# Departament de Justícia i Qualitat Democràtica de la Generalitat de Catalunya

El conseller de Justícia i Qualitat Democràtica de la Generalitat de Catalunya és el màxim representant del Departament de Justícia i Qualitat Democràtica. L'actual conseller és Ramon Espadaler i Parcerisas, des de l'11 d'agost de 2024.

## Funcions

Corresponen al Departament de Justícia i Qualitat Democràtica les funcions:
* Les funcions relacionades amb l'Administració de justícia a Catalunya i la seva modernització.
* Els serveis penitenciaris, la reinserció i la justícia juvenil.
* La conservació, l'actualització i el desenvolupament del dret civil de Catalunya.
* Les associacions, les fundacions, els col·legis professionals i les acadèmies.
* Els notaris i registradors.
* La promoció i desenvolupament dels mitjans alternatius de resolució de conflictes.
* La memòria democràtica.
* Els processos electorals.
* Els afers religiosos.
* Les polítiques de qualitat democràtica.
* Qualsevol altra que li atribueixin les lleis i altres disposicions.

## Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya (IMLCFC)

L'Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya és un òrgan tècnic al servei de l'Administració de justícia, adscrit al Departament de Justícia i Qualitat Democràtica i dependent de la Secretaria per a l'Administració de Justícia, amb seu a la Ciutat de la Justícia de Barcelona i l'Hospitalet de Llobregat. L'Institut té una doble missió d'auxiliar els jutjats, tribunals, fiscalies, etc. mitjançant la pràctica de proves pericials mèdiques previstes en la normativa i de realitzar docència i investigació relacionades amb la medicina legal i forense.

## Centre d'Iniciatives per a la Reinserció (CIRE)

El Centre d'Iniciatives per a la Reinserció (CIRE), creat per la Llei 5/1989, de 12 de maig, és l'empresa pública del Departament de Justícia i Qualitat Democràtica que té com a objectiu fonamental la reinserció sociolaboral de les persones privades de llibertat, a través de la formació en oficis i el treball productiu.

## Centre de Mediació de Catalunya

El Centre de Mediació de Catalunya, creat per la Llei 15/2009, de 22 de juliol, de mediació en l'àmbit del dret privat, és una institució, adscrita al Departament de Justícia i Qualitat Democràtica que té com a principals objectius fomentar i difondre la mediació i facilitar-hi l'accés a tots els ciutadans, estudiar les tècniques de mediació, gestionar el Registre general de persones mediadores en l'àmbit familiar i el Registre general de persones mediadores en els àmbits de dret privat, designar la persona mediadora, fer el seguiment del procediment, homologar els estudis, els cursos i la formació específica en matèria de mediació, i organitzar el servei públic. L'any 2015 va presentar el Pla Nacional d'Impuls de la Mediació.

## Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE)

El Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada (CEJFE) és un organisme autònom administratiu adscrit al Departament de Justícia i Qualitat Democràtica de la Generalitat de Catalunya, creat per la Llei 18/1990, de 15 de novembre, amb la finalitat de desenvolupar activitats de formació especialitzada i d'investigació en l'àmbit del dret i la justícia.
La missió principal del Centre consisteix a planificar i organitzar la formació de tot el personal que treballa al Departament de Justícia, així com fomentar la recerca en estudis sobre l'execució penal i les ciències de la criminologia, l'Administració de justícia i el dret propi de Catalunya.

## Memorial Democràtic

El Memorial Democràtic de Catalunya és una institució pública de la Generalitat de Catalunya, independent de tota opció política, religiosa o ideològica, que persegueix el respecte dels drets humans. Fou creat l'1 de novembre de 2007 amb la Llei 13/2007, del 31 d'octubre, del Memorial Democràtic.

## Centre d’Història Contemporània de Catalunya (CHCC)

El Centre d’Història Contemporània de Catalunya (CHCC) té com a objectiu la recollida de documentació sobre la història contemporània de Catalunya i fomentar la seva investigació i divulgació. D’aquesta manera, el CHCC promou i en alguns casos dirigeix estudis i treballs d’investigació, així com la redacció de memòries de persones que evoquen vivències de la Guerra Civil, la postguerra, la lluita antifranquista i l'exili.

## Llista de consellers

| # | Legislatura | Nom | Inici mandat | Fi mandat | Partit polític |
| Conselleria de Justícia i Dret (1931-1939) ||||||||
| 1 | 1931-1932 | Pere Comas i Calvet | 28 d'abril de 1931 | 24 de gener de 1933 | Esquerra Republicana de Catalunya |
| 1 | 1932-1933 | Pere Comas i Calvet | 28 d'abril de 1931 | 24 de gener de 1933 | Esquerra Republicana de Catalunya |
| 2 | 1932-1933 | Pere Corominas i Montanya | 24 de gener de 1933 | 3 de gener de 1934 | Esquerra Republicana de Catalunya |
| 3 | 1934-1939 | Joan Lluhí i Vallescà | 3 de gener de 1934 | 6 d'octubre de 1934 | Partit Nacionalista Republicà d'Esquerra |
| 3 | 1934-1939 | Joan Lluhí i Vallescà | 1 de març de 1936 | 26 de maig de 1936 | Partit Nacionalista Republicà d'Esquerra |
| - | 1934-1939 | Pere Comas i Calvet | 26 de maig de 1936 | 31 de juliol de 1936 | Esquerra Republicana de Catalunya |
| 4 | 1934-1939 | Josep Quero i Molares | 31 de juliol de 1936 | 26 de setembre de 1936 | Esquerra Republicana de Catalunya |
| 5 | 1934-1939 | Andreu Nin i Pérez | 26 de setembre de 1936 | 17 de desembre de 1936 | Partit Obrer d'Unificació Marxista |
| 6 | 1934-1939 | Rafael Vidiella i Franch | 17 de desembre de 1936 | 3 d'abril de 1937 | Unió General de Treballadors |
| 7 | 1934-1939 | Joan Comorera i Soler | 3 d'abril de 1937 | 5 de maig de 1937 | Unió General de Treballadors |
| - | 1934-1939 | Rafael Vidiella i Franch | 5 de maig de 1937 | 29 de juny de 1937 | Unió General de Treballadors |
| Departament de Justícia (1980-2002) ||||||||
| 8 | I | Ignasi de Gispert i Jordà | 8 de maig de 1980 | 24 d'agost de 1982 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 9 | I | Agustí Bassols i Parés | 24 d'agost de 1982 | 9 de maig de 1986 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 9 | II | Agustí Bassols i Parés | 24 d'agost de 1982 | 9 de maig de 1986 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 10 | II | Joaquim Xicoy i Bassegoda | 9 de maig de 1986 | 4 de juliol de 1988 | Unió Democràtica de Catalunya |
| - | III | Agustí Bassols i Parés | 4 de juliol de 1988 | 22 de desembre de 1992 | Unió Democràtica de Catalunya |
| - | IV | Agustí Bassols i Parés | 4 de juliol de 1988 | 22 de desembre de 1992 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 11 | IV | Antoni Isac i Aguilar | 22 de desembre de 1992 | 1 de febrer de 1995 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 12 | IV | Núria de Gispert i Català | 1 de febrer de 1995 | 5 de febrer de 2001 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 12 | V | Núria de Gispert i Català | 1 de febrer de 1995 | 5 de febrer de 2001 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 12 | VI | Núria de Gispert i Català | 1 de febrer de 1995 | 5 de febrer de 2001 | Unió Democràtica de Catalunya |
| 13 | VI | Josep-Delfí Guàrdia i Canela | 5 de febrer de 2001 | 4 de novembre de 2002 | Unió Democràtica de Catalunya |
| Departament de Justícia i Interior (2002-2003) ||||||||
| - | VI | Núria de Gispert i Català | 4 de novembre de 2002 | 17 de desembre de 2003 | Unió Democràtica de Catalunya |
| Departament de Justícia (2003-2022) ||||||||
| 14 | VII | Josep Maria Vallès i Casadevall | 17 de desembre de 2003 | 29 de novembre de 2006 | Ciutadans pel Canvi |
| 15 | VIII | Montserrat Tura i Camafreita | 29 de novembre de 2006 | 29 de desembre de 2010 | Partit dels Socialistes de Catalunya |
| 16 | IX | Pilar Fernández i Bozal | 29 de desembre de 2010 | 27 de desembre de 2012 | Independent |
| 17 | X | Germà Gordó i Aubarell | 27 de desembre de 2012 | 14 de gener de 2016 | Convergència Democràtica de Catalunya |
| 18 | XI | Carles Mundó i Blanch | 14 de gener de 2016 | 28 d'octubre de 2017 | Esquerra Republicana de Catalunya |
| 19 | XII | Ester Capella i Farré | 29 de maig de 2018 | 26 de maig de 2021 | Esquerra Republicana de Catalunya |
| 20 | XIII | Lourdes Ciuró i Buldó | 26 de maig de 2021 | 10 d'octubre de 2022 | Junts per Catalunya |
| Departament de Justícia, Drets i Memòria (2022-2024) ||||||||
| 21 | XIII | Gemma Ubasart i González | 10 d'octubre de 2022 | 12 d'agost de 2024 | Independent |
| Departament de Justícia i Qualitat Democràtica (2024-) ||||||||
| 22 | XV | Ramon Espadaler i Parcerisas | 11 d'agost de 2024 | En el càrrec | Units per Avançar |

## Notes

* ↑ Suspensió del govern arran dels fets del sis d'octubre.
* ↑ Restitució del govern.
* 1 2 3 4 A proposta de Convergència i Unió
* ↑ A proposta del Partit dels Socialistes de Catalunya.
* ↑ Destituït arran de l'aplicació de l'article 155 pel Govern d'Espanya.
* ↑ A proposta de Junts pel Sí

## Referències

* ↑ «DECRET 133/2024, d'11 d'agost, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència dels departaments en què s'organitza el Govern i l'Administració de la Generalitat de Catalunya.». Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya. Generalitat de Catalunya, 11-08-2024. [Consulta: 28 agost 2024].
* ↑ «Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya». Gencat.cat. Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2021-05-18. [Consulta: 28 maig 2021].
* ↑ «Cataluña.-El Instituto de Medicina Legal de Catalunya se muda a la Ciudad de la Justicia de L'Hospitalet (Barcelona)» (en castellà). El economista. Ecoprensa, S.A, 22-12-2008. [Consulta: 23 gener 2013].
* ↑ Diversos Autors. Temari Específic Cos de Psicòlegs Generalitat de Catalunya. Barcelona: Adams, 2010. ISBN 978-84-9943-483-4.
* ↑ «L'Institut de Medicina Legal estudia els casos de mort sobtada per evitar que es repeteixin en una família». 324.cat. CCRTV, 06-07-2012. [Consulta: 29 gener 2013].
* ↑ «Web del CIRE». Gencat, 21-07-2014. [Consulta: 21 juliol 2014].
* ↑ «Llei 15/2009». [Consulta: 3 febrer 2015].
* ↑ Pla Nacional d'Impuls de la Mediació ( PDF). Departament de Justícia. Generalitat de Catalunya. Arxivat 2015-02-04 a Wayback Machine.
* ↑ «DECRET 253/2002, de 4 de novembre, de creació i reorganització de diferents departaments». DOGC. [Consulta: 29 octubre 2022].
* ↑ «DECRET 296/2003, de 20 de desembre, de creació, denominació i determinació de l'àmbit de competència». DOGC. [Consulta: 29 octubre 2022].
* ↑ Ugart, Daniel S.; Serra, Ot; F. Fornells, Mariona «Rajoy cessa Puigdemont i el Govern i anuncia eleccions autonòmiques per al 21 de desembre». Ara.cat, 27-10-2017 [Consulta: 22 maig 2018].
* ↑ «Quim Torra nomena els consellers del nou govern de la Generalitat». Vilaweb, 19-05-2018. [Consulta: 22 maig 2018].

## Enllaços externs

* Departament de Justícia i Qualitat Democràtica de la Generalitat de Catalunya - Lloc web oficial