OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Supercopa

«Supercopa» té aquests significats:
* Competicions de futbol:
** Supercopa d'Europa de futbol
** Supercopa Sud-americana
** Supercopa albanesa de futbol
** Supercopa alemanya de futbol
** Supercopa de la RDA de futbol
** Supercopa andorrana de futbol
** Supercopa anglesa de futbol
** Supercopa armènia de futbol
** Supercopa austríaca de futbol
** Supercopa azerbaidjanesa de futbol
** Supercopa belga de futbol
** Supercopa belarussa de futbol
** Supercopa bòsnia de futbol
** Supercopa brasilera de futbol
** Supercopa búlgara de futbol
** Supercopa catalana de futbol
** Supercopa croata de futbol
** Supercopa danesa de futbol
** Supercopa escocesa de futbol
** Supercopa eslovaca de futbol
** Supercopa eslovena de futbol
** Supercopa d'Espanya de futbol
** Precedents de la Supercopa d'Espanya
** Supercopa estoniana de futbol
** Supercopa feroesa de futbol
** Supercopa finlandesa de futbol
** Supercopa francesa de futbol
** Supercopa gal·lesa de futbol
** Supercopa georgiana de futbol
** Supercopa grega de futbol
** Supercopa hongaresa de futbol
** Supercopa irlandesa de futbol
** Supercopa nord-irlandesa de futbol
** Supercopa islandesa de futbol
** Supercopa israeliana de futbol
** Supercopa italiana de futbol
** Supercopa iugoslava de futbol (†)
** Supercopa kazaca de futbol
** Supercopa letona de futbol
** Supercopa de Liechtenstein de futbol
** Supercopa lituana de futbol
** Supercopa luxemburguesa de futbol
** Supercopa macedònia de futbol
** Supercopa maltesa de futbol
** Supercopa moldava de futbol
** Supercopa montenegrina de futbol
** Supercopa noruega de futbol
** Supercopa neerlandesa de futbol
** Supercopa polonesa de futbol
** Supercopa Cândido de Oliveira
** Supercopa romanesa de futbol
** Supercopa russa de futbol
** Supercopa de San Marino de futbol
** Supercopa sèrbia de futbol
** Supercopa serbo-montenegrina de futbol
** Supercopa sueca de futbol
** Supercopa suïssa de futbol
** Supercopa turca de futbol
** Supercopa txecoslovaca de futbol
** Supercopa txeca de futbol
** Supercopa ucraïnesa de futbol
** Supercopa soviètica de futbol
** Supercopa xipriota de futbol
* Competicions d'altres esports:
** Supercopa espanyola de bàsquet
** Supercopa d'Espanya d'handbol
** Supercopa espanyola d'hoquei patins masculina
** Supercopa espanyola de futbol sala
** Supercopa de Galotxa, de pilota valenciana
# Ayoó de Vidriales

Ayoó de Vidriales és un municipi de la província de Zamora a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 579 | 516 | 442 | 426 |
# Mola de la Vila

La Mola de la Vila és un paratge natural municipal del municipi del Forcall (Els Ports), declarat per acord de la Generalitat Valenciana el 7 d'octubre de 2005.

## Orografia i paisatge

Es caracteritza per un paisatge dominat per moles, elevacions de considerable altitud amb una part superior plana i unes parts exteriors que formen abruptes penya-segats. La mola de la Vila arriba a una altitud mitjana a la vora dels 920 metres, i el seu punt més alt se situa als 946,8 m. L'altitud i la situació estratègica sobre la confluència dels rius Bergantes, Caldes i Cantavella –de fet, diuen que el nom del poble, el Forcall, prové de la seua situació al costat del lloc on els tres rius conflueixen– fan del Forcall un privilegiat mirador de les terres de la comarca dels Ports. Des d'ací, es poden obtenir impressionants panoràmiques d'aquest abrupte territori, sobretot de la vall del Bergantes. Sens dubte, tot això proporciona a aquest paratge un alt valor paisatgístic.

## Vegetació i fauna

La vegetació actual es caracteritza per la presència de boscos de carrasca, on també apareixen espècies com ara el boix, el roure valencià, el server, l'auró i el corner. L'existència al paratge de penya-segats rocosos, matolls i masses arborades permet la presència de gran diversitat de fauna, i destaca la presència de la cabra salvatge. Quant a l'avifauna que hi nidifica, destaca la presència del voltor comú amb importants poblacions en la zona de l'àguila cuabarrada i de l'astor. Convé destacar també l'herpetofauna del paratge, amb espècies com ara el gripau comú, la granota verda, la colobra bastarda i el fardatxo. Totes aquestes espècies estan incloses com a espècies protegides en el Catàleg valencià d'espècies amenaçades de fauna.

## Presència humana

Pel que fa al patrimoni històric, hi ha el de l'abric de la Mola de Sant Marc, d'època prehistòrica, on s'han trobat diverses ferramentes retocades en sílex.

## Vegeu també

* Llista d'espais naturals del País Valencià

## Enllaços externs

* Generalitat Valenciana. Conselleria de Medi Ambient Aigua Urbanisme i Habitatge Arxivat 2009-12-07 a Wayback Machine..
* Moles de Forcall Arxivat 2008-06-10 a Wayback Machine..
# Mercury-Atlas 6

Mercury-Atlas 6 (MA-6) va ser una missió espacial tripulada realitzada per la NASA, l'agència espacials dels Estats Units. Com a part del Projecte Mercury, MA-6 va ser el primer intent amb èxit de la NASA per col·locar un astronauta en òrbita. La missió MA-6 va ser llançada el 20 de febrer de 1962. Va realitzar tres òrbites de la Terra, va ser pilotada per l'astronauta John Glenn, que es va convertir en el primer americà a orbitar la Terra. L'esdeveniment va ser nomenat Fita IEEE en el 2011.
La nau espacial Mercury, anomenada Friendship 7, es va dur a l'òrbita per un vehicle de llançament Atlas LV-3B enlairant-se de Launch Complex 14 a Cape Canaveral, Florida. Després de quatre hores i 56 minuts de vol, la nau espacial va reentrar en l'atmosfera terrestre, va amarar en l'oceà Atlàntic i va ser transportat amb seguretat a bord del USS Noa.

## Tripulació

| Posició | Astronauta | Astronauta |
| Pilot | John H. Glenn, Jr Primer vol espacial | John H. Glenn, Jr Primer vol espacial |

### Tripulació de reserva

| Posició | Astronauta | Astronauta |
| Pilot | M. Scott Carpenter | M. Scott Carpenter |

## Notes

* ↑ La Unió Soviètica ja havia col·locat dos cosmonautes en òrbita; Iuri Gagarin en el Vostok 1 el 12 d'abril de 1961 i Gherman Titov en el Vostok 2 el 6 d'agost de 1961.
* ↑ Els dos nord-americans anteriors a l'espai, Alan Shepard i Gus Grissom havien volat en missions suborbitals.

## Referències

* ↑ Swenson Jr., Loyd S.; Grimwood, James M.; Alexander, Charles C. «13-4 An American in Orbit». A: This New Ocean: A History of Project Mercury (url). NASA, 1989 [Consulta: 14 juliol 2009]. Arxivat 13 de juliol 2009 a Wayback Machine.
* ↑ «List of IEEE Milestones». IEEE Global History Network. IEEE. [Consulta: 29 juliol 2011].

## Vegeu també

* Amaratge de naus espacials
* Exploració espacial

## Enllaços externs

* NASA NSSDC Master Catalog
* Results of the first US manned orbital space flight - Feb 20, 1962 (Friendship 7) NASA report - (PDF format)
* This New Ocean: A History of Project Mercury - NASA report (PDF format)
* Chronology of Project Mercury - NASA report (PDF format)
# Moguer

Moguer és un municipi andalús de la província de Huelva. L'any 2006 tenia 18.441 habitants (INE). La seva extensió superficial és de 204 km² i té una densitat de 90,4 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 37° 16′ N, 6° 50′ O. Està situada a una altitud de 51 metres i a 19 quilòmetres de la capital de província, Huelva i a només 80 km de la ciutat de Sevilla. Molt proper de la veïna ciutat de Palos de la Frontera, i a pocs quilòmetres de les platges de Mazagón, mancomunitat pertanyent a ambdós municipis, Moguer i Palos de la Frontera.
Moguer, amb el seu monestir de Santa Clara, és un dels anomenats Lugares Colombinos, que són aquells van tenir especial rellevància en el Descobriment d'Amèrica.

## Població

Evolució de la població des de 1900
# Mogovidita

La mogovidita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de l'eudialita. Rep el nom de la muntanya Моgо-Vid, situada a prop de la localitat tipus.

## Característiques

La mogovidita és un silicat de fórmula química Na₉(Ca,Na)₁₂Fe₂Zr₃Si₂₅O₇₂(CO₃)(OH)₄. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2004. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la mogovidita pertany a «09.CO: Ciclosilicats amb enllaços de 9 [Si$_9$O$_{27}$]$^{18-}$» juntament amb els següents minerals: al·luaivita, eudialita, ferrokentbrooksita, kentbrooksita, khomyakovita, manganokhomyakovita, oneil·lita, raslakita, feklichevita, carbokentbrooksita, zirsilita-(Ce), ikranita, taseqita, rastsvetaevita, golyshevita, labirintita, johnsenita-(Ce), georgbarsanovita, aqualita, dualita, andrianovita, voronkovita i manganoeudialita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Kovdor Zheleznyi, situada al massís de Kovdor, dins l'óblast de Múrmansk (Rússia). Es tracta de l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Mogovidite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 12 gener 2020].
# Avetís Aharonian

Avetís Aharonian (en armeni: Ավետիս Ահարոնյան) (1866 - 20 de març de 1948) fou un polític, escriptor i revolucionari armeni, part important del moviment nacional armeni.

## Biografia

Avetís Aharonian nasqué el 1866 a la vila d'Igdirmava, als camps d'Araradian (actualment Turquia). Aharonian fou força influït pel seu entorn geogràfic, com el riu Araks i el Mont Ararat localitzats vora la vila.
La seva mare, Zardar, era una persona il·lustrada, qui ensenyà els seus fills a llegir i escriure. Acabà la primària a l'escola de la vila, i es graduà posteriorment a l'escola Kevorkian d'Edjmiatsín. Exercí com a professor uns anys, després estudià a la Universitat de Lausana (Suïssa) història i filosofia. Durant aquest període hi conegué Kristapor Mikaelian, aleshores redactor en cap del diari Troshag ('Bandera'), i començà a col·laborar-hi. Un cop graduat, el 1901, estudià literatura a la Sorbonne.
El 1902, va tornar al Caucas i exercí com a director de l'escola Nersissian i editor de la revista Mourj (Martell). Així, el 1909, fou arrestat per la policia tsarista i empresonat a Metekhi, on va caure malalt. El 1911, després d'una generosa donació de 20,000 rubles, va viatjar per Europa.
Va retornar al Caucas el 1917, i fou el cap del Consell Nacional Armeni, que proclamà la independència de la República Democràtica d'Armènia el 28 de maig de 1918. També fou el cap de la delegació armènia en la Conferència de Pau de París, on es va signar el Tractat de Sèvres que reconeixia d'anomenada "Armènia de Wilson" en col·laboració directa amb la diàspora armènia. Exiliat quan el país fou incorporat a l'URSS, va compondre Azatouthian dujanapahin (Camins de llibertat, 1926). El 1948 va morir a París.

## Bibliografia

* Traduit de l'armeni: N.A. Արդի հայական գրականութիւն Բ հատոր, [Literatura Armènia Moderna Volum II], 2004, pàgs. 245-246
# Teodoric de Luxemburg

Thierry o Teodoric II de Luxembourg, mort el 1081, va ser el 47è bisbe de Metz, de 1006 a 1047. Era fill de Sigifred I, comte de Luxemburg i d'Hedwiga de Nordgau i d'Egisheim. El seu oncle era el duc Frederic I de Lorena, i per això a vegades és esmentat com a Thierry o Teodoric II de Lorena. Era també el germà de l'emperadriu Cunegunda de Luxemburg esposa de l'emperador Enric II (canonitzats el 1200).
Fou coadjutor del seu predecessor Adalberó II de Metz.

## Ascendència

| | | | | | 16. | 16. | 16. | 16. |
| | | | | | 8. | 8. | 8. | 8. | | | |
| | | | | | 17. | 17. | 17. | 17. |
| | | | | | 4. | 4. | 4. | 4. | | | | | | |
| | | | | | | | | 18. | 18. | 18. | 18. |
| | | | | | 9. | 9. | 9. | 9. | | | |
| | | | | | 19. | 19. | 19. | 19. |
| | | | | | 2. Sigifred de Luxemburg | 2. Sigifred de Luxemburg | 2. Sigifred de Luxemburg | 2. Sigifred de Luxemburg | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 20. | 20. | 20. | 20. |
| | | | | | | | 10. | 10. | 10. | 10. | | | |
| | | | | | 21. | 21. | 21. | 21. |
| | | | | | 5. | 5. | 5. | 5. | | | | | | |
| | | | | | | | | 22. | 22. | 22. | 22. |
| | | | | | 11. | 11. | 11. | 11. | | | |
| | | | | | 23. | 23. | 23. | 23. |
| | | | | | 1. Teodoric de Luxemburg | 1. Teodoric de Luxemburg | 1. Teodoric de Luxemburg | 1. Teodoric de Luxemburg | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | 24. Eberard III de Nordgau | 24. Eberard III de Nordgau | 24. Eberard III de Nordgau | 24. Eberard III de Nordgau |
| | | | | | | | | | | | 12. Hug I de Nordgau | 12. Hug I de Nordgau | 12. Hug I de Nordgau | 12. Hug I de Nordgau | | | |
| | | | | | | | | 25. Adelinda | 25. Adelinda | 25. Adelinda | 25. Adelinda |
| | | | | | | | | 6. Eberard IV de Nordgau | 6. Eberard IV de Nordgau | 6. Eberard IV de Nordgau | 6. Eberard IV de Nordgau | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 26. | 26. | 26. | 26. |
| | | | | | 13. Hildegarda de Ferrette | 13. Hildegarda de Ferrette | 13. Hildegarda de Ferrette | 13. Hildegarda de Ferrette | | | |
| | | | | | 27. | 27. | 27. | 27. |
| | | | | | 3. Edwigis o Hedwiga de Nordgau | 3. Edwigis o Hedwiga de Nordgau | 3. Edwigis o Hedwiga de Nordgau | 3. Edwigis o Hedwiga de Nordgau | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 28. | 28. | 28. | 28. |
| | | | | | | | | 14. Wigeric de Bidgau | 14. Wigeric de Bidgau | 14. Wigeric de Bidgau | 14. Wigeric de Bidgau | | | |
| | | | | | 29. | 29. | 29. | 29. |
| | | | | | 7. Luitgarda de Bidgau | 7. Luitgarda de Bidgau | 7. Luitgarda de Bidgau | 7. Luitgarda de Bidgau | | | | | | |
| 30. | 30. | 30. | 30. |
| | | 15. Cunegunda de França | 15. Cunegunda de França | 15. Cunegunda de França | 15. Cunegunda de França | | | |
| | | | | | 31. | 31. | 31. | 31. |

## Enllaços externs

* Thierry de Luxemburg a les Saarländische Biografien Arxivat 2016-02-25 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ Dictionnaire de statistique religieuse pàg. 419-422, Jacques Paul Migne 1851
# Azov (Crimea)

Azov - Азов (ucraïnès) - és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 94 habitants. Pertany al districte de Krasnogvardiiske.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Azovski

Azovski (en rus: Азовский) és un poble (un possiólok) de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2013 tenia 268 habitants.

## Referències

* ↑ Карта села Бирючек в Астраханской области
* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010 года. 1. Численность и размещение населения Астраханской области». Arxivat de l'original el 2018-08-27. [Consulta: 18 març 2019].
* ↑ Расстояние от Бирючека до Камызяка
# Terra Lliure (desambiguació)

«Terra Lliure» té aquests significats:
* Terra Lliure: grup armat independentista català
* Terra Lliure (butlletí): butlletí interior dels catalans llibertaris a l'exili durant el franquisme
* Terra lliure: revista escrita en català, anarquista i afí a la Unió de Rabassaires de Catalunya que es va publicar el 1935 i el 1936 a Barcelona.

## Vegeu també

* Cronologia de Terra Lliure
# Territori de Xauen

El territori de Xauen va ser un dels cinc territoris en què es va dividir el protectorat espanyol del Marroc el 1935 i va perdurar fins a la independència del Marroc. Abans de la reorganització territorial del protectorat el 1943 es va dir regió de Gomara. Estava situeu al centre-oest del protectorat, entre el territori del Rif, a l'est, i els territoris de Jebala i Lucus, a l'oest. La capital era Xauen i estava dividit en les següents càbiles:

## Qadidats

En desembre de 1934 el Qadi de Regió residia a Xauen. Estava dividit en dos qadidats amb les següents càbiless:

### Qadidat de Xauen

* Beni Ziat
* Beni Sechyel
* El Ajmás, Chauen, Xauen o Chefchauen (en àrab oficialment شفشاون i col·loquialment الشاون)
* Guézaua
* Beni Ahamed
* Beni Selman

### Qadidat de Puerto Capaz

* Beni Jaled
* Beni Mansor
* Beni Buzera
* Beni Guerir
* Beni Smih, Puerto Capaz, El Jebha (en àrab, لجبهة)
* Beni Erzin
* Metiua

## Referències

* ↑ Villanova, José Luis. «La organización territorial del Protectorado español en Marruecos». Revista de Estudios Internacionales Mediterráneos. Arxivat de l'original el 2012-03-21. [Consulta: 6 febrer 2011].
# Bangana behri

Bangana behri és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 60 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les conques dels rius Mekong, Chao Phraya i Maeklong.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Singhanouvong, D., C. Soulignavong, K. Vonghachak, B. Saadsy i T.J. Warren, 1996. The main dry-season fish migrations of the Mekong mainstream at Hat Village, Muang Khong District, Hee Village, Muang Mouan District and Hatsalao Village, Paxse. Indigenous Fishery Development Project, Fisheries Ecology Technical Report no. 3. Lao People's Democratic Republic. 130 p.
* ↑ Rainboth, W.J., 1996. Fishes of the Cambodian Mekong. FAO Species Identification Field Guide for Fishery Purposes. FAO, Roma, 265 p.
* ↑ Vidthayanon, C., J. Karnasuta i J. Nabhitabhata, 1997. Diversity of freshwater fishes in Thailand. Office of Environmental Policy and Planning, Bangkok. 102 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Fowler, H. W. 1937. Zoological results of the third De Schauensee Siamese Expedition. Part VIII,--Fishes obtained in 1936. Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia v. 89: 125-264.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Terra de Wilczek

La Terra de Wilczek (rus: Земля́ Ви́льчека, Zemlià Víltxeka) és una illa de la Terra de Francesc Josep, Rússia, la segona més gran de l'arxipèlag rere la Terra de Jordi.
La seva superfície és de 2.203 km² i es troba majoritàriament coberta per glaceres, excepte dues petites franges a la costa occidental. El punt més alt de l'illa es troba a 606 msnm. A l'est hi ha l'illa Graham Bell, al sud petites illes, com les illes Klagenfurt o els illots Gorbounova, al sud-est l'illa Hall, a l'est les illes Komsomol, Hayes i Wiener Neustadt i al nord l'illa La Ronser.
Descoberta per l'expedició austrohongaresa al Pol Nord, l'illa va ser nomenada en honor del comte Johann Nepomuk Wilczek que fou el principal patrocinador de l'expedició. Els noruecs Paul Bjørvig i Bernt Bentsen, membres de l'expedició Wellmann de 1898-1899, van hivernar al Cap Heller, mentre l'equip dirigit per Walter Wellmann hivernaven al cap Tegethoff, a l'illa Hall, més al sud. Bentsen va morir durant l'hivern i Bjørvig hagué d'esparar 55 dies fins a ser rescatat.
Aquesta illa no s'ha de confondre amb la petita illa de Wilczek, situada al sud-oest de l'illa Salm, també del grup Francesc Josep i que porta el nom de la mateixa persona.

## Referències

* 1 2 «Franz-Joseph-Land Info - Wilczek Land - Kap Heller ». Arxivat de l'original el 2021-05-07. [Consulta: 11 desembre 2020].
# Atypena

Atypena és un gènere d'aranyes araneomorfes de la subfamilia Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per Eugène Louis Simon l'any 1894.
Es poden trobar a l'Àsia meridional i l'Àsia sud-oriental.

## Llista d'espècies

Segons The World Spider Catalog 12.0:
* Atypena adelinae Barrion & Litsinger, 1995 – Filipines
* Atypena cirrifrons (Heimer, 1984) – Índia, Xina, Laos, Tailàndia, Vietnam
* Atypena cracatoa (Millidge, 1995) – Indonèsia (Krakatau)
* Atypena ellioti Jocqué, 1983 – Sri Lanka
* Atypena pallida (Millidge, 1995) – Tailàndia
* Atypena simoni Jocqué, 1983 – Sri Lanka
* Atypena superciliosa Simon, 1894 (Espècie tipus) – Filipines
* Atypena thailandica Barrion & Litsinger, 1995 – Tailàndia

## Referències

* ↑ Simon, E. Histoire naturelle des araignées. Roret, 1894. DOI 10.5962/bhl.title.51973.
* 1 2 «Gen. Atypena Simon, 1894». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog (American Museum of Natural History).

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
# Atypichthys latus

Atypichthys latus és una espècie de peix pertanyent a la família dels kifòsids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 30 cm de llargària màxima (normalment, en fa 20).

## Hàbitat

És un peix marí, bentopelàgic i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic sud-occidental: Nova Zelanda i les illes Kermadec, de Lord Howe i Norfolk.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Francis, M., 1996. Coastal fishes of New Zealand. An identification guide. Reed Books.
* ↑ Francis, M.P., 1993. Checklist of the coastal fishes of Lord Howe, Norfolk, and Kermadec Islands, Southwest Pacific Ocean. Pac. Sci. 47(2):136-170.
* ↑ Francis, M. P., 1996. Geographic distribution of marine reef fishes in the New Zealand region. N.Z. J. Mar. Freshwat. Res. 30:35-55.
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.
* ↑ Masuda, H. i G.R. Allen, 1993. Meeresfische der Welt - Groß-Indopazifische Region. Tetra Verlag, Herrenteich, Melle. 528 p.
* ↑ Paulin, C., A. Stewart, C. Roberts i P. McMillan, 1989. New Zealand fish: a complete guide. National Museum of New Zealand Miscellaneous Series Núm. 19. xiv+279 p.

## Bibliografia

* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. World fishes important to North Americans. Exclusive of species from the continental waters of the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (21):243 p.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB