hong Kong: Text Form Asia books Ltd. ISBN Volume One 962-7283-59-2
* ↑ Law, Kenneth; Meng, Lee Cheng. Authentic Recipes from China (en anglès). Tuttle Publishing, 2012. ISBN 146290534X.

## Vegeu també

* Rotlle de primavera
# Restaurant Vora Ter

El Restaurant Vora Ter era una obra de Girona inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici cantoner entre la carretera de Palamós i el Pont Major, on la composició potencia aquesta situació mitjançant un balcó rodó a planta primera i una pèrgola cantonera que sobresurt del terrat. És de planta baixa i dos pisos i concentra els accessos als punts més llunyans de la cantonada: la porta de l'habitació és a la carretera de Palamós, amb finestres al damunt, i la del negoci és al costat del pont, modificada per porta i dues finestres actuals, sota arc carpanell amb elements florals i que actua, ara, com guardapols. A la segona planta s'accedeix per una escala exterior des de la carretera de Palamós i per una paret mitgera. Les façanes tenen un sòcol de pedra combinada amb obra vista. Colors blancs i gris.
Pujant al pont s'ha adherit i unificat una altra edificació nova. Ha estat casa de cites i discoteca.

## Referències

* 1 2 3 «Restaurant Vora Ter». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 setembre 2016].
# Robert Jonquet

Robert Jonquet (3 de maig de 1925 - 18 de desembre de 2008) fou un futbolista francès.

## Selecció de França

Va formar part de l'equip francès a la Copa del Món de 1954 i 1958. Com a jugador destacà a l'Stade de Reims. Un cop retirat fou entrenador.

## Palmarès
### Stade Reims

* Ligue 1: 1949, 1953, 1955, 1958, 1960
* Coupe de France: 1950, 1958
* Trophée des Champions: 1955, 1958, 1960
* Copa Llatina: 1953

## Referències

* ↑ Robert Jonquet est mort a eurosport.fr
* ↑ Player bio at the official web site of the French Football Federation
* ↑ FFF : Equipe de France de Football, football, fiche, Bleus, actualité, vidéo, reportage, photo Arxivat 2-12-2005 a Wayback Machine.
* ↑ FFF : Equipe de France de Football, football, fiche, Bleus, actualité, vidéo, reportage, photo
* ↑ La nostalgie de Robert Jonquet – l'Humanite
# Robert John Maitland

Robert John Maitland (Birmingham, 31 de març de 1924 - Metz, França, 26 d'agost de 2010) va ser un ciclista anglès, que va córrer durant els anys 50 del segle xx.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics de Londres de 1948, en què guanyà la medalla de plata en la contrarellotge per equips, junt als seus compatriotes Ian Scott i Gordon Thomas.
El 1953 guanyà el Campionat Britànic de ciclisme en ruta professional.

## Palmarès

* 1944
** 3r al Campionat Britànic en ruta (NCU)
* 1946
** 3r al Campionat Britànic en ruta (NCU)
* 1948
** Medalla de plata en la contrarellotge per equips dels Jocs Olímpics de Londres
** Campió britànic en ruta (NCU)
* 1949
** 3r al Campionat Britànic en ruta (NCU)
* 1952
** 2n al Campionat Britànic en ruta (BLRC Independent)
* 1953
** Campió britànic en ruta (BLRC Independent)
* 1954
** 3r al Campionat Britànic en ruta (BLRC Independent)

### Resultats al Tour de França

* 1955. Abandona (9a etapa)

## Referències

* ↑ Bob Maitland, hero of 1948 London Olympics, dies in France

## Enllaços externs

* Fitxa de Robert John Maitland a sitiodeciclismo.net
# Retorno a Tagen Ata (curtmetratge)

Retorno a Tagen Ata és un curtmetratge d'Eloy Lozano, rodat el 1974 a Merca i A Valenzá basat en la novel·la homònima de Xosé Luís Méndez Ferrín.

## Història

Retorno a Tagen Ata va ser el primer curtmetratge gallec que fou rodat en format professional de 35 mm Rodat en condicions precàries i gairebé sense pressupost en el debut del director, presenta múltiples problemes tècnics però manté una profunda vocació narrativa. Fou estrenat a les III Xornadas de Cine de Ourense el gener de 1975. La còpia original està al CGAI, institució que el 2011 va realitzar una nova còpia per projeccions.

## Sinopsi

Una jove torna a Tagen Ata, la seva terra i un país sense llibertat, per entrevistar el líder de la resistència interior, un personatge misteriós. A l'entrevista, li explica que ja no hi ha motius per a la lluita després d’atorgar al país una certa autonomia respecte al govern central.

## Notes

* ↑ "Eloy Lozano, o cineasta que quería queimar Tagen Ata", article de Iago Martínez a El País, 22 d'octubre de 2011 (castellà)
* ↑ "Retorno ó cine con Eloy Lozano", de Francisco X. Fernández Naval, Faro de Vigo, 24 de novembre de 2012.
* ↑ Manuel González: Cronoloxía do cine en Galicia 1970-1990 Arxivat 2013-10-08 a Wayback Machine., CGAI.

## Enllaços externs

* Fitxa a AVG
# Rhynchomys isarogensis

Rhynchomys isarogensis és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmic del mont Isarog (Filipines), on viu a altituds d'entre 1.125 i 1.750 msnm. Els seus hàbitats naturals són els boscos primaris montans i molsosos. Es creu que no hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie, encara que fa unes dècades el seu medi patia desforestació. El seu nom específic, isarogensis, significa 'de l'Isarog' en llatí.

## Referències

* ↑ Heaney, L.; Balete, D. Rhynchomys isarogensis. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 21 setembre 2017.
# Ricardo Gago

Ricardo Aparicio Gago (Montamarta, Zamora, agost de 1949) és un pintor i escultor espanyol.

## Biografia

De ben petit es traslladà a viure a Llangréu (Asturies) amb la seva família fins que va complir disset anys. A mitjans dels anys seixanta viatjà per primera vegada a Mallorca i va decidir establir-se primer a la capital insular, a Peguera i a Alaró fins que es va establir de forma permanent al poble de Sineu.
Als anys setanta, començà a treballar l'artesania, començant amb el fang. Inspirat pel paisatge mallorquí recrea reproduccions de molins, cases, paisatges i els balls tradicionals mallorquins. A l'illa, es posaria el 1996 en contacte amb l'artista Joaquim Torrens Lladó i ingressa a l'Escola Lliure del Mediterrani, al palau de Verm. Estudia totes les tècniques impartides pel seu professor, així com la iniciació al modelatge. Durant cinc anys combinarà el seu treball artesanal amb l'aprenentatge artístic.
Aviat començaria a expandir les seves relacions artístiques i es va fer amic de Josep Maria Aguilar. Amb ell començaria una nova etapa d'escultura i ceràmica. Amb l'ajuntament de Sineu arribà un acord per vendre al mercat del seu poble.

## Trajectòria artística

* Primera exposició al Molí d'en Pau (Sineu- 1993)
* Exposa a la Fira des Fang de Marratxí (1995-2001)- Obres de terracota.
* Exposició a les sales de l'ajuntament de Sineu (1997)
* Exposició a l'Hotel Formentor (Pollença) on exposa les seves obres de pintures, bronzes i terracotes (1997).
* Inaugura el seu estudi de Sineu i comença a fer aquarel·les.(1997)
* Comprat el casal de Can Gili a Sineu, el convertirà en el seu estudi i sala d'exposicions personal (1998)
* Coautor de l'obra "La Vila de Sineu. Itinerari cultural i patrimonial", obra de Mossèn Bartomeu Mulet i Gaspar Valero Martí. A aquesta obra va realitzar les il·lustracions. (1999)
* Il·lustra un llibre de poemes(1999).
* Exposició conjunta a Santa Maria del Camí en "Mostra col·lectiva d'escultures" (2000).
* Exposició d'escultures de terracota al Museu de Lluc (2004).
* Exposició de les seves obres a l'Hotel de Formentor durant els estius (2005-2008).
* Exposició a la Galeria Weyler de Palma (2007).
* Exposició al Museu Pelópidas de Pere Ruscalleda (2007).

## Referències

* ↑ La Vida De Ricardo Gago, Youtube
* ↑ Escultures de Baleares a baleares.com
* ↑ Ricardo Gago a visit-sineu.com

## Enllaços externs

* Web oficial Ricardo Gago
* Ricardo Gago a artistasdelatierra.com
# (2146) Stentor

(2146) Stentor és un asteroide que pertany als asteroides troians de Júpiter descobert el 24 d'octubre de 1976 per Richard Martin West des de l'Observatori de la Silla, Xile.

## Designació i nom

Stentor va rebre al principi la designació de 1976 UQ. Més tard va rebre per nom Esténtor, un personatge de la mitologia grega.

## Característiques orbitals

Stentor orbita a una distància mitjana de 5,194 ua del Sol, podent allunyar-se fins a 5,721 ua i acostar-se fins a 4,668 ua. La seva inclinació orbital és 39,26° i l'excentricitat 0,1013. Empra 4324 dies a completar una òrbita al voltant del Sol.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 1r novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=2146.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 25 gener 2024].
* ↑ Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(2146) Stentor» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory.

## Enllaços externs

* «(2146) Stentor» (en anglès). Minor Planet Center.
# AC Hotels

AC Hotels (Antonio Catalán) és una de les principals cadenes hoteleres d'Espanya. El 2008 tenia 91 hotels operatius i més de 3.500 empleats. Va ser fundada per Antonio Catalán, i actualment és activa a Espanya, Itàlia i Portugal. L'empresa es va crear el 1997 quan Catalán va vendre les accions que tenia a NH. Amb els beneficis va crear un projecte d'hotels majoritàriament urbans que amb el temps ha esdevingut una de les principals cadenes hoteleres de l'estat.

## Referències

* ↑ «AC Hotels se queda con el antiguo Torreluz 4 estrellas.» (en español). [Consulta: 23 juny].
* ↑ «Presentación_Compañía.» (en español). [Consulta: 23 juny].
* ↑ «12.000 millones para lanzar una nueva cadena hotelera» (en español). [Consulta: 23 juny].
* ↑ Hotel.info. «El Hotel AC Monte Real, el mejor valorado por los usuarios de Hotel.info». [Consulta: 20 agost 2012].
# AC Semassi Football Club

L'AC Semassi Football Club és un club de futbol togolès de la ciutat de Sokodé. Juga els seus partits a l'estadi Municipal de Sokodé.

## Palmarès

* Lliga togolesa de futbol:
** 1978, 1979, 1981, 1982, 1983, 1993, 1994, 1995, 1999, 2014
* Copa togolesa de futbol:
** 1980,1982, 1990

## Referències

* ↑ «Togo - List of Champions». RSSSF. [Consulta: 16 agost 2019].
* ↑ «Togo - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 agost 2019].
# Rheden

Rheden és un municipi de la província de Gelderland, al centre-est dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 43.561 habitants repartits sobre una superfície de 84,39 km² (dels quals 2,66 km² corresponen a aigua). Limita al nord amb Rozendaal i Brummen, a l'oest amb Arnhem, a l'est amb Bronckhorst i Doesburg i al sud amb Westervoort i Zevenaar.

## Centres de població

| Nucli | Població |
| Velp | 17.669 (2005) |
| Dieren | 14.842 (2008) |
| Rheden | 7.450 (2008) |
| De Steeg | 1.280 (2003) |
| Ellecom | 1.105 (2003) |
| Spankeren | 1.058 (2003) |
| Laag-Soeren | 852 (2003) |

## Administració

El consistori consta de 27 membres, compost per:
* Partit del Treball, (PvdA) 7 regidors
* Gemeentenbelangen, 6 regidors
* Crida Demòcrata Cristiana, (CDA) 4 regidors
* Partit Popular per la Llibertat i la Democràcia, (VVD) 4 regidors
* Partit Socialista, (SP) 3 regidors
* GroenLinks, 2 regidors
* ChristenUnie, 1 regidor

## Personatges il·lustres

* Erik Breukink, ciclista
* Hans van den Broek, polític, fou membre del seu consell municipal de 1970 a 1974.

## Enllaços externs

* www.rheden.nl