OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Galleguisme

El galleguisme (en gallec galeguismo) és una ideologia política de tipus nacionalista que té com a objectiu la defensa de Galícia mitjançant la creació d'institucions pròpies.

## Història

El galleguisme aparegué a mitjans del segle xix, quan es formulà com a provincialisme i posteriorment com a regionalisme gallec. El terme s'utilitza especialment a partir de la constitució de les Irmandades da Fala (lit. en català Germanies de Parla) el 1916 i l'aparició del moviment nacionalista, que defensa el caràcter nacional de Galícia. Les Irmandades eren una organització en la qual participava la petita burgesia i els intel·lectuals i les liderà Antón Villar Ponte. A la dècada següent es consolidaren dues corrents: la nacionalista, al voltant del Partit Galleguista de Castelao, i la republicana autonomista de l'ORGA, liderada per Casares Quiroga i Antón Villar Ponte. Aquesta última s'integrà durant la Segona República a l'Izquierda Republicana d'Azaña.
El 1931 es redactaren diversos avantprojectes i bases per a un Estatut d'Autonomia, el text definitiu del qual s'aprovà el desembre de 1932 a l'Assemblea de Municipis de Sant Jaume de Galícia. L'Estatut fou aprovat en referèndum el 28 de juny de 1936 i per les Corts Espanyoles el 1937, però la Guerra Civil espanyola impedí que s'apliqués. Molts galleguistes hagueren d'exiliar-se.
El galleguisme durant el franquisme es mantingué a l'exili i en intel·lectuals que es quedaren a Galícia. La fundació de l'Editorial Galaxia el 1950 fou un dels fets més rellevants d'aquesta resistència. Les noves organitzacions que anaren apareixent integraren el pensament marxista i preferiren la denominació de "nacionalistes".
Amb la caiguda del franquisme, el galleguisme es reactivà i actualment les forces polítiques majoritàries s'identifiquen com a "galleguistes".

## Bibliografia

* Beramendi González, Justo (2007). De provincia a nación: historia do galeguismo político. Xerais. ISBN 9788497826402. (gallec)
* Rodríguez Polo, Xosé Ramón (2009). O triunfo do galeguismo - Opinión pública, partidos políticos e comportamento electoral na transición autonómica. Madrid, Editorial Dykinson. ISBN 978-84-9849-439-6. (gallec)
* Rodríguez Polo, Xosé Ramón (2009). Ramón Piñeiro e a estratexia do galeguismo. Xerais. ISBN 978-84-9782-964- 9. (gallec)
# Glandirana

Glandirana és un gènere d'amfibis anurs de la família Ranidae.

## Distribució

Aquest granota asiàtic es pot trobar a Corea i el noreste de la Xina, potser també es trobi en la conca russa del riu Ussuri i sud i sud-est de la Xina. També habita al Japó: illes de Honshu, Shikoku i Kyushu. Ha estat introduït en Hawaii (Estats Units) a la fi del segle xix.

## Taxonomia

* Glandirana emeljanovi (Nikolskii, 1913)
* Glandirana minima (Ting & T'sai, 1979)
* Glandirana rugosa (Temminck & Schlegel, 1838)
* Glandirana susurra (Sekiya, Miura & Ogata, 2012)
* Glandirana tientaiensis (Chang, 1933)
# Torre de Can Mora

* Aquest article tracta sobre Torre de Can Mora de la Torre de Claramunt. Vegeu-ne altres significats a « Can Móra (desambiguació)».
La Torre de Can Mora és una torre del municipi de la Torre de Claramunt inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una torre, segurament de vigilància, ja que es troba al costat del riu Anoia i al costat, també, del camí ral d'Aragó. Sembla tenir dues entrades. Una de les entrades és com un passadís que l'uneix amb la terra ferma. L'altra entrada dona a unes escales que teòricament deuen portar a la fàbrica de paper dels Mora que es troba als soterranis de Can Mora. Està feta de pedra, de base quadrada i acaba amb denticulats sota d'aquestes s'obren unes finestretes rodones.

## Història

Enlloc es parla d'aquesta torre, però podria tractar-se de la que va donar lloc al nucli anomenat la "Torre Baixa". La presència d'aquesta torre es podria relacionar amb la proximitat del camí ral d'Aragó i amb el proper Castell de Cabrera que presenta elements arquitectònics molt similars.

## Referències

* 1 2 «Torre de Can Mora». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 agost 2014].
# Geffroyita

La geffroyita és un mineral de la classe dels sulfurs que pertany al grup de la pentlandita. Rep el seu nom de Jacques Geffroy (1918-1993), metal·lúrgic francès de la "Comissió de l'Energia Atòmica de França".

## Característiques

La geffroyita és un sulfur de fórmula química (Cu,Fe,Ag)$_9$(Se,S)₈. Cristal·litza en el sistema isomètric. Es troba normalment en intercreixements micro-myrmekitics, d'aproximadament 0,7 mil·límetres, amb clausthalita i eskebornita. Es creu que podria pertànyer al grup de la pentlandita. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la geffroyita pertany a «02.B - Sulfurs metàl·lics, M:S > 1:1 (principalment 2:1), amb Ni» juntament amb els següents minerals: horomanita, samaniïta, heazlewoodita, oregonita, vozhminita, arsenohauchecornita, bismutohauchecornita, hauchecornita, tel·lurohauchecornita, tučekita, argentopentlandita, cobaltopentlandita, godlevskita, kharaelakhita, manganoshadlunita, pentlandita, shadlunita i sugakiïta.

## Formació i jaciments

Es troba en filons de darrera etapa que tallen amb el granit. Sol trobar-se associada a altres minerals com: eskebornita, clausthalita, chameanita i ankerita. Va ser descoberta l'any 1982 al dipòsit d'urani de Chaméane, a Sauxillanges (Puy-de-Dôme, França).

## Referències

* ↑ «Geffroyite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 15 febrer 2016].
* 1 2 «Geffroyite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 15 febrer 2016].
# Gefireus

Els Gefireus (en grec Γεφυραῖοι, Gephyraíoi), també coneguts en llatí com els Gephyraei, foren una família o clan atenenc a què van pertànyer Harmodi i Aristogitó. Segons ells mateixos deien, eren originaris d'Erètria i Heròdot els assigna ascendència fenícia. D'acord amb la tradició, haurien seguit Cadme a Beòcia, on haurien obtingut el territori de Tanagra, del qual foren expulsats pels beocis, i aleshores es van traslladar a Atenes, on van obtenir la ciutadania. Es van establir a la vora del riu Cefís, que separava el territori d'Atenes del d'Eleusis.
Segons l'Etymologicon Magnum, el seu nom derivaria d'un pont (en grec γέφυρα, géphyra) en aquest riu, però això sembla descartat, ja que la paraula γέφυρα és posterior.
Van construir temples a Atenes, especialment el de Demèter Aquea, el culte de la qual sembla que van portar de Beòcia.

## Referències

* Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Godofredo Pacheco

Godofredo Pacheco (Madrid, 18 d'octubre de 1919 - † 3 de maig de 1974) va ser un director de fotografia espanyol.

## Biografia

Godofredo Pacheco, fill del fotògraf Juan Pacheco, van dirigir el seu propi estudi fotogràfic durant la Guerra Civil espanyola. Després del fer el servei militar posterior, va treballar com a ajudant de càmera al cinema. Des de 1955 fou director de fotografia i va ser responsable de les pel·lícules de guerra, westerns i de terror de baix pressupost, treballant diverses vegades amb els directors León Klimovsky i Jesús Franco Manera.

## Filmografia

* 1961: Gritos en la noche
* 1962: Il terrore di notte
* 1962: Dulcinea
* 1963: Das Geheimnis der schwarzen Witwe
* 1965: El marqués
* 1970: Los monstruos del terror
* 1971: Commando attack
* 1973: Campa carogna… la taglia cresce
* 1973: Valdez il mezzosangue
* 1978: Un par de zapatos del 32

## Premis

Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics
| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 1962 | Millor fotografia | Dulcinea | Guanyador |

## Referències

* ↑ Kay Weniger: Das große Personenlexikon des Films. Die Schauspieler, Regisseure, Kameraleute, Produzenten, Komponisten, Drehbuchautoren, Filmarchitekten, Ausstatter, Kostümbildner, Cutter, Tontechniker, Maskenbildner und Special Effects Designer des 20. Jahrhunderts. Band 6: N – R. Mary Nolan – Meg Ryan. Schwarzkopf & Schwarzkopf, Berlin 2001, ISBN 3-89602-340-3, S. 107.
* ↑ «Premios del CEC a la producción española de 1962». Círculo de Escritores Cinematográficos. Arxivat de l'original el 2018-02-09. [Consulta: 15 juny 2018].
# Gran Boicot Americà

El Gran Boicot Americà de 2006, conegut en castellà com El Gran Paro Americano (La Gran Vaga Americana), era un boicot a escala nacional i vaga general d'escoles i negocis dels Estats Units l'1 de maig del 2006. La data s'elegí per coincidir amb el primer de maig, una festa del Moviment del Treball Internacional malgrat el fet que el primer de maig no se celebri als Estats Units a causa de la seva associació amb el socialisme i el comunisme. Com a continuació de les protestes del 2006 per la reforma de la immigració dels Estats Units, els organitzadors pregaren als seguidors abstenir-se de comprar, de vendre, de treballar, d'anar a escola, per demostrar l'impacte del treball il·legal dels immigrants a l'economia del país. Els seguidors del boicot es concentraven a les ciutats més importants dels Estats Units per demanar programes d'amnistia i legalització generals pels no ciutadans que hi resideixen il·legalment. Per aquesta raó, també s'esmenta el dia com a Dia Sense Immigrants, una referència a la pel·lícula mexicana, Un dia sense mexicans, en anglès, del 2004 de sàtira política.
# Gareth Barry

Gareth Barry (nascut a Hastings, East Sussex, Anglaterra, el 23 de febrer del 1981), és un futbolista anglès que actualment juga de defensa, mig o mig-defensiu a l'Everton FC de la Premier League anglesa. Barry, també juga per la selecció d'Anglaterra des del 2000.

## Enllaços externs

* Perfil de Gareth Barry Arxivat 2008-12-17 a Wayback Machine. a avfc.premiumtv.co.uk (anglès)
* Estadístiques internacionals de Gareth Barry a The FA (anglès)
* Gareth Barry a FootballDatabase (anglès)
# Germandat de Pagesos

La Germandat de Pagesos és una obra de Santa Maria de Palautordera (Vallès Oriental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres, amb planta baixa, pis i golfes amb coberta a dues vessants de carener perpendicular a la façana principal. Els murs estan arrebossats i pintats recentment de color rosat. La façana està dividida per registres separats per una motllura i a les bandes hi ha una pilastra. Totes les obertures estan resseguides per una motllura senzilla. A la planta baixa hi ha tres portes d'arc rebaixat. En el pis, els buits són d'arc de mig punt amb balcó corregut amb barana de ferro, sostingut per mènsules decorades amb motius vegetals. A les golfes, per a la ventilació, hi ha tres obertures circulars emmarcades per motllures amb calats. Al damunt un frontó amb un gran òcul al mig.

## Història

En aquest edifici hi havia la Societat Recreativa "La Alianza" que organitzava concerts, teatre, balls, entre d'altres activitats. Durant la dictadura de Primo de Rivera va ser el local de la "Unión Patriótica", organització de caràcter polític.

## Referències

* 1 2 «Germandat de Pagesos». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 octubre 2017].
# Goshen (Nou Hampshire)

Goshen és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 741 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goshen tenia 741 habitants, 279 habitatges, i 219 famílies. La densitat de població era de 12,7 habitants per km².
Dels 279 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,5% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 21,5% no eren unitats familiars. En el 17,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 27,5% entre 25 i 44, un 26,7% de 45 a 60 i un 13,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.625$ i la renda mediana per família de 45.208$. Els homes tenien una renda mediana de 33.333$ mentre que les dones 22.727$. La renda per capita de la població era de 20.561$. Entorn del 6,9% de les famílies i el 8,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goshen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goshen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Goshen (Vermont)

Goshen és una població dels Estats Units a l'estat de Vermont. Segons el cens del 2000 tenia 227 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goshen tenia 227 habitants, 84 habitatges, i 57 famílies. La densitat de població era de 4,1 habitants per km².
Dels 84 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,5% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 32,1% no eren unitats familiars. En el 17,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,7 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 4% entre 18 i 24, un 22,9% entre 25 i 44, un 37,4% de 45 a 60 i un 9,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.500 $ i la renda mediana per família de 58.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.500 $ mentre que les dones 25.938 $. La renda per capita de la població era de 17.031 $. Cap de les famílies i el 9,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goshen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goshen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Granada (Alta Garona)

Granada (en francès i oficial Grenade-sur-Garonne) és un municipi del departament francès de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània.

## Monument

* Ajuntament
* Mercat
* Portal de l'església
* Interior de l'església
* Convent

## Referències

Viccionari
# Universitat de Delaware

La Universitat de Delaware (en anglès, University of Delaware), abreujada UD o UDel, és una universitat pública situada a Newark, al nord de l'estat de Delaware, Estats Units. És el major centre universitari de l'estat de Delaware. A més del campus principal a Newark, té altres campus a Dover, Georgetown, Lewes i Wilmington.

## Història

La universitat es va fundar l'any 1743 de la mà del rector presbiterià Francis Alison amb el nom de Free School. El 1833 la institució educativa de l'estat de Delaware el va reconèixer com a centre universitari amb el nom de Newark College i finalment l'any 1843 com a Delaware College. Després de la fusió l'any 1921 amb el Delaware Women's College fundat el 1913 es va crear la universitat actual.

## Alumnes

* Clifford Brown - Músic de Jazz (no es va graduar)
* Jill Biden - Primera dama dels Estats Units
* Joseph Biden - President dels Estats Units
* Thomas R. Carper - Senador dels Estats Units
* Elena Delle Donne - Baloncestista
* Joe Flacco - Quarterback (futbol americà)
* Scott Levy - Lluitador
* Thomas McKean - Signant de la Declaració d'Independència dels Estats Units
* Louis McLane - Senador, ministre de Finances i d'Afers Exteriors
* Adam Osborne - Pioner informàtic
* George Thorogood - Cantant de blues rock
* Scott Swift - Pare de Taylor Swift

## Referències

* ↑ «UD Facta & Figures» (en anglès).
* ↑ «History | University of Delaware» (en anglès). [Consulta: 21 gener 2021].
# Universitat de Daugavpils

La Universitat de Daugavpils (en letó : Daugavpils Universitāte) és una universitat pública situada a Daugavpils, Letònia.
La Universitat de Daugavpils és un acreditat establiment d'educació superior, fundat l'any 1921 va passar a dir-se «Institut Estatal Normal de Daugavpils» el 1923. Va aconseguir l'estatus d'«Universitat de Daugavpils» el 13 d'octubre de 2001. Inclou cinc facultats amb uns 6.100 estudiants: Ciències naturals i matemàtiques, Humanitats, Educació i Gestió, Música i Arts, i Ciències socials. Hi ha hagut converses que preveuen la seva fusió amb la Universitat de Letònia.

## Vegeu també

* Llista de Universitats de Letònia

## Referències

* ↑ «QS World University Rankings-Emerging Europe & Central Asia». [Consulta: 15 gener 2023].
* ↑ «Agreement reached on university merger in Latvia». [Consulta: 15 gener 2023].

## Enllaços externs

* Universitat de Daugavpils - Lloc web oficial
# Grau universitari

El grau universitari és el nom que reben els estudis d'educació superior europeus, substituint les terminologies nacionals, com la llicenciatura. Equival al nivell 5 en l'escala ISCED de qualificació i comprèn ensenyaments especialitzats que es cursen a una universitat o escola adscrita.

## Títol de Grau Universitari

Són estudis que tenen com a finalitat l'obtenció per part de l'estudiant d'una formació general orientada a la preparació per a l'exercici professional.
Els títols de grau són de 240 crèdits ECTS, que equivalen a un període mínim d'estudis de 4 anys. Excepcionalment, els graus amb condicions poden tenir més crèdits i suposar un període d'estudis més ampli. El títol oficial que s'obtindrà després d'haver superat aquests estudis és el de "graduat/ada".
Tots els graus s'adscriuen a alguna d'aquestes branques de coneixement: arts i humanitats, ciències, ciències de la salut, ciències socials i jurídiques, enginyeria i arquitectura. L'adscripció a una branca marca les assignatures bàsiques que s'hauran de cursar dins dels dos primers anys.
Els plans d'estudi de grau contindran com a mínim les activitats formatives següents: matèries bàsiques, obligatòries i optatives, pràctiques externes i un treball de fi de grau. El Govern de la Generalitat de Catalunya ha volgut posar especial èmfasi en el fet que tots els plans d'estudis de grau que imparteixin les universitats de Catalunya continguin pràctiques externes en empreses o institucions i, també, matèries que garanteixin el coneixement de la llengua anglesa.

## Accés
### Accés General

Per accedir als estudis de grau cal el títol de batxillerat o equivalent i superar la prova de selectivitat, referent a l'article 42 de la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats, modificada per la Llei orgànica 4/2007, de 12 d'abril.

### Accés Específic

L'accés general indicat anteriorment s'entén per proves específiques que es puguin exigir per a l'accés a determinats ensenyaments o centres universitaris. Per tant, sense tenir el títol de Batxillerat, però havent adquirit uns estudis equivalents a aquests serà necessari superar una prova escrita específica per accedir als estudis de grau universitari.

### Accés d'estudiants d'altres països

Poden accedir a les universitats de l'Estat espanyol els estudiants procedents de sistemes educatius d'estats membres de la Unió Europea o d'altres estats amb els quals s'hagin subscrit els acords internacionals corresponents en règim de reciprocitat, que compleixin els requisits acadèmics exigits en els respectius sistemes educatius per accedir a les seves universitats.

## Referències

* ↑ «Graus». Arxivat de l'original el 2018-12-20. [Consulta: 19 desembre 2018].

## Enllaços externs

* Què i per què estudiar a les universitats catalanes?
* Unportal
# Grauet de Quintanes

El Grauet de Quintanes és un pas de corriol de muntanya situat a 650 m d'altitud entre els termes municipals de Bigues i Riells, al Vallès Oriental, i de Sant Quirze Safaja, al Moianès.
Està situat a la mateixa cinglera dels Cingles de Bertí, al nord de la masia de Can Quintanes.

## Enllaços externs

* El Grauet de Quintanes en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Uperoleia rugosa

Uperoleia rugosa és una espècie de granota que viu a Austràlia.

## Referències

* Barker, J.; Grigg, G.C. & Tyler, M.J.. A Field Guide to Australian Frogs. Surrey Beatty & Sons, 1995. ISBN 0-949324-61-2.
# Gilberton

Gilberton és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 867 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gilberton tenia 867 habitants, 385 habitatges, i 219 famílies. La densitat de població era de 234,1 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 385 habitatges en un 23,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,3% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 43,1% no eren unitats familiars. En el 40,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,8% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 19,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.792 $ i la renda mediana per família de 34.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.875 $ mentre que les dones 21.000 $. La renda per capita de la població era de 14.785 $. Entorn del 9,5% de les famílies i el 10,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gilberton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gilberton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# USAA

«USAA» té aquests significats: