OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kim Eriksen

Kim Eriksen (Silkeborg, 10 de febrer de 1964) va ser ciclista danès, professional del 1984 al 1989. Va combinar el ciclisme en pista amb la carretera.

## Palmarès en ruta

* 1983
** Campió de Dinamarca en Contrarellotge per equips
** 1r al Trofeu Matteotti sub-23
** Vencedor de 2 etapes al Giro de les Regions
* 1984
** Campió de Dinamarca en Ruta amateur
** 1r al Berliner Etappenfahrt
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a Suècia
** Vencedor d'una etapa a la Sealink Race
* 1988
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Dinamarca

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1985. 113è de la classificació general
* 1986. 119è de la classificació general

## Palmarès en pista

* 1989
** 1r als Sis dies de Perth (amb Kim Eriksen)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Panchpara

Panchpara és un riu d'Orissa format per diversos rierols entre els quals destaquen el Bans, Jamira, i Bhairingi, que se separen, uneixen i reunexien en gran confusió, fins que finalment el riu desaigua a la mar al golf de Bengala, a 21° 31′ N, 87° 09′ E﻿ / ﻿21.517°N,87.150°E﻿ / 21.517; 87.150. Només el riu Bans és navegable per vaixells de fins a quatre tones.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Ca la Verònica (Avià)

Ca la Verònica és una masia del municipi d'Avià, al Baix Berguedà. Està inclosa catalogada com a patrimoni immoble al patmapa de la Generalitat de Catalunya amb el número d'inverntari 3022 (1983) i en el mapa de patrimoni de la Diputació de Barcelona amb el número 08011/148. Ca la Verònica és un edifici del segle XX que està en un estat de conservació regular i que té protecció legal al BPU, al POUM d'Avià i al DOGC del 12 de juliol de 2001.

## Situació geogràfica

Ca la Verònica està situada al sud del nucli d'Avià, al camí que uneix aquest poble amb la casa de Gurans. A banda d'aquesta última, les masies veïnes són La Coromina i Cal Janó.

## Característiques i descripció

Ca la Verònica és una masia orientada cap a migjorn d'aspecte força unitari, ja que és fruit d'una única campanya constructiva. Està construïda sobre un desnivell del terreny i s'estructura en planta baixa i tres pisos superiors i coberta a dues aigües amb teula àrab. A la façana principal, arrebossada, hi destaquen les grans obertures, dos arcs carpanells als tres pisos que tenen baranes de ferro. Als laterals hi ha poques finestres allindanades amb maó i alineades, que mantenen el caràcter simètric de la construcció. Els murs estaven fets de pedra barrejada i posteriorment foren arrebossats.

## Història

El 1910 es va construir la casa de Ca la Verònica. La seva distribució és similar a la de La Roureda, que és de la mateixa època. Segons el mapa de patrimoni de la Diputació de Barcelona, en l'actualitat la casa està abandonada i s'hi ha hagut de fer la teulada nova i s'hi ha hagut de reforçar els interiors.

## Referències

* 1 2 «Ca la Verònica». pat.mapa.gencat. [Consulta: 3 setembre 2015].
* 1 2 3 Cortés Elía, María del Agua. «Ca la Verònica». Mapa de patrimoni cultural. DIBA. [Consulta: 3 setembre 2015].

## Vegeu també

* Llista de monuments d'Avià
# Long (Oklahoma)

Long és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 363 habitants, 125 habitatges, i 100 famílies. La densitat de població era de 18,3 habitants per km².

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ «Fact Sheet- Long». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Long». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
Viccionari
# Esquivat de Chabanès

Esquivat IV de Chabanais, I d'Armanyac, mort el 1283, va ser comte de Bigorra de 1255 a 1283 i comte d'Armanyac (amb Fesenzac) de 1255 a 1256. Era fill de Jordà, senyor del Chabanès, i d'Alícia o Alix de Montfort, comtessa de Bigorra.

## Biografia

Va succeir a la seva mare el 1255 i es va casar el mateix any amb la comtessa Mascarosa II d'Armanyac. Els comtats d'Armanyac amb el Fesenzac eren reivindicats per Guerau, vescomte de Fesenzaguet. La mort sense fills de Mascarosa l'any següent vas posar fi al conflicte, ja que el seu hereu passava a ser aquest mateix Guerau que així va esdevenir Guerau VI d'Armanyac.
Però va haver de fer front a un nou conflicte aquesta vegada a Bigorra. Al final de la seva vida, la comtessa Peronella I de Bigorra, la seva àvia, s'havia retirat del govern de Bigorra i l'havia confiat al seu cunyat Simó V de Montfort, comte de Leicester i governador de Guiena per al rei Enric III d'Anglaterra. Simó havia interpretat aquesta acte com una donació i es va trobar combatut per l'hereva del comtat, Alícia de Montfort ajudada per la seva germanastra, Mata de Matha, casada amb Gaston VII, vescomte de Bearn. Per evitar que la Guiena i Gascunya fossin afectades per una revolta, Enric III va cridar a Simó de Montfort i va nomenar Joan de Grailly al seu lloc. Alícia va succeir a la seva mare Peronella el 1251 però va morir el 1255.
Esquivat va succeir a la seva mare Alícia el 1255 sense discussió, però va cometre l'error de voler conservar terres que Mata posseïa a Bigorra. Gastó de Bearn va envair llavors aquest comtat, i Esquivat, per defensar-se, va haver de demanar l'assistència del príncep Eduard d'Anglaterra i recercar l'aliança del comte de Foix Roger IV del qual es va casar amb la filla Inès o Agnès (1256).
Però el 1258, la guerra es va reprendre a la regió i Esquivat va acceptar retornar provisionalment el comtat de Bigorra a Simó V de Montfort, el temps de posar fi al conflicte. Així, va cometre el mateix error que la seva àvia, ja que Simó es va negar llavors a restituir el comtat. Poc després, Simó de Montfort es va revoltar contra el rei Enric III, i Esquivat, ajudat per Roger Bernat II de Foix (fill de Roger IV) va poder reconquerir la Bigorra.
Després la seva mort el 1283 la seva tia Mata i la seva germana Laura es van disputar el comtat de Bigorra.

## Bibliografia

* Abat Colomez, Histoire de la Province et comté de Bigorre, 1735 (reimpressió 1978)
* Chritine Bonneton, Bigorre, 1988, París ISBN 2-86253-081-6
* Foundation for Medieval Genealogy : Comtes de Bigorra
* Biografia medieval: Esquivat IV de Chabanès

## Notes i referències

* ↑ Aquest matrimoni amb Mascarose II d'Armanyac està subjecte a comprovació, ja que alguns lloc genealògics com al de la Foundation for Medieval Généalogy no esmenten el matrimoni entre Esquivat i Mascarosa.
# Cal Forné

Cal Forné és una casa de Granyena de Segarra (Segarra) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'actual edifici és de planta rectangular i la seva façana principal està situada a la cantonada del carrer del Pou i el C/ Major. Conserva algun element de l'antiga primitiva casa, si bé aquesta ha sofert moltes reformes. La distribució dels pisos és planta baixa, primer pis i golfes.
L'element més significatiu el trobem, en part, integrat en el paredat de la casa. Es tracta d'una part del dovellat de l'antiga porta d'entrada, d'arc de mig punt, i presenta a la seva clau, un relleu d'una doble creu que correspon al símbol de Sant Joan de l'Hospital. Actualment no es conserva el dovellat dret d'aquesta antiga porta, ja que reformes posteriors van alterar i trencar la seva estructura primitiva, integrant una fornícula, i que avui en dia, hi ha la imatge de Sant Antoni Abat protegit amb una porta de vidre. L'actual paredat és molt irregular i bastant mal cuidat on s'evidencia l'ús de pedra, maó i en alguns sectors, arrebossat.

## Història

Situat al carrer del Portal, on es troba un portal d'accés a l'antiga vila. La presència d'una doble creu a la seva façana principal en demostra una presència activa de l'Orde de l'Hospital en aquesta població.

## Referències

* 1 2 «Cal Forné». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2015].
# Selena

Selena és el nom dels següents personatges:
* Selena Marie Gomez (1992), actriu i cantant estatunidenca d'ascendència mexicana
* Selena Öztaner, soprano turca
* Selena Quintanilla (1971 - 1995) cantant de pop estatunidenca
* Selene o Selena, deessa de la lluna a la mitologia grega, anomenada Luna pels romans
# Ferriphoxita

La ferriphoxita és un mineral de la classe dels minerals orgànics.

## Característiques

La ferriphoxita és un compost orgànic de fórmula química [(NH₄)₂K(H₂O)][Fe³⁺(HPO₄)₂(C₂O₄)]. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional en el mes de gener de l'any 2024, i encara resta pendent de publicació. Cristal·litza en el sistema monoclínic.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions mineralògiques del Museu d'Història Natural del Comtat de Los Angeles, a Los Angeles (Califòrnia) amb els números de catàleg: 76303 i 76304.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Rowley, dins el districte miner de Painted Rock, al comtat de Maricopa (Arizona, Estats Units). Aquesta mina estatunidenca és l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Ferriphoxite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 febrer 2024].
* ↑ Bosi, Ferdinando; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 77». European Journal of Mineralogy, 36, 1, 06-02-2024, pàg. 165–172. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-36-165-2024 [Consulta: 21 febrer 2024].
# Serethor

Serethor va ser una reina egípcia de la I dinastia. Era una dona del rei Den.
Serethor en jeroglífic :
Se la coneix per una estela funerària d'Umm al-Qa'ab, que avui es troba al Museu del Louvre. No se'n conserva cap títol d'ella. Podria haver estat enterrada al complex funerari de Den.
Serethor no va ser l'única reina identificada a partir d'esteles funeràries. Altres reines l'estela funerària de les quals es va trobar prop de la tomba de Den són Seixemetka i Semat.

## Referències

* 1 2 Tyldesley, 2006.
* ↑ Dodson i Hilton, 2004.

## Vegeu també

* La dona a l'antic Egipte.

## Bibliografia

* Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
* Roth, Silke. Die Königsmütter des Alten Ägypten von der Frühzeit bis zum Ende der 12. Dynastie (en alemany). Otto Harrassowitz Verlag, 2001. ISBN 9783447043687.
* Tyldesley, Joyce. Chronicle of the Queens of Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2006. ISBN 0-500-05145-3.
# Museu Nacional de les Filipines

El Museu Nacional de les Filipines és el dipòsit oficial establert el 1901 com a museu d'història natural i d'etnografia de les Filipines.
El seu edifici va ser dissenyat el 1918 per l'arquitecte estatunidenc Daniel Burnham i està situat al costat del Parc Rizal prop d'Intramuros (Manila). L'edifici adjacent, l'antic Ministeri de Finances, en el cercle d'Agrifina del Parc Rizal, és ara el Museu del Poble Filipí que conté la divisió d'antropologia i d'arqueologia. Entre les seves possessions hi ha l'Spoliarium , obra del patriota filipí Juan Luna.

## Obres destacades

* Spolarium de Juan Luna

## Bibliografia

* Lenzi, Iola. Museums of Southeast Asia. Singapore: Archipelago Press, 2004, p. 200 pages. ISBN 981-4068-96-9.

## Enllaços externs

* Museu Nacional de les Filipines - Lloc web oficial
# Marghine

Marghine és una regió històrica de Sardenya central, dins la província de Nuoro, que limita amb les subregions sardes de Planargia, Meilogu, Goceano, Barbagia di Nuoro, Barbagia di Ollolai, Barigadu, Campidano di Oristano i Montiferru. Comprèn els municipis de Birori, Bolotana, Borore, Bortigali, Dualchi, Lei, Macomer, Noragugume i Silanus. Té una extensió de 475,42 km² i una població de 23.127 habitants.
# Kirkwood (cràter)

Kirkwood és un cràter d'impacte lunar ben format que es troba en la cara oculta de la Lluna, en l'hemisferi del nord. El Mentides només al nord-est del cràter Sommerfeld, i el cràter Hipòcrates es troba cap a l'est-nord-est.
El perímetre d'aquest cràter és generalment circular, amb algunes lleugeres osques externes particularment al sud-est. Es mostra molt poca aparença de desgast, i ni l'interior ni l'exterior de la muralla no estan marcats per cap cràter destacable.
La paret interna ha caigut una mica, i ha format un parell d'estructures de terrasses que s'estenen. El material expulsat interior s'estén en el bon sentit pel sòl interior, cobrint gairebé la meitat del diàmetre. En el punt mitjà apareixen diversos pujols menors que produeixen una formació de cim central.

## Cràters de satèl·lit

Per convenció aquestes característiques són identificades en mapes lunars posant la lletra en el costat del punt mitjà del cràter que està més a prop de Kirkwood.
| Kirkwood | Latitud | Longitude | Diàmetre |
| T | 69.4° N | 165.2° | 19km |
| Y | 72.2° N | 157.5° | 19km |

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Bibliografia

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Bonifaci Frederic d'Aragó

Bonifaci Frederic d'Aragó fou fill d'Alfons Frederic d'Aragó. El 1359 va rebre de son germà Jaume Frederic d'Aragó les senyories d'Egina i Piada i la de Carist a Eubea que va governar fins a la seva mort el 1376.
El va succeir el seu fill Pere Frederic d'Aragó que va morir el 1380, retornant a la branca de Lluís Frederic d'Aragó, que el 1382 va cedir Egina i Piada a Joan Frederic d'Aragó, germà de Pere, que va morir el 1394. La filla de Joan, de nom desconegut, es va casar amb Aliot I de Caupena i va aportar la senyoria a aquesta nissaga.

## Referències

* ↑ «Bonifaci Frederic d'Aragó». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Wassen

Wassen és un municipi del cantó d'Uri (Suïssa).

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Simmesport

Simmesport és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 2.239 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Simmesport tenia 2.239 habitants, 751 habitatges, i 510 famílies. La densitat de població era de 400,2 habitants/km².
Dels 751 habitatges en un 37,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,1% hi vivien parelles casades, en un 23,2% dones solteres, i en un 32% no eren unitats familiars. En el 29,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 13% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,18.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,9% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 17,7% de 45 a 60 i un 14,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 59,4 homes.
Cap de les famílies i el 35,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Simmesport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Simmesport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Abu-Màixar al-Balkhí

Abu-Màixar Jàfar ibn Muhàmmad ibn Úmar al-Balkhí (àrab: أبو معشر جعفر بن محمد بن عمر البلخي, Abū Maʿxar Jaʿfar b. Muḥammad b. ʿUmar al-Balẖī), més conegut simplement com a Abu-Màixar al-Balkhí o, a Occident, com a Albumasar (Balkh, 10 d'agost del 787 - al-Wasit, 9 de març del 886), fou un filòsof, matemàtic i astròleg/astrònom persa de Bagdad, deixeble d'al-Kindí. Moltes de les seves obres van ser traduïdes al llatí i van ser molt conegudes dels erudits europeus. També va escriure sobre la història de l'antiga Pèrsia.
Entre les seves obres destaquen:
* Al-màdkhal al-kabir (introducció a l'astrologia)
* Kitab ahkam tahawil sini al-mawàlid (revolucions planetàries)
* Zij (taules astronòmiques)
* Kitab mawàlid ar-rijal wa-n-nissà
* Kitab al-uluf fi-buyut al-ibadat

## Notes

* 1 2 «Introduction to Astronomy, Containing the Eight Divided Books of Abu Ma'shar Abalachus», 1506. [Consulta: 16 juliol 2013].

## Bibliografia

* David Pingree, “Abu Masar,” Encyclopædia Iranica, I/4, pp. 337-340; una versió actualitzada es troba disponible en línia a http://www.iranicaonline.org/articles/abu-masar-jafar-b
# Shonan Bellmare

El Shonan Bellmare és un club de futbol japonès de la ciutat d'Hiratsuka.

## Història

El club fou fundat el 1968 com Towa Estate Development SC a la ciutat de Tochigi. Ascendí a la primera divisió de la Japan Soccer League (JSL) el 1972. Canvià el seu nom per Fujita Kogyo SC quan canvià la propietat del club a la companyia Fujita Kogyo, i es traslladà a la ciutat d'Hiratsuka.
El 1993 adoptà el nom Shonan Bellmare per ingressar a la J. League, tot i que inicialment jugà a la Japan Football League, on guanyà el campionat. Finalment ingressà a la màxima categoria del futbol japonès el 1994 però fou forçat a canviar el seu nom per Bellmare Hiratsuka, ja que la lliga requeria incloure el nom de la ciutat al de l'equip. L'any 2000 tornà a l'antic nom de Shonan Bellmare. Shonan es refereix a una zona costanera al llarg de la badia de Sagami que inclou Hiratsuka. Bellmare és un mot creuat de les paraules italianes bello i mare, que significa "mar bonic".

## Palmarès
### Towa / Fujita

* Campionat del Japó de futbol:
** 1971
* Japan Soccer League (1a Divisió):
** 1977, 1979, 1981
* Copa JSL:
** 1973
* Copa de l'Emperador:
** 1977, 1979

### Bellmare Hiratsuka / Shonan Bellmare

* Copa de l'Emperador:
** 1994
* Recopa asiàtica de futbol:
** 1996

## Futbolistes destacats

* Amaral
* Daniel Sanabria
* Hidetoshi Nakata
* Wagner Lopes
* Nobuyuki Kojima
* Hong Myung-Bo
* Keizo Imai

## Enllaços externs

* (japonès) Web oficial
* (japonès) Bellmare Sports Club
# Gandhinagar

Gandhinagar és la capital de l'estat de Gujarat, a l'Índia. Aquesta ciutat es troba aproximadament a 23km al nord d'Ahmedabad, al punt central oest del corredor industrial entre les ciutats metropolitanes de Delhi i Bombai.
La ciutat té una població de 208,299 habitants.

## Governança i política

Gandhinagar és un centre polític de l'estat de Gujarat, un estat que es va crear Gujarat a partir dels 17 districtes del nord de l'antic estat de Bombai l'1 de maig de 1960. Hi ha 33 districtes administratius a aquest estat.
L'actual alcalde de Gandhinagar és Amit Shah del Partit Bharatiya Janata (BJP).
Gandhinagar també es troba a prop del lloc de comandament oest de l'exèrcit indi i la força aèria índia i també té un centre de comandament a la ciutat. La ciutat ha desenvolupat recentment el centre de gestió de desastres d'emergència de l'estat de Gujarat.

## Transport

La ciutat té un sistema ampli de línies d'autobusos i una línia de metro de 22,8 quilòmetres de llargada. La ciutat també té estacions de tren amb connexions amb Delhi i altres ciutats properes. També té un aeroport situat a Ahmedabad, a 18 quilòmetres de Gandhinagar.

## Referències

* ↑ «National Informatics Centre». gandhinagar.nic.in. National Informatic. Arxivat de l'original el 25 March 2020. [Consulta: 25 març 2020].
* ↑ «City at a Glance – Gandhinagar Municipal Corporation». gandhinagarmunicipal.com. Arxivat de l'original el 9 December 2022. [Consulta: 9 desembre 2022].
* ↑ «Gujarat State profile» (en anglès). Zee News, 11-12-2012. Arxivat de l'original el 17 August 2017. [Consulta: 18 agost 2020].
* ↑ «India - Gujarat». www.globalsecurity.org. [Consulta: 18 agost 2020].
* ↑ «Seventeenth Lok Sabha Members Bioprofile». Lok Sabha House of the People. Parliament of India. Arxivat de l'original el 7 December 2019. [Consulta: 1 December 2019].
* ↑ «Ten firms bid for last section of Phase-2 of Ahmedabad Metro» (en anglès), 15-05-2022. [Consulta: 19 abril 2024].
# Ovinia

La lex Ovinia va ser una antiga llei romana de data incerta però que s'ha suposat que podria ser de l'any 351 aC sota els consols Gai Marci Rútil i Publi Valeri Publícola i proposada per un tribú de la plebs de nom Ovini. Establia que els censors havien d'escollir com a senadors a les persones més dignes, sense distinció de classes, o a les cinc persones més recomanables de cada cúria, si no hi havia patricis en l'edat adequada.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 122 [Consulta: 15 abril 2022].
# Simmons

Simmons és el nom dels següents personatges:
* Ashley Simmons (1986), lluitadora nord-americana
* Bobby Simmons (1980, Chicago, Illinois), jugador de bàsquet
* Bobby Ray Simmons Jr o B.o.B (1988), raper, cantant, compositor i productor de gravació estatunidenc
* Dan Simmons (Peoria, Illinois, 1948), escriptor estatunidenc d'obres de ciència-ficció
* Gene Simmons (1949, Haifa, Israel), baixista i
* Jean Simmons (Londres, 1929 - Califòrnia, 2010), actriu anglesa
* Richard Simmons (New Orleans, Louisiana, 1948), comediant i actor estatunidenc