OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sind (desambiguació)

«Sind» té aquests significats:
* Sind (regió)
* Sind (província del califat)
* Província britànica del Sind
* Província pakistanesa del Sind
* Riu Sind
# Sindactília

La sindactília (del grec συν, "junt", i δακτυλος, "dit") és la fusió congènita o accidental de dos o més dits entre si. Passa normalment en alguns mamífers com el siamang, però és inusual en els humans. La sindactília és la malformació congènita dels membres més freqüent, amb una incidència d'1 entre cada 2.000-3.000 nascuts vius. Pot ser classificada com a simple quan només afecta teixits tous o complexa quan afecta els ossos o ungles de dits adjacents.

## Genètica

Els locus associats a la sindactília són:
* Tipus I - 2q34-Q36
* Tipus II - 2q31-q32
* Tipus III - 6q21-Q23
* Tipus IV - 7q36
* Tipus V - 2q31-q32

## Referències

* ↑ Sato D, Liang D, Wu L, et al -007-0150-5 A syndactyly type IV locus mapes to 7q36. 52, 2007, p. 561-4. DOI 10.1007/s10038-007-0150-5.
* ↑ Bosse K, Betz RC, Lee JA, et al Localization of a generar for syndactyly type 1 to chromosome 2q34- Q36. 67, 2000, p. 492-7.

## Vegeu també

* Hallux
* hàl·lux valg (o galindó)
# Serveis d'Escriptori Remot

Els Serveis d'Escriptori Remot (de l'anglès Remote Desktop Services), antigament conegut com a Serveis de Terminal (o Terminal Services) són un component dels sistemes operatius Microsoft Windows que permet a un usuari accedir a les aplicacions i dades emmagatzemades en un altre ordinador amb un accés per xarxa.
Basat en el protocol d'escriptori remot (Remote Desktop Protocol (RDP)) apareix per primera vegada al Windows NT 4.0 (Terminal Server Edition).
Els productes Windows 2000 Server, Windows 2000 Advanced Server, Windows 2000 Datacenter Server, Windows Server 2003 i Windows Server 2008 s'han introduït algunes millores i funcionalitats noves.
Microsoft proporciona el programari client per a totes les versions de Windows 32 bits i per a Mac OS X d'Apple. L'ús dels serveis de terminal requereix tres components:
* Servidor de Terminal Server.
* Client de Terminal Server.
* Protocol d'escriptori remot.
La instal·lació d'aquest component no suposa cap problema, ja que s'incorpora en els sistemes operatius. Cal diferenciar entre dos tipus d'instal·lació:
* Mode Administració remota: proporciona accés remot als servidors per part dels administradors. Suporta, a més de la sessió de consola, dues sessions més, sense haver de pagar cap llicència extra.
* Mode Servidor d'Aplicacions: permet l'accés simultani per part de diversos clients remots. En aquest cas sí que és necessari adquirir llicències de terminal.
Una bona guia per instal·lar aquest component es pot trobar en aquesta pàgina Arxivat 2011-06-02 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Escriptori remot
* Servidor de terminals
* Azure Virtual Desktop

## Referències

* ↑ «Remote Access Software». [Consulta: 12 agost 2018].
* ↑ «Windows Remote Desktop Services spotlight». [Consulta: 27 agost 2013].
# Serveis de Trànsit Aeri

Els Serveis de trànsit aeri són els serveis que regulen i presten ajuda a les aeronaus en temps real per tal de garantir una operació segura. Els serveis de trànsit aeri estan establerts a l'annexe 11 de la OACI.
Els serveis de trànsit aeri es poden dividir en:
* Servei de Control de Trànsit Aeri, encarregat de mantenir les aeronaus separades longitudinal, vertical i lateralment, segons les distàncies mínimes de separació establertes. També coordina la transferència de la responsabilitat del control de vol d'una dependència a l'altre, ja que, l'aeronau, no ha de estar en cap moment sota el control de més d'una dependència de trànsit aeri.
* Servei d'Informació de Vol, encarregat de proporcionar informació d'interès per l'operació segura de les aeronaus que volen a l'espai aeri controlat. La informació inclou dades meteorològiques del temps significatiu (SIGMET), canvis en l'estat de funcionament de les ajudes per a la navegació i a les condicions dels aeròdroms i d'altres instal·lacions que puguin tenir importància per la seguretat. La informació que reben els vols IFR i els vols VFR son diferents.
* Servei d'Alerta, encarregat d'avisar a les organitzacions de cerca i salvament quan una aeronau ho necessita. Els serveis d'alerta es donen sistemàticament a totes les aeronaus que reben serveis de control de trànsit aeri
Els objectius del serveis trànsit aeri són:
* Prevenir col·lisions entre aeronaus oferint assessorament sobre l'operació segura i eficient dels vols.
* Organitzar i mantenir un flux ordenat de trànsit aeri.
* Notificar a les organitzacions de cerca i salvament quan es produeixi algun anomalia en l'operació d'una aeronau
En espai aeri controlat, els controladors de trànsit aeri són els encarregats de proporcionar tots els serveis de trànsit aeri, mentre que a l'espai aeri no controlat, on només s'ofereixen el serveis d'informació de vol i el servei d'alerta, aquests poden ser proporcionats per operadors d'informació de vol o controladors trànsit aeri.

## Referències

* 1 2 3 4 Gómez, Roberto Julio. El vuelo. Manual de formación para pilotos. (en castellà). Buenos Aires: Tecnibook Ediciones, 2011, p. 25-27. ISBN 9789871759071.
# Eloi Detouche

Eloi Detouche fou un industrial i dirigent patronal francès. Membre de la comunitat francesa de Barcelona, proposà la creació de la revista aliadòfila Iberia. President de la federació d'empreses d'acer, va esdevenir una peça clau a Foment del Treball Nacional entre 1918 i 1919.

## Referències

* 1 2 Safont, Joan. Per França i Anglaterra. A Contra Vent, 2012, p. 24. ISBN 9788415720010.
* ↑ Morén i Alegret, Ricard. «Inmigración extranjera y organizaciones capitalista en Barcelona» (en castellà). Madrid: II Congreso sobre la inmigración en España, 01-10-2000. Arxivat de l'original el 2013-12-24. [Consulta: 21 desembre 2013].
# Emőke Baráth

Emőke Baráth (21 de novembre de 1985) és una soprano hongaresa. Va començar els seus estudis musicals a Gödöllő, on s'especialitzà en piano i violoncel, i després va continuar els estudis d'arpa i vocals a l'Escola Secundària de Música Szent István Király de Budapest.
Va començar els seus estudis de cant sota la direcció de József Hormai. La seva professora a l'Acadèmia de Música Ferenc Liszt (2007-2012) va ser Júlia Pászthy, i el curs 2011/2012 també es va graduar al Conservatori Luigi Cherubini de Florència, on va ser alumna de Leonardo de Lisi. Ha participar en classes magistrals de Barbara Bonney, Kiri Te Kanawa, Éva Marton, Klára Kolonits, Nancy Argenta, Masaaki Suzuki, Alfred Brendel, Ferenc Rados, Sass Sass, Deborah York, Nicholas Clapton i Andrea Meláth.
Ja al començament de la seva carrera, Baráth va obtenir molts reconeixements nacionals i internacionals. Entre altres, va guanyar el tercer lloc al Concurs Internacional de Cant Antonín Dvořák de Karlovy Vary. El 2011, va guanyar el Primer Premi al Segon Concurs Internacional de Cant d'Òpera Barroca d'Innsbruck, així com el Gran Premi del Festival de Verbier. A més, el treball de Baráth va ser reconegut amb el premi Hungarian Junior Prima el 2011.
Baráth és especialment coneguda pels papers principals de les òperes de Cavalli, Elena amb Leonardo García Alarcón el 2013, i Hipermestra al Festival de Glyndebourne amb William Christie el 2017. El maig de 2018, va signar un contracte de gravació exclusiu amb Erato. Està representada professionalment per la companyia francesa Concerts Parisiens.
El 2017, va fer el seu debut al Carnegie Hall amb l'orquestra barroca Il Pomo d'Oro interpretant un programa ddedicat al seicento. Va cantar el paper principal de Doriclea d'Alessandro Stradella en un enregistrament i en un concert a Roma a l'Accademia Nazionale di Santa Cecilia amb Il Pomo d'Oro i Andrea de Carlo.

## Referències

* ↑ «Emöke BARÁTH - Soprano». www.concertsparisiens.fr. Arxivat de l'original el 2020-02-03. [Consulta: 17 agost 2023].
* ↑ BBC Glyndebourne 2017 Emőke Baráth as Hipermestra in Cavalli's Hipermestra
* ↑ Warner Classics 22 May 2018 " Erato is proud to sign an exclusive recording contract with Emőke Baráth. "
* ↑ «Emőke BARÁTH - Soprano | Les Concerts Parisiens». www.concertsparisiens.fr. [Consulta: 29 setembre 2020].
# En'en no Shōbōtai

En'en no Shōbōtai (炎炎ノ消防隊), també conegut com a Fire Force, és un manga japonès escrit i dibuixat per Atsushi Ōkubo, encara en publicació. El publica l'editorial Kodansha i ha estat llicenciat a diversos països.
Ha estat adaptat a anime, que consta actualment de dues temporades.

## Argument

L'any 198 de l'era solar, Tòquio és una metròpoli molt poblada que es veu amenaçada per dimonis que fan que la gent esclati en flames a l'atzar. Els únics capaços d'aturar-los són els pirolluitadors, un grup de bombers especialitzat. El jove Shinra, dotat de la capacitat d'encendre els seus peus i viatjar a la velocitat d'un coet, vol esdevenir un heroi i és conscient que aquest grup és el lloc adient. Tanmateix, no és bo en seguir ordres.

## Manga

El manga començà a publicar-se el setembre de 2015 a la revista Weekly Shōnen Magazine, de l'editorial Kodansha, finalitzada la publicació del manga Soul Eater (2013) i la producció del seu anime (2014). A mesura que se n'han anat publicant els capítols, se n'han fet volums recopilatoris. Actualment se n'han publicat 25.
Ha estat llicenciat a diversos països com Itàlia, Alemanya, Taiwan, Espanya o Portugal.

## Anime

El novembre de 2018 s'anuncià l'adaptació del manga en una sèrie d'anime, produïda per David Production i emesa per TBS. Consta de dues temporades, la primera va començar el juliol de 2019 i va acabar l'emissió el desembre del mateix any, amb un total de 24 episodis. Pel que fa a la segona temporada, encara en emissió, va començar a emetre's el 3 de juliol de 2020 a la cadena TBS. La direcció l'assumí Tatsuma Minamikawa, en substitució de Yuki Yase.

## Referències

* 1 2 «Fire Force (manga)» (en anglès). Anime News Network. [Consulta: 20 octubre 2020].
* 1 2 Pineda, Rafael Antonio. «Fire Force Anime Season 2 Premieres on July 3» (en anglès). Anime News Network, 17-06-2020. [Consulta: 20 octubre 2020].
* ↑ «Fire Force (TV 2)» (en anglès). Anime News Network. [Consulta: 20 octubre 2020].
* 1 2 3 «Fire Force (TV)» (en anglès). Anime News Network.
* 1 2 Pineda, Rafael Antonio. «Fire Force Manga by Soul Eater's Atsushi Ohkubo Gets TV Anime by David Production» (en anglès). Anime News Network, 13-11-2018. [Consulta: 20 octubre 2020].
* ↑ Pineda, Rafael Antonio. «Soul Eater's Atsushi Ohkubo Starts En En no Shōbōtai Manga» (en anglès). Anime News Network, 07-07-2015. [Consulta: 20 octubre 2020].
* ↑ «「炎炎ノ消防隊」既刊・関連作品一覧» (en japonès). Kodansha. [Consulta: 20 octubre 2020].
* ↑ Sherman, Jennifer. «Cider Girl Perform Fire Force Anime's 2nd Season Ending Song» (en anglès). Anime News Network, 27-05-2020. [Consulta: 20 octubre 2020].
# En-Men-Dur-Ana

En-Men-Dur-Ana o En-men-dur-ana (també Emmeduranki) de Zimbir (Sippar) va ser un mític rei sumeri que consta a la Llista de reis sumeris. Aquesta llista indica que va ser el setè, i podia haver regnat a l'entorn del 3000 aC.
El seu nom vol dir "El Cap dels poders de Dur-an-ki", i Dur-an-ki vol dir "Lloc de trobada entre el cel i la terra" (literalment "enllaç entre damunt i sota"). La ciutat de Sippar estava associada al culte de la deïtat solar Utu, després Shamash en llengua semítica. El mite escrit diu que el rei els déus Shamash i Adad el van portar al cel, i allí va aprendre els secrets del cel i la terra. La tradició el considerava l'ancestre dels sacerdots del déu del sol; a vegades se'l lliga amb el patriarca bíblic Henoc. Al seu regnat se li dona una durada de 21.000 anys.

## Referències

* ↑ Lambert, Wilfred G. "Enmeduranki and Related Material". A: Journal of Cuneiform Studies vol. 21: special volume honoring Professor Albrecht Goetze. Cambridge, Mass.: American Schools of Oriental Research, 1969, p. 128-130
# Silurus sinensis

Silurus sinensis és una espècie de peix de la família dels silúrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kobayakawa, M. 1989. Systematic revision of the catfish genus Silurus, with description of a new species from Thailand and Burma. Jap. J. Ichthyol. 36(2):155-186.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Simó

«Simó» té aquests significats:
* Simó (motocicleta), marca catalana de motocicletes, fabricades a Barcelona al segle xx per Miquel Simó
* Tribu de Simó
* Biografies:
** Simó (nom).
** Simó de Tràcia, príncep traci de la meitat del segle iv aC.
** Simó d'Atenes, filòsof grec.
** Simó Cananeu, un dels dotze apòstols de Jesucrist.
** Simó Hippítric, escriptor grec sobre veterinària.
** Simó Mag, religiós potser cristià, considerat el primer heretge.
** Simó Sofista, sofista i polític grec.
** Simó de Tebes, escriptor religiós grec.
** Simó Treni, poeta grec.
** Simó de Magnèsia, metge grec.
** Simó d'Egina, escultor grec.
** Simos de Salamina, escultor grec.
** Isabel-Clara Simó, escriptora alcoiana.
** Miquel Simó, diversos personatges.
# Sistema obert (teoria de sistemes)

Un sistema està obert quan es produeix un intercanvi amb l'exterior del sistema (de matèria, energia...). La majoria de sistemes tenen intercanvis amb l'exterior, és a dir, amb altres sistemes de la mateixa o diferent dimensió. Des d'un punt de vista energètic els ecosistemes són sistemes oberts, ja que hi ha una entrada i sortida d'energia. En el nostre cas, l'energia arriba principalment a través del sol i es perd en forma de calor.

## Referències

* ↑ Glossary Arxivat 2007-08-17 a Wayback Machine. Maxwell Demon, 1998.
* ↑ Luhmann, Niklas. Social Systems. Stanford: Stanford University Press, 1995; pp. 6-7

## Bibliografia

* Khalil, E.L. (1995). Nonlinear thermodynamics and social science modeling: fad cycles, cultural development and identificational slips. The American Journal of Economics and Sociology, Vol. 54, Issue 4, pp. 423–438.
* Weber, B.H. (1989). Ethical Implications Of The Interface Of Natural And Artificial Systems. Delicate Balance: Technics, Culture and Consequences: Conference Proceedings for the Institute of Electrical and Electronic Engineers.

## Enllaços externs

* OPEN SYSTEM Arxivat 2018-06-30 a Wayback Machine., Pricipea Cybernetica Web, 2007.
# Sistema operatiu de Hollywood

S'anomena sistema operatiu de Hollywood (Hollywood operating system o Hollywood OS en anglès) a qualsevol sistema operatiu fictici que apareix en el cinema i la televisió. El nom en si mateix és erroni, ja que el terme en realitat es refereix a sistemes operatius, ordinadors, maquinari, internetworking o aplicacions. Aquests sistemes normalment comparteixen funcions comunes amb els sistemes operatius reals, però tendeixen a ser capaços de realitzar aquestes funcions a velocitats molt més ràpides, amb una interfície gràfica d'usuari no tan estètica i són excepcionalment més funcionals que el programari d'avui en dia. Per exemple, un sistema operatiu de Hollywood, pot ser capaç de descarregar arxius extremadament grans en pocs segons, mostrar missatges d'error en un gran text vermell, connectar amb qualsevol ordinador, sigui terrestre o alienígena (com a Independence Day), i permetre a qualsevol usuari, introduir-se als ordinadors extremadament segurs del govern amb facilitat. També tendeixen a tenir efectes de so innecessaris acompanyant qualsevol cosa que succeeixi. Algunes versions no fan servir ratolí, i tot es realitza per teclat o per un dispositiu d'entrada alternatiu.
El sistema també pot fer tasques que són virtualment impossibles (com a mínim sense l'ajuda d'intel·ligència artificial avançada), com és l'habilitat de fer zoom en un detall d'una fotografia fins a una resolució excessiva (com a CSI: Crime Scene Investigation - Las Vegas).
La interfície sovint utilitza números o altres caràcters que es mouen ràpidament quan un personatge accedeix a gran quantitat d'informació (com a Matrix o Hackers). La interfície pot contenir parts de diferents sistemes operatius reals en un sol sistema. Per exemple, a Office Space (Trabajo basura), la interfície gràfica d'usuari predominant s'assembla al System 7 d'Apple, però més tard, quan el personatge principal va a apagar-lo, es mostra una línia d'ordres, associada a MS-DOS i sistemes Windows.
El text mostrat a la pantalla és normalment gran. En moltes pel·lícules, projecten la imatge de la pantalla a la cara de l'actor (com a Parc Juràssic), això és impossible a la realitat perquè la imatge no pot ser focalitzada i els monitors no tenen suficient brillantor.

## Vegeu també

* Llista d'ordinadors ficticis

## Enllaços externs

* Hollywood OS a c2.com
* Magical Computer aTV Tropes Wiki
* Ditch Your OS for SA MoFOS! Arxivat 2007-01-29 a Wayback Machine.
# Sistema obert (teoria de control)

En teoria de sistemes, un sistema de control és un sistema anticipatiu (feedforward) que no té cap bucle de realimentació per controlar la seva sortida en un sistema de control. En contraposició, un sistema tancat utilitza un bucle de realimentació per controlar l'operació del sistema. En un sistema obert, la sortida del sistema no és realimentada de nou cap a l'entrada per controlar-ne l'operació.

## Bibliografia

* Meckl, P.H. and Seering, W.P., "Feedforward Control Techniques Achieve Fast Settling Time in Robots", Automatic Control Conference Proceedings. 1986, pp 58–64.
* Oosting, K.W., "Feedforward Control System for a Solar Tracker", 2009, Patent Pending
# Torre de Can Pujades

La Torre de Can Pujades és un edifici de Teià (Maresme) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La masia de Can Pujades, documentada al segle xvi com a mas Noguera de la Torre, està situada al sud-est del terme municipal. El conjunt actual és fruit de diversos moments constructius que amplien i modifiquen un nucli inicial, de possible cronologia baix-medieval. A la zona nord del conjunt hi ha una torre de planta circular, que juntament amb un cos d'edifici definirien aquest primer moment constructiu. La torre es conserva en tota la seva alçada, amb reparacions i modificacions posteriors a la seva construcció inicial, de les quals destaca la restauració duta a terme als anys 60 del segle XX on es va coronar amb els merlets que es veuen actualment. Consta de 3 pisos, te diverses finestres gòtiques, i una espitllera a la planta baixa. Les diferents ampliacions del conjunt han suposat que la torre quedi integrada al seu interior, ja que les noves edificacions se li han anat lliurant. Les restes corresponents a l'evolució i ús de la torre se situen al subsòl.

## Història

La documentació indica que l'any 1505 era propietat de Pere Noguera, batlle del poble, i el 1553 apareix citada a la documentació com mas Noguera de la Torre.
Durant la guerra de successió, l'any 1714 les tropes borbòniques la van cremar, i apareix citada com a can Pujades, propietat de Manuel de Sentmenat.
Deixa de pèrtànyer a aquesta família quan Francesc Xavier de Sentmenat ven la propietat en 1838, i després de passar per diversos propietaris, actualment pertany i és la seu del Real Club de Tennis Barcelona-Teià.

## Referències

* 1 2 3 4 «Torre de Can Pujades». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 28 febrer 2019].
* ↑ Ricard. «Torre de Can Pujades – Teià / Maresme». Catalunya Medieval - Castells, Torres, Fortificacions i altres construccions. [Consulta: 3 març 2019].
# Frontera entre Espanya i Itàlia

La frontera entre Espanya i Itàlia és totalment marítima i està situada al mar Mediterrani.
La frontera està situada a equidistància entre les illes Balears i la Sardenya. És definida per 10 punts
* Punt A 41° 09.3' N., 5° 56.6 E. (trifini amb França)
* Punt B 41° 06.5' N., 5° 57.6' E.
* Punt C 40° 35.7' N., 6° 07.8' E.
* Punt D 40° 31.7' N., 6° 08.9' E.
* Punt E 40° 27.3' N., 6° 10.1' E.
* Punt F 40° 21.5' N., 6° 11.9' E.
* Punt G 40° 01.7' N., 6° 18.0' E.
* Punt H 39° 37.5' N., 6° 18.0' E.
* Punt I 39° 20.8' N., 6° 13.0' E.
* Punt L 38° 55.0' N., 6° 05.8’ E. (trifini amb Algèria)

## Referències

* ↑ state.gov. «Convention between Spain and Italy on the Delimitation of the Continental Shelf between the two States» ( PDF) (en anglès). [Consulta: 10 novembre 2017].
# Saab

Saab(OMX B SAAB B) era una empresa fundada a Suècia, el ram d'activitats inicial de la qual era la fabricació d'avions, principalment per fins militars. Més tard Saab adquirí una fàbrica de camions anomenada Scania AB i va fundar també Saab Automobile, un fabricant d'automòbils que acabà sent comprat per la General Motors Corporation al 1990.
El focus principal de Saab és la producció d'avions, principalment avions de caça, destacant recentment amb el JAS 39 Gripen, un dels caces més moderns del món. El desenvolupament i la construcció dels aparells té lloc a Linköping.

## Història

La "Svenska Aeroplan AB (aktiebolag)" (en català "Societat Anònima Sueca d'Avions") (SAAB) va fundar-se l'any 1937 a Trollhättan, amb la fusió amb Svenska Aero AB (SAAB) i amb ASJA (1939) de Linköping, l'oficina central es va desplaçar a Linköping.
A la fi dels anys 1950 Saab va introduir-se al mercat de la informàtica amb Datasaab. Es va crear la companyia per la necessitat de fer ordinadors prou petits com per ser introduïts en els avions com a equipament per a la navegació. Durant els anys 1960 s'hi van desenvolupar diversos ordinadors que es van vendre a diversos països europeus. Alguns d'ells foren utilitzats en la banca. L'ordinador de bord per avions (CK 37) va ser usat l'any 1971 en el Viggen. La companyia es va vendre l'any 1976 a UNIVAC, i Saab va mantenir el desenvolupament d'ordinadors per avions. El maig de 1965, el nom de la companyia es va canviar a Saab AB per reflectir la diversitat d'activitats.
L'any 1968 Saab AB es va fusionar amb la companyia fabricant de camions i autobusos Scania-Vabis, i va esdevenir Saab-Scania AB.
L'any 1990 General Motors va comprar el 51% de la divisió de cotxes Saab Automobile, i una dècada més tard va completar-ne la compra.
El mes de juny de 2012, Investor AB té el 30% de la companyia (amb un 39,5% dels vots) i és el propietari majoritari.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Saab Arxivat 2005-09-13 a Wayback Machine. (anglès)

## Referències

* 1 2 «Saab | History and Background: Timeline, Video». Saabusa.com, 01-01-1980. Arxivat de l'original el 2009-02-23. [Consulta: 11 febrer 2009].
* 1 2 Gunston, Bill. World Encyclopedia of Aircraft Manufacturers, 2nd Edition. Phoenix Mill, Gloucestershire, England, UK: Sutton Publishing Limited, 2005, p. 164. ISBN 0-7509-3981-8.
* ↑ «History of Saab». Swedecar.com, 01-09-1939. Arxivat de l'original el 2018-06-15. [Consulta: 11 febrer 2009].
# Roberto Hodge

Roberto Hodge Rivera (30 de juliol de 1944) és un exfutbolista xilè.

## Selecció de Xile

Va formar part de l'equip xilè a la Copa del Món de 1966.

## Referències

* ↑ «1966 FIFA World Cup England». Arxivat de l'original el 2011-10-22. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ HERNÁNDEZ, SAHID «Algunos ex Tigres han muerto, pero se les sigue recordando» (en spanish). Récord, 02-11-2010. Arxivat 21 de febrer 2013 at Archive.is
* ↑ Roberto Hodge Fitxa i estadístiques a la FIFA