OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Publi Deci Mus (cònsol 312 aC)

Publi Deci Mus (en llatí: Publius Decius Mus) va ser un magistrat romà i militar. Era fill del cònsol del 340 aC Publi Deci Mus. Tot i pertànyer a una família plebea, els Deci, va ser escollit cònsol quatre vegades i va tenir altres càrrecs importants com el de dictador, o el de pontífex. Participant en la tercera guerra samnita va perdre la vida.

## Primer i segon consolat

Va ser elegit cònsol l'any 312 aC junt amb Marc Valeri Màxim i va haver de restar a Roma a causa d'una malaltia, mentre el seu col·lega dirigia la guerra contra els samnites. Va ser nomenat dictador pel temor del senat a una guerra contra els etruscs. Aureli Víctor diu que va guanyar un triomf sobre el samnites i va dedicar el botí a Ceres, però una inscripció que ho confirmaria sembla que podria ser una falsificació.
L'any 309 aC va servir com a llegat del dictador Luci Papiri Cursor Mugil·là. El 308 aC va ser cònsol per segona vegada amb Quint Fabi Màxim Rul·lià, i mentre aquest va fer la guerra als samnites, Mus la va fer als etruscs, amb els quals va pactar finalment una treva d'un any a canvi de pagar els vestits dels soldats romans durant aquell temps. El 306 aC va ser magister equitum del dictador Publi Corneli Escipió Barbat.
El 304 aC va ser censor amb Quint Fabi Màxim Rul·lià i es va reformar la llei de manera que els llibertini s'integressin a les tribus.

## Pontífex màxim

L'any 300 aCva ser censor per segona vegada i va defensar la llei Ogúlnia que obria el pontificat i el càrrec d'àugur als plebeus, en contra de la posició del patrici Appi Claudi Cec. Quan la llei va entrar finalment en vigor el mateix any, va ser un dels primers plebeus elegit pel col·legi de pontífexs.

## Tercera guerra samnita

L'any 297 aC va ser elegit cònsol per tercera vegada també amb Quint Fabi Màxim Rul·lià (per desig d'aquest). Els dos van anar al Samni per camins diferents i van devastar el país. El 296 aC va governar el Samni com a procònsol i, aprofitant que el gruix de l'exèrcit samnita havia anat a Etrúria per demanar reforços, va conquerir tres ciutats samnites: Murgàntia, Romulea i Ferentino
El 295 aC va ser cònsol per quarta vegada i també amb Quint Fabi Màxim Rul·lià. La coalició entre etruscs, samnites i gals amenaçava la república. Mus va ser enviat primer al Samni i després a Etrúria per ajudar a Màxim i va dirigir l'ala esquerra de l'exèrcit a la decisiva batalla de Sentinum, on va morir com un heroi.

## Notes

* ↑ Alguns relats atribueixen aquestes conquestes a Fabi Màxim o als cònsols de l'any.

## Referències

* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, IX, 29
* ↑ Sext Aureli Víctor, De viris illustribus Romae, 27
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, IX, 40-41
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 6-9
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe condita, X, 14-15
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 16-17
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 24
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 25-29
# Publi Deci Subuló

Publi Deci Subuló (en llatí Publius Decius Subulo) va ser un magistrat romà del segle ii aC.
Era un dels triumviri coloniae deducendae designats per establir una colònia romana a Aquileia l'any 169 aC. Probablement és el mateix personatge que el 168 aC el pretor Luci Anici va enviar a Roma per anunciar la seva victòria sobre els il·liris i la captura del rei Gentius.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XLIII, 17; XLV, 3
# Rada de Haro

Rada de Haro és un municipi de la província de Conca, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolución demográfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 66 | 67 | 56 | 62 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Púnic (desambiguació)

«Púnic» té aquests significats:
* Púnic, relatiu o pertanyent als púnics o cartaginesos, un poble fenici establert al nord d'Àfrica.
** Guerres Púniques, guerres entre els púnics i els romans.
* Idioma Púnic, llengua pròpia dels púnics, considerada la mateixa llengua que el fenici.
# Pàtria (pel·lícula de 1994)

Pàtria (títol original: Fatherland) és un telefilm estrenat l'any 1994, a partir de la novel·la policíaca ucrònica Fatherland de l'autor britànic Robert Harris. Ha estat doblat al català. Va aconseguir el Globus d'Or a la millor actriu secundària en sèrie, minisèrie o telefilm (Richardson) i 3 nominacions.

## Argument

El punt de sortida és un món on el Reich alemany ha triomfat sobre els Aliats a Europa, el 1944. La Gran Bretanya s'ha retut als nazis i aquests han assolit diverses victòries contra els soviètics, que han estat rebutjats més enllà dels Urals. Els Estats Units han vençut el Japó al Pacífic. L'acció es desenvolupa el 1964, vint anys després del final de la guerra a Europa. La guerra freda es desenvolupa entra el Reich i els Estats Units, els alemanys són encara en guerra amb els soviètics a Sibèria, on té lloc una guerrilla sagnant.
Durant aquest temps, el Reich regna sobre una Europa depenent. Berlín, renovada segons els plànols de Speer, és la ciutat més gran del món, on viu el Führer amb els seus 75 anys i que ningú no ha vist des d'anys. A la resta del món, els Beatles canten Yellow Submarine, el rei Eduard VIII del Regne Unit ha retrobat la seva corona amb la benedicció dels seus amics nazis i el president dels Estats Units és Joseph Kennedy, conegut per les seves simpaties cap al Reich.
La distensió està en marxa, els primers contactes han començat entre els americans i ela alemanys per considerar d'afluixar la guerra freda. Els americans que sostenen la màquina de guerra soviètica esdevenen cada cop més oberts a la possibilitat de pacificar les seves relacions amb el Reich. Ara bé, en aquest context intervenen diversos esdeveniments estranys; antics dignataris alemanys d'elevat rang són trobat morts. El SS Sturmbannführer Xavier March, de la Kriminalpolizei (la policia criminal i la SS s'han fusionat l'any 1936), porta la investigació amb el seu adjunt Max Jaeger. Fent equip amb una periodista americana, descobreixen llavors una veritat incòmoda que trastoca la seva visió de la història i els posa en perill.

## Repartiment

* Rutger Hauer: Xavier March
* Miranda Richardson: Charlie Maguire
* Peter Vaughan: Arthur Nebe
* Michael Kitchen: Max Jaeger
* Jean Marsh: Anna von Hagen
* John Woodvine: Martin Luther
* John Shrapnel: Odilo Globocnik anomenada Globus
* Clive Russell: Karl Krebs
* Clare Higgins: Klara
* Pavel Andel
* Petronella Barker
* Sarah Pastor
* Jan Bidlas
* Stuart Bunce
* Neil Dudgeon

## Referències

* ↑ «Pàtria». esadir.cat.
* ↑ «Fatherland». IMDb.
# Psychoda salicornia

Psychoda salicornia és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids.

## Hàbitat

Viu a les maresmes.

## Distribució geogràfica

Es troba a Austràlia (Nova Gal·les del Sud) i les illes Hawaii.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Quate, L. W., 1954. A revision of the Psychodidae of the Hawaiian Islands (Diptera). Proceedings of the Hawaiian Entomological Society. 15:335-356.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Australian Faunal Directory (anglès)
* ↑ Duckhouse, D. A., 1966. Psychodidae (Diptera, Nematocera) of Southern Australia: subfamily Psychodinae. Transactions of the Royal Entomological Society of London, 118: 153–220.
* ↑ Checklist to the Australian species - Psychodidae (anglès)
* ↑ Atlas of Living Australia (anglès)
* ↑ Insects in Hawaii on Flickr (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Psychoda rujumensis

Psychoda rujumensis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba al Iemen.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Ježek, J, van Harten A., 2005. Further new taxa and little-known species of non-biting moth flies (Diptera, Psychodidae) from Yemen. Acta Entomologica Musei Nationalis Pragae. 45:199-220.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Rafael Antonio Niño Munévar

Rafael Antonio Niño Munévar (Cucaita, Boyacá, 11 de desembre de 1949) va ser un ciclista colombià que va córrer entre 1970 i 1982.
Niño fou un dels millors ciclistes colombians dels anys setanta, aconseguint nombroses victòries en les curses nacionals més importants: sis edicions de la Volta a Colòmbia i cinc del Clásico RCN. Corrent sempre com a amateur, el 1974 feu el salt al professionalisme, militant a l'equip italià Jolly Ceramica.
En retirar-se com a ciclista passà a desenvolupar tasques de director esportiu en diferents equips nacionals com ara l'equip Café de Colombia durant quatre anys.

## Palmarès

* 1970
** 1r a la Volta a Colòmbia
** 1r a la Volta a Colòmbia sub-23 i vencedor d'una etapa
* 1971
** 1r al Clásico RCN
* 1972
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Colòmbia
* 1973
** 1r a la Volta a Colòmbia i vencedor de 2 etapes
** Vencedor d'una etapa del Clásico RCN
* 1975
** 1r a la Volta a Colòmbia i vencedor de 3 etapes
** 1r al Clásico RCN i vencedor de 2 etapes
* 1977
** 1r a la Volta a Colòmbia i vencedor de 3 etapes
** 1r al Clásico RCN
* 1978
** 1r a la Volta a Colòmbia i vencedor d'una etapa
** 1r al Clásico RCN i vencedor de 2 etapes
* 1979
** 1r al Clásico RCN i vencedor d'una etapa
* 1980
** 1r a la Volta a Colòmbia i vencedor de 2 etapes
* 1981
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Colòmbia

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1974. 41è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa de Rafael Antonio Niño a sitiodeciclismo.net
* Historia. En los años 70, el Clásico RCN se fortaleció Arxivat 2014-02-02 a Wayback Machine. a clasicorcn.com.co
* Els vencedors d'etapa de la Volta a Colòmbia en el període 1951-1978 Arxivat 2012-03-08 a Wayback Machine. a members.fortunecity.es
* Els vencedors d'etapa de la Volta a Colòmbia en el període 1979-2009 Arxivat 2012-03-08 a Wayback Machine. a members.fortunecity.es
# Rafael Arenas García

Rafael Arenas García (Vegarrozadas, 22 de juny de 1967) és un jurista i escriptor espanyol.

## Biografia

Nascut en la localitat asturiana de Vegarrozadas (pertanyent al municipi de Castrillón) en 1967, en 1990 es va llicenciar en Dret per la Universitat d'Oviedo (UO) i es va doctorar, també per la UO, en 1994. En aquesta mateixa universitat va ser becari de recerca entre 1991 i 1994 i va ser professor associat entre 1994 i 1996. El 3 de desembre de 1996 va passar a ser professor titular de Dret Internacional Privat a la Universitat Autònoma de Barcelona i des del 2 de juny de 2005 n'és catedràtic. És autor de més de 150 publicacions de temàtica jurídica i ha estat col·laborador de diversos diaris com ABC, El Periódico de Catalunya, El Confidencial i Crónica Global. En l'actualitat, entre 28 de setembre de 2015 i octubre de 2016 fou president de Societat Civil Catalana.

## Referències

* ↑ «Rafael Arenas sustituye a Bosch al frente de Sociedad Civil Catalana» (en castellà). abc.
* ↑ «Rafael Arenas García | Desarrollo del Derecho de Sociedades en la UE» (en espanyol europeu). Arxivat de l'original el 2018-07-12. [Consulta: 11 juliol 2018].
# Rafael Anson Oliart

Rafael Anson Oliart (Sant Sebastià, 12 de setembre de 1935), és un empresari espanyol especialitzat en imatge i comunicació. És germà de Luis María Anson Oliart.

## Biografia

Germà del periodista Luis María Anson i de l'escriptor Francisco Anson Oliart. També va tenir una germana gran, Maria Clotilde, morta el 1994. Doctor en Dret, va ingressar per oposició al Cos de Tècnics d'Informació i Turisme. La seva presència a l'Administració espanyola durant la dècada dels anys seixanta va portar a ser un dels impulsors dels denominats Plans de desenvolupament.
Fou president del Centre d'Investigacions Sociològiques durant un breu període entre el juliol de 1973 i el febrer de 1974. Posteriorment seria nomenat director de l'Institut d'Opinió Pública i el 23 de juliol de 1976 va ser nomenat director general de Radiotelevisió Espanyola, càrrec en el qual romangué fins a novembre de 1977. Durant aquesta etapa va propiciar l'obertura del medi als nous temps democràtics marcats pels esdeveniments de la Transició i en aquest sentit propugnà una absoluta remodelació dels Telediarios.
Al febrer de 1978 passa a exercir la Presidència de la Coordinadora d'associacions professionals de la Comunicació Social. Posteriorment col·laborà estretament, com a assessor, amb el President del Govern, Adolfo Suárez.
Durant els anys 80 va presidir la Fundación de Estudios Sociológicos.
És president de l'Acadèmia Espanyola de Gastronomia.
El 2005 va impulsar, al costat del seu germà Luis Maria, el llançament del diari gratuït Ahora.
Des de novembre de 2010 és membre del Consell d'Honor de l'Escola Internacional de Cuina de Valladolid.
També és Diplomat a l'Escola Nacional d'Administració Francesa (ENA), periodista i psicòleg.

## Referències

* ↑ Libertad Digital
* ↑ «Datos Empresa». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 13 juliol 2012].
* ↑ Los muertos por la Inquisición Española
* ↑ Quiosco El Mundo Rafael Anson, 'un buen asesor'
* ↑ «Academia TV». Arxivat de l'original el 2012-06-29. [Consulta: 13 juliol 2012].
# Quintino Cunha

José Quintino da Cunha (Itapajé, Ceará, 24 de juny de 1875 - 1943) fou un advocat, escriptor i poeta de Brasil.
Es llicencià en la Facultat de Dret de Ceará el 1909, on començà a exercir d'advocat criminalista. Fou diputat de l'estat entre 1913 i 1914. Fou bastant conegut pel seu estil irreverent i carismàtic, així com per les anècdotes que explicava.
Existeix un barri de Fortaleza que té el seu nom en el seu honor.

## Referències

* ↑ «Diccionari Cravo Albin». Arxivat de l'original el 2007-10-27. [Consulta: 20 desembre 2008].
* ↑ Consultor Jurídic
# Quintin Mikell

Quintin Mikell (nascut el 16 de setembre de 1980 a Nova Orleans, Louisiana) és un exjugador professional de futbol americà que jugà en la posició de saguer a la NFL als Philadelphia Eagles, St. Louis Rams i Carolina Panthers.

## Referències

* ↑ «quintin mikell signs panthers». Arxivat de l'original el 2013-09-04. [Consulta: 19 setembre 2013].

## Enllaços externs

* Mikella a la pàgina dels Eagles Arxivat 2008-12-16 a Wayback Machine.
# Rama (divinitat)

En la cultura hindú, Rāma (també conegut com a Ramachandra) és el setè avatar (encarnació terrestre d'un Déu) del Déu hindú Vixnu. També, segons textos hinduistes, és considerat el rei d'Ayodhya. Va néixer a l'Índia, concretament a Suryavansha (després passà a anomenar-se Raghuvansha) per alliberar-la del dimoni Ràvana. En algunes sectes ramacèntriques, Rama és considerat més un ésser suprem que no pas un avatar. Actualment és el déu més popular de l'Índia.

## Nomenclatura

Rama s'escriu:
* en IAST: rāma
* en devanagari:राम
* en cambodjà:ព្រះរាម
* en tailandès:พระราม
* en laosià:ພຣະຣາມ
* en birmà:Yama
* en tagal:Rajah Bantugan.
A més a més, rep altres noms, com per exemple:
* Ramachandra: rama: ‘plaer’ i chandra: ‘lluna’, en l'antic idioma sànscrit.
* Rághava: ‘descendent de Raghu’ (antic rei mític).
* Raghupati: ‘líder de la dinastia Raghu’.
* Rāja Rāma (rayarrám): ‘rei Rama’.
* Sitapati: ‘amo de Sītā’ (la seva esposa)
* Dasarathi: ‘fill del rei Dásarath’
* Dasaratha-suta: ‘fill de Dásarath’.

## Referències

* ↑ Gupta, S.M. (1993). Vishnu and His Incarnations. South Asia Books.
* ↑ Ganguly, S. (2003). "The Crisis of Indian Secularism". Journal of Democracy 14 (4): 11–25. doi:10.1353/jod.2003.0076. Consultat 2008-04-12.
* ↑ Singaravelu Sachithanantham (2004). The Ramayana Tradition in Southeast Asia. University Malaya Press. ISBN 983-100-234-2
Viccionari
# Ramacca

Ramacca (sicilià Ramacca) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Catània. L'any 2008 tenia 10.736 habitants. Limita amb els municipis d'Agira (EN), Aidone (EN), Assoro (EN), Belpasso, Castel di Iudica, Lentini (SR), Mineo, Palagonia, Paternò i Raddusa.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Giovanni Malgioglio | Centredreta |
# Qinghai

Qinghai (?·pàg.) (xinès: 青海; Pinyin: Qīnghǎi; Wade-Giles: Ch'ing-hai; Postal System Pinyin: Tsinghai; tibetà: མཚོ་སྔོན་ mtsho-sngon; mongol: Köke Naγur; manxú: Huhu Noor) és una província de la República Popular de la Xina, que rep el nom del gran llac Qinghai. Limita amb Gansu al nord-est, la Regió Autònoma de Xinjiang al nord-oest, Sichuan al sud-est, i la Regió Autònoma del Tibet al sud-est.

## Geografia

El clima de la regió és extrem, amb hiverns extremadament crus i estius molt calorosos, i amb poques precipitacions. La província és un elevat altiplà, amb una altura mitjana de 3.000 metres sobre el nivell del mar, envoltada d'altes muntanyes. En Qinghai neixen els rius Groc, Yangzi i Lancang.

## Economia

Les indústries principals de la regió són les dedicades a l'extracció de gas natural i petroli. Existeixen també depòsits de sosa, bòrax i brom. En la zona hi ha més de 30 llacs salats que produïxen més de 70 bilions de tones de sal a l'any. L'agricultura està poc desenvolupada, al contrari de la ramaderia. Més del 50% del territori de la província està destinat a pastures. A Qinghai es crien iaks, cavalls i ovelles.

## Història

La major part de Qinghai forma part de les antigues províncies tradicionals de Kham i Amdo del Tibet. Ha estat lloc de naixement de moltes influents figures tibetanes, com Tsongkapa i molts dels Dalai Lama.
El 1928 esdevingué província de la República de la Xina. A partir de 1949, la província va esdevenir lloc d'empresonament de gran nombre de presoners, molts d'ells polítics. Entre ells es trobaven destacats membres del Kuomintang o participants en la Revolució Cultural.

## Divisió administrativa

Qinghai és dividida en una ciutat-prefectura, (Xining), una prefectura (Haidong), i sis prefectures autònomes: Haibei, Hainan, Huangnan, Golog, Gyêgu, i Haixi.

## Enllaços externs

* Qinghai - Lloc web oficial
* (castellà) (xinès) Memoriales de Qinghai
# Pàccia

Pàccia (grec antic: Πακτύη) va ser una ciutat de l'antiga Grècia situada al Quersonès Traci. Es diu que la va fundar Milcíades el Jove. Segons Heròdot, Milcíades el Vell va fer erigir una muralla entre Càrdia, situada al golf de Melas, i Pàccia, situada a la Propòntida, per evitar que els apsintis envaïssin el Quersonès Traci. La ciutat va formar part de la Lliga de Delos. Quan Alcibíades va ser privat del govern per segona vegada, es va exiliar a aquesta ciutat.
L'any 1307, en el marc de la Venjança Catalana, els almogàvers van massacrar els habitants de Pàccia, incloent-hi homes, dones, infants i animals. Les restes de la ciutat es troben a uns 3 km al sud del municipi turc de Bolayır.

## Notes

* ↑ Segons el Diccionari Grec-Català, p. 1285

## Referències

* ↑ Vides paral·leles (vol. V): Coriolà i Alcibíades. Demòstenes i Ciceró
* ↑ Smith, William (ed.). «Pactye». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 21 novembre 2022].
* ↑ Montcada, 1875, p. 119 i 120.

## Bibliografia

* de Montcada, F. Expedición de los catalanes y aragoneses contra turcos y griegos (en castellà). Juan Oliveres, 1875.
# Rafael Moreno Alba

Rafael Moreno Alba (Madrid, 1942 - 28 d'octubre de 2000) va ser un director de cinema espanyol.

## Biografia

Va cursar estudis en Dret i Nàutica, però va abandonar l'advocacia i la marina mercant per a ingressar de meritori en un equip de direcció de cinema. Va treballar com a script i ajudant de direcció abans de dirigir la seva primera cinta, Gallos de pelea (1969), una coproducció amb Tunísia, en la qual es narrava l'experiència d'un grup de mercenaris.
La seva segona cinta, Las melancólicas (1971), de la que també en fou guionista, era ambientada en un manicomi del segle xix i fou rodada en doble versió, una per a l'interior i l'altra per a l'estranger. Aquesta pel·lícula li donà prou notorietat per rodar a Portugal Triángulo amb Núria Espert (1972) i l'adaptació del clàssic Pepita Jiménez (1975), protagonitzada per Sarah Miles. Tanmateix, la notorietat li arribarà amb la sèrie Los gozos y las sombras (1982), adaptació televisiva de la novel·la homònima de Gonzalo Torrente Ballester, protagonitzada per Carlos Larrañaga, Eusebio Poncela o Amparo Rivelles. En 1984 va realitzar Proceso a Mariana Pineda, protagonitzada per Pepa Flores. El 1993 va obtenir el Colón d'Or del Festival de Cinema Iberoamericà de Huelva amb El beso del sueño. protagonitzada per Maribel Verdú. Va morir d'un càncer el 28 d'octubre del 2000 a Madrid.

## Filmografia

* Gallos de pelea (1969)
* Las melancólicas (1971),
* Triángulo (1972)
* Pepita Jiménez (1975)
* La noche de los cien pájaros (1976)
* Mis relaciones con Ana (1979)
* Los gozos y las sombras (1982) sèrie de televisió
* Proceso a Mariana Pineda (sèrie de televisió, 1984)
* Pasos largos (1986)
* El exilio interior (1987)
* El beso del sueño (1992)

## Referències

* ↑ Rafael Moreno Alba a buscabiografias.com
* ↑ Fallece Rafael Moreno Alba, director de «Los gozos y las sombras», El Periódico de Ibiza, 30 d'octubre de 2000
* ↑ Rafael Moreno Alba, director de cine y televisión, El País, 30 d'octubre de 2000
# Rafael González (músic)

Rafael González (Barcelona, 24 de juliol de 1892 - Madrid, 1979) va ser un pianista i pedagog català que va viure durant bona part de la seva vida a l'Argentina. Va estudiar a Madrid i el 1904 es va traslladar a Argentina, on va formar-se en piano amb Julián Aguirre i en harmonia i contrapunt amb Ricardo Rodríguez en el conservatori de Buenos Aires. Va ser el primer pianista de l'Associació Wagneriana de la mateixa ciutat i també va formar part del Conjunt del Diapasó durant deu anys (1913-1923). L'any 1915 va estrenar les Variacions simfòniques de Franck, i el 1932 va tocar amb Ernesto Halffter les Noches en los jardines de España, de Manuel de Falla, repetint-la l'any 1939 sota la batuta de l'autor. Un cop es funda el Conservatori Nacional de Música de Buenos Aires, López Buchardo li va demanar ocupar la càtedra de piano. Va ser un dels intèrprets de música de cambra més destacats, acompanyant a artistes com Ninon Vallin, Chonchita Badía o Pierre Fournier. L'any 1933 va ser membre de l'equip directiu del Teatre Colón, on del 1956 al 1957 va ser-ne el director artístic. L'any 1958 juntament amb Victoria Ocampo i Juan José Castro, van formar part de la comissió fundadora del Fons Nacional de les Arts. A finals de 1974 va tornar a Madrid, on va morir el 1979.

## Referències

* 1 2 Franco, Enrique «Primera y última noticia de Rafael González». El País, 02-09-1979.
* ↑ Congreso Internacional de Piano. La música latinoamericana para piano (en castellà). Buenos Aires: Congres Internacional de Piano, 2010.
# Rafael González Córdova

Rafael González Córdova (Santiago de Xile, 24 d'abril de 1950) és un exfutbolista xilè.

## Selecció de Xile

Va formar part de l'equip xilè a la Copa del Món de 1974.

## Referències

* ↑ «1974 FIFA World Cup Germany». Arxivat de l'original el 2011-10-03. [Consulta: 17 desembre 2017].
* ↑ Rafael González Córdova Fitxa i estadístiques a la FIFA
# Rafaël

Rafaël és una pel·lícula dramàtica neerlandesa del 2018 dirigida per Ben Sombogaart. La pel·lícula està basada en el llibre homònim de Christine Otten. El juliol de 2018, va ser una de les nou pel·lícules preseleccionades per ser la candidatura neerlandesa a la millor pel·lícula de parla no anglesa als 91ns premis Oscar, però no va ser seleccionada. S'ha doblat al català per La 2, que va emetre-la el 6 d'octubre de 2022.

## Repartiment

* Mehdi Meskar com a Rafael
* Melody Klaver com a Kimmy
* Nabil Mallat com a Nazir

## Referències

* ↑ «Rafael Begins Filming in Croatia». Film News Europe. [Consulta: 21 juliol 2018].
* ↑ «Feature Film Academy Entry». EYE Film Institute Netherlands, 20-07-2018. Arxivat de l'original el 13 de juliol 2019. [Consulta: 21 juliol 2018].
* ↑ «Segueix en directe #ElCinemaDeLa2: 'Rafael'». RTVE Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2022].