OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Preu de transferència

Dins del màrqueting empresarial el preu de transferència és el preu que pacten dues empreses que pertanyen a un mateix grup empresarial o a una mateixa persona. Mitjançant aquest preu es transfereixen béns entre ambdues: una li pot vendre més car o més barat, a diferència del preu de mercat; per tant, el preu de transferència no sempre segueix les regles d'una economia de mercat, és a dir no sempre es regula mitjançant l'oferta i la demanda.
Les normes sobre preus de transferència busquen evitar que empreses vinculades o relacionades (casa matriu i filials, per exemple) manipulin els preus sota els quals intercanvien béns o serveis, de manera que augmentin així els seus costos o deduccions o disminueixin els seus ingressos gravables. Aquest concepte es coneix internacionalment com a Principi Arm's Length, i ha estat adoptat per la majoria de les economies del món i, en particular, pels països que integren l'Organització per a la Cooperació i Desenvolupament Econòmic (OCDE).
# Preu de mercat

El preu de mercat és un concepte econòmic de gran aplicació tant en aspectes teòrics de la disciplina com en el seu ús tècnic i en la vida diària. El preu de mercat és el preu al qual un bé o servei pot comprar-se en un mercat concret.
De totes maneres, el concepte ha donat origen a discussions tant tècniques com teòriques en el desenvolupament de les ciències econòmiques. Aquestes discussions van des de la definició de què és un mercat fins que s'entén per preu, dificultats que tenen una importància especial en microeconomia, àmbit en el qual una de les funcions més importants de l'economista és la determinació de preus que maximitzin els guanys de l'empresa. La problemàtica, però, també s'estén a la macroeconomia, en la qual els càlculs sobre preus tenen un paper central en la determinació d'un hipotètic equilibri econòmic.
# Prat (Costes del Nord)

Prat (en bretó Prad) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 1.017 habitants. El 27 de maig de 2006 s'adherí a la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.144 | 1.052 | 1.070 | 1.098 | 1.027 | 1.017 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Yves Le Guyader | |
| 2008- | Alain Prigent | |

## Referències

Viccionari
# Protocobitis typhlops

Protocobitis typhlops és una espècie de peix de la família dels cobítids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Hàbitat

Viu en zones de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Guangxi (Xina).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Proudlove, G.S. 1997. A synopsis of the hypogean fishes of the world. p. 351-354. A Proceedings of the 12th International Congress of Speleology, La Chaux de Fonds, Suïssa. vol. 3.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
* Yang, J.-X., Y.-R. Chen i J.-H. Lan 1994. Protocobitis typhlops, a new genus and species of cave loach from China (Cypriniformes: Cobitidae). Ichthyol. Explor. Freshwat. 5(1):91-96.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Praz-sur-Arly

Praz-sur-Arly és un municipi del departament de l'Alta Savoia i la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps.
# Casa al carrer Sant Benet, 19 (Valls)

La Casa al carrer Sant Benet, 19 és una obra de Valls (Alt Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres situat al carrer Sant Benet. Es tracta d'una construcció de cinc altures, planta baixa, entresòl i tres pisos superiors. Es un edifici de línies molt senzilles, caracteritzat pel gran arc escarser que aglutina les obertures de la planta baixa i l'entresòl, i les volades de pedra amb mènsules inferiors que s'obren a cada pis. És important notar que l'edifici conserva restes de pintura a la façana, i que hi ha una petita obertura en la planta baixa que presenta una reixa de ferro forjat amb dues inscripcions: “1873” i “P.R.”

## Referències

* ↑ «Casa al carrer Sant Benet, 19». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2017].
# Polyxenida

Els polixènides (Polyxenida) són un ordre de diplòpodes, l'únic de la subclasse Penicillata. Es distingeix fàcilment per un pla corporal únic que consisteix en un cos tou i no calcificat ornamentat amb flocs de pèls gruixuts.

## Característiques

Els polixènides es diferencien d'altres diplòpodes per tenir un exoesquelet tou i no calcificat, característics flocs de pèls, menys potes (no més de 17 parells) i l'absència d'apèndixs copuladors en els mascles. Els individus són petits i no superen els 7 mil·límetres.
Els polixènides no tenen les defenses químiques ni l'exoesquelet dur d'altres milpeus, i en lloc d'això utilitzen un mecanisme de defensa únic: els pèls es poden desprendre fàcilment i enredar-se a les extremitats i les peces bucals dels insectes depredadors, immobilitzant-les efectivament.

## Taxonomia

Els polixènides són l'únic ordre de la subclasse Penicillata, la subclasse basal dels diplòpodes; són el grup germà de la resta de diplòpodes actuals. Inclou unes 170 espècies i/o subespècies, en quatre famílies:
* Família Hypogexenidae Schubart, 1947
* Família Lophoproctidae Silvestri, 1897
* Família Polyxenidae Lucas, 1840
* Família Synxenidae Silvestri, 1923

## Referències

* ↑ Shelley, Rowland M. «The Myriapoda (Millipedes, Centipedes) Featuring the North American Fauna». [Consulta: 12 octubre 2013].
* ↑ Eisner, T «Millipede defense: use of detachable bristles to entangle ants». Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, vol. 93, 20, 1996, pàg. 10848–51. Bibcode: 1996PNAS...9310848E. DOI: 10.1073/pnas.93.20.10848. PMC: 38244. PMID: 8855269.
* ↑ Sierwald, Petra «Current Status of the Myriapod Class Diplopoda (Millipedes): Taxonomic Diversity and Phylogeny». Annual Review of Entomology, vol. 52, 1, 2007, pàg. 401–420. DOI: 10.1146/annurev.ento.52.111805.090210. PMID: 17163800.
* ↑ Shear, W «Class Diplopoda de Blainville in Gervais, 1844. In: Zhang, Z.-Q.(ed.) Animal biodiversity : an outline of higher-level classification and survey of taxonomic richness». Zootaxa, vol. 3148, 2011, pàg. 159–164. DOI: 10.11646/zootaxa.3148.1.32.
* ↑ Nguyen Duy-Jacquemin, M. «A revised comprehensive checklist, relational database, and taxonomic system of reference for the bristly millipedes of the world (Diplopoda, Polyxenida)». African Invertebrates, vol. 44, 1, 2003, pàg. 89–101.
* ↑ Nguyen Duy - Jacquemin, Monique «Two remarkable new species of Penicillata (Diplopoda, Polyxenida) from Table Mountain National Park (Cape Town, South Africa)». ZooKeys, 156, 2011, pàg. 85–103. DOI: 10.3897/zookeys.156.2211. PMC: 3253573. PMID: 22303097.
* ↑ Short, Megan «The genus Unixenus Jones, 1944 (Diplopoda, Penicillata, Polyxenida) in Australia». ZooKeys, 156, 2011, pàg. 105–122. DOI: 10.3897/zookeys.156.2168. PMC: 3253574. PMID: 22303098.
* ↑ Short, Megan «Four new species of Unixenus Jones, 1944 (Diplopoda, Penicillata, Polyxenida) from Australia». ZooKeys, 278, 2013, pàg. 75–90. DOI: 10.3897/zookeys.278.4765. PMC: 3677348. PMID: 23794829.
# Províncies Unides (desambiguació)

«Províncies Unides» té aquests significats:
* Províncies Unides, nom alternatiu de la república neerlandesa del 1581 al 1795 (Països Baixos)
* Províncies Unides d'Agra i Oudh (1902-1921), antiga província de l'Índia Britànica
* Províncies Unides de l'Índia Britànica (1921-1937), antiga província de l'Índia Britànica
* Províncies Unides (1937-1950), antiga província de l'Índia Britànica (1937-1947 i de l'Índia (1947-1950)
* Provinces Unides de Nova Granada (1810-1816), Confederació de províncies espanyoles, embrió de Colòmbia
* Províncies Unides del Canada o Província del Canada (1841-1867), colònia britànica a Amèrica del Nord
* Províncies Unides de l'Amèrica Central (1823-1840)
* Províncies Unides del Riu de la Plata (1816-1853), nom oficial de l'Argentina
* Províncies Unides d'Itàlia Central (1859-1860), efímer estat creat per unir-se al Regne de Sardenya
* Províncies Unides de la Xina (1911-1912), un dels noms inicialment donat a la república de la Xina
* Províncies Unides de Heilongjiang i Nenjiang (1947), efímera província comunista, moderna Heilongjiang
# Cervalces carnutorum

Cervalces carnutorum és una espècie extinta de mamífer artiodàctil de la família dels cèrvids que visqué a l'Àsia central i Europa durant el Plistocè inferior. Se n'han trobat restes fòssils a Alemanya, França, Hongria, les Illes Britàniques, Itàlia, Polònia i Rússia. Era un parent proper de l'ant d'avui en dia, del qual es diferenciava per la seva dieta, més variada, i les seves adaptacions per a l'alimentació. El seu hàbitat natural eren les zones humides. El seu nom específic, carnutorum, significa 'dels carnuts' i es refereix a un poble gal que antigament habitava la regió on es trobaren els primers fòssils de C. carnutorum.

## Referències

* ↑ Stefaniak, 2007, p. 85 i 86.
* ↑ Stefaniak, 2007, p. 73 i 88.

## Bibliografia

* Stefaniak, K. «Early and Middle Pleistocene elk (Alcinae JERDON, 1874, Cervidae, Mammalia) from Poland» (en anglès). Acta Zoologica Cracoviensia - Series A: Vertebrata, 50, 1, 2007, pàg. 73-92. DOI: 10.3409/000000007783995390.
# Priderita

La priderita és un mineral de la classe dels òxids, que pertany i dona nom al grup de la priderita. Rep el nom en honor de Rex Tregilgas Prider (1910-2005), professor de geologia a la Universitat d'Austràlia Occidental, i president de la Societat Geològica d'Austràlia.

## Característiques

La priderita és un òxid de fórmula química K(Ti₇Fe$^{3+}$)O$_{16}$. Pot contenir una mica de bari reemplaçant el potassi. Cristal·litza en el sistema tetragonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 7.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la priderita pertany a «04.DK: Òxids amb proporció Metall:Oxigen = 1:2 i similars, amb cations grans (+- mida mitjana); estructures de túnel» juntament amb els següents minerals: akaganeïta, coronadita, criptomelana, hol·landita, manjiroïta, mannardita, redledgeïta, henrymeyerita, estronciomelana, romanechita i todorokita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Walgidee Hills, al comtat de Derby-West Kimberley, a la regió d'Austràlia Occidental, a Austràlia. També ha estat descrita en altres indrets del mateix país, així com al Brasil, els Estats Units, el Canadà, Groenlàndia, Costa d'Ivori, Sud-àfrica, Espanya, França, Alemanya, Itàlia i Rússia,

## Referències

* ↑ «Priderite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 23 febrer 2018].
* ↑ «The New IMA List of Minerals – A Work in Progress – Updated: May 2017» (en anglès). International Mineralogical Association. Arxivat de l'original el 10 d’agost 2019. [Consulta: 23 febrer 2018].
# Cerro Pelado

Cerro Pelado és un suburbi de la ciutat de Maldonado, al sud de l'Uruguai. Limita amb els suburbis de Villa Delia i La Sonrisa.

## Població

Segons les dades del cens de 2004, Cerro Pelado tenia una població aproximada de 6.385 habitants.
| Any | Població |
| 1963 | - |
| 1975 | - |
| 1985 | 130 |
| 1996 | 2.407 |
| 2004 | 6.385 |
| 2011 | 8.177 |

## Referències

* ↑ «Cens de 2004 del Departament de Maldonado» (XLS) (en castellà). INE, 2004. Arxivat de l'original el 2013-03-09. [Consulta: 11 desembre 2011].
* ↑ «Estadístiques 1963–1996 / C» (DOC) (en castellà). Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai, 2004. Arxivat de l'original el 2011-07-21. [Consulta: 11 desembre 2011].

## Enllaços externs

* Mapa de l'INE de Cerro Pelado (castellà)
# Cementiri de Petrašiūnai

El Cementiri Petrašiūnai (en lituà: Petrašiūnų kapinės) es troba a la ciutat de Kaunas, Lituània. Va ser ubicat a la fi de 1939 a l'est de la ciutat. El cementiri va esdevenir el lloc on artistes i d'altres celebritats eren enterrades. Els enterraments van començar el 1941, es va ampliar a la fi de 1950 i necessitava una restauració substancial després d'una gran tempesta del 6 d'agost de 2010. Les opcions per a un enterrament al cementiri han estat restringides formalment des de 1972, per les autoritats com a lloc on les persones prominents de Lituània seran enterrades, com últim lloc de descans dels científics, escriptors, artistes i polítics.

## Celebritats

Entre d'altres, descansen:
* Bernardas Brazdžionis, poeta
* Kazys Binkis, poeta
* Sofija Kymantaitė-Čiurlionienė
* Marija Gimbutas, arqueòleg
* Juozas Grušas, guionista
* Jonas Jablonskis, filòleg
* Steponas Kairys, polític, enginyer
* Mykolas Sleževičius, polític, advocat
* Salomėja Nėris, poeta, polític
* Juozas Urbšys, diplomàtic
* Juozas Zikaras, escultor
* Antanas Žmuidzinavičius, pintor
* Kazys Lozoraitis, diplomàtic
* Stasys Raštikis, General de l'exèrcit lituà
* Mykolas Riomeris, advocat, professor
* Aleksandras Štromas, advocat
* Algirdas Julius Greimas, linguista i filòsof.

## Referències

* ↑ Masiokaitė, Austėja «Prezidentės sulaukusiame Kaune vis dar aidi pjūklų garsai, o žmonės dalijasi patirtais išgyvenimais (nuotraukos)» (en lituà). Lietuvos rytas, 10-08-2010 [Consulta: 9 desembre 2013]. Arxivat 2010-08-18 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-08-18. [Consulta: 9 desembre 2013].
* ↑ Giniuvienė, Dalia, et al. «Pirmosios Lietuvos Respublikos laikotarpis (1918–1940 m.)» (en lituà). Kaunas: datos ir faktai. Kauno apskrities viešoji biblioteka, 2007.
# Pro memòria

La pro-memòria és un document que una missió diplomàtica presenta o tramet al ministeri d'Afers Exteriors de l'estat receptor, en la qual s'exposa l'estat d'una determinada qüestió. La seva redacció és impersonal, de vegades, rep també el nom de memoràndum i el d'aidemémoire.
# Publi Volumni

Publi Volumni és el nom dels següents personatges:
* Publi Volumni (filòsof) (s. I aC), filòsof romà
* Publi Volumni Eutrapel (s. I aC), cavaller romà
* Publi Volumni Gal Amintí, cònsol el 461.
# Choerophryne

Choerophryne és un gènere de granotes de la família Microhylidae que és endèmic de l'illa de Nova Guinea.

## Taxonomia

* Choerophryne allisoni (Richards & Burton, 2003).
* Choerophryne longirostris (Kraus & Allison, 2001).
* Choerophryne proboscidea (Kampen, 1914).
* Choerophryne rostellifer (Wandolleck, 1911).

## Referències

* IUCN (anglès)
# Castell-palau de Torrebesses

El Castell-palau de Torrebesses és un monument del municipi de Torrebesses (Segrià) declarat bé cultural d'interès nacional. És un gran edifici amb blocs enormes i ben tallats a la seva base. Té obra romànica i gòtica. La façana fou remodelada el 1730.

## Descripció

El castell-palau de Torrebesses, fet amb murs d'aparell ciclopi a la base i pedra encoixinada, sembla anterior en el seu origen a la dominació sarraïna. Manté una bona part de la construcció romànica i gòtica (voltes de mig punt, arcs ogivals, finestrals gòticorenaixentistes), mentre que la façana, datada del 1730, és d'un barroc ja tardà. A la segona planta hi ha la capella barroca de la Concepció, l'antic oratori dels cartoixans. Darrerament s'ha utilitzat com a granja d'aviram.

## Història

Documentat en el segle xii. Torrebesses fou repoblat per la casa Cervera i com tant dominis d'aquesta família passà al monestir de Poblet. Posteriorment, en el segle xvii, se sap del cert que el lloc de Torrebesses passà a través de les famílies Aicart o Icard i Boixadors a mans d'Escaladei.

## Referències

* 1 2 «Castell-palau de Torrebesses». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 març 2013].

## Enllaços externs

* «Castell-palau de Torrebesses». Patrimoni arquitectònic. Consell Comarcal del Segrià. Arxivat de l'original el 2011-09-07. [Consulta: 20 març 2013].
# Nur-ad-Din Arslan-Xah I

Al-Màlik al-Àdil Nur-ad-Din Abu-l-Hàrith Arslan-Xah ibn Massud ibn Mawdud ibn Zengi fou el sisè atabeg zengita de Mossul, regnant de 1193 a 1211.
L'abril del 1190 el seu pare el va enviar amb un exèrcit per ajudar a Saladí contra els croats que assetjaven Sant Joan d'Acre. Va succeir el seu pare Izz-ad-Din Massud I quan aquest va morir el 28 d'agost de 1193, però va quedar sota tutela del governador de la fortalesa de Mossul, Mujàhid-ad-Din Kaymaz az-Zayní, un eunuc que va governar de fet fins a la seva mort el 1198/1199. Es va independitzar de fet dels aiúbides i va intentar controlar Nisibin que estava dins els territoris del seu oncle Imad-ad-Din Zengi II que va morir el 1197, i llavors contra el seu fill Qutb-ad-Din Muhàmmad (1199), però no va aconseguir la seva possessió per la intervenció dels aiúbides (al-Àdil I i el seu fill al-Kàmil) al Diyar Bakr, assetjant Mardin; Nur-ad-Din els va derrotar i rebutjar cap a Damasc, però després es va posar malalt i va tornar a Mossul. Kutb al-Din Muhammad es va sotmetre a al-Adil I el 1203/1204; l'any següent Nur-ad-Din va intentar conquerir Tell Afar però va fracassar. Llavors Nur-ad-Din es va aliar a al-Adil i va casar a la seva filla amb el fill de l'aiúbida, i junts llavors van combatre a Kutb al-Din. Un temps després va intervenir el'amir d'Irbil, Mudhàffar-ad-Din Gökbüri que va formar una coalició contra al-Adil en la qual van entrar Qutb-ad-Din i el sultà de Rum, Khay Khusraw I. Això va permetre a Qutb-ad-Din conservar Sindjar fins a la seva mort el 1219.
Nur-ad-Din Arslan-Xah I va morir el gener del 2011. Al govern de Mossul el va succeir el seu fill Izz-ad-Din Massud II de només deu anys.

## Referències

* R. S. Humphreys, From Saladin to the mongols. The Ayyubids of Damascus 1193-1260, Albany 1977
# Sediles

Sediles és un municipi de la província de Saragossa situat a la comarca de la Comunitat de Calataiud.

## Referències

* ↑ «Diccionario Geográfico-Estadístico-Histórico de España y sus posesiones de Ultramar», 1849. [Consulta: 25 novembre 2020].
* ↑ «Sediles» (en castellà). Web turística de la Comarca de la Comunidad de Calatayud. [Consulta: 11 desembre 2023].
# Can Xercavins (Cerdanyola del Vallès)

Can Xercavins és una masia de Cerdanyola del Vallès (Vallès Occidental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un conjunt format per diversos cossos amb coberta a una i dos vessants, que en l'actualitat es troba molt modificat. Té l'estructura típica de les masies de la zona, amb portal d'arc de mig punt i finestres rectangulars.

## Història

Hi ha documentació diversa sobre la família Xercavins, propietària del mas, especialment al llarg dels segles XVII i xviii. A principis del segle XX es coneixia amb la denominació de "Mas Castelló".
En l'actualitat s'utilitza com a restaurant. Diverses dependències han estat adaptades per al seu nou ús.

## Referències

* 1 2 3 «Can Xercavins». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 2 abril 2019].
# Ciempozuelos

Ciempozuelos és un municipi de la Comunitat Autònoma de Madrid. Limita al nord amb San Martín de la Vega i Valdemoro, a l'est amb Titulcia i Chinchón, al sud amb Aranjuez i Seseña (província de Toledo) i a l'oest amb Valdemoro.

## Població

Evolució demogràfica :
| 1900 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1986 | 1991 | 2000 | 2005 |
| 4.008 | 5.408 | 6.440 | 5.941 | 8.072 | 9.042 | 9.185 | 10.268 | 10.076 | 10.779 | 13.564 | 17.769 |

## Història

L'origen del nom de Ciempozuelos es deu al fet que en el passat hi havia un canal per a assortir la font de la plaça del poble. Com que el corrent que l'alimentava no era abundant, es van fer nombrosos pous. Sembla que el primer assentament permanent en el municipi va ser romà, el qual és conegut amb el nom d'Ixchadia. Com a part de la zona, aquesta va estar unida en l'edat mitjana al concejo de Segòvia, però no es va consolidar cap població, fins que en 1457 es repoblà definitivament la zona. Pocs anys més tard passa a estar sota la influència del comtat de Chinchón. Durant el segle xvi es va construir un canal que va facilitar el desenvolupament agrícola.

## Personatges cèlebres

* Ventura Rodríguez (Ciempozuelos, 1717-Madrid, 1785), arquitecte del segle xviii.

## Enllaços externs

* Ajuntament de Ciempozuelos
# Annica Svensson

Annica Svensson és una centrecampista de futbol internacional per Suècia des del 2010. Amb la selecció ha arribat a les semifinals del Mundial, i també ha jugat els Jocs Olímpics.

## Trajectòria

| Temporada | Club | Títols | Selecció (fases finals) |
| 1997 - 2002 | Rävåsens IK |
| 2002 - 2005 | Djurgården/Älvsjö | 2 Lligues |
| 2006 - 2010 | Hammarby IF |
| 2010 - 2013 0 | Tyresö FF 0 | 1 Lliga 0 | Mundial 2011 (3r lloc) Jocs Olímpics 2012 (quarts) |
| 2013 | Vittsjö GIK |
| 2014 - act. | Eskilstuna United |

## Referències

* ↑ «FIFA». Arxivat de l'original el 2016-08-19. [Consulta: 28 juliol 2016].
# Estadi Nacional de Futbol de Samoa

L'Estadi Nacional de Futbol de Samoa és un estadi de futbol localitzat a Apia, Samoa. És l'estadi nacional de Samoa i on juga la selecció de futbol de Samoa. La capacitat de l'estadi és d'uns 3.500. També tenen lloc esdeveniments atlètics. El 2007 hi van tenir lloc els Jocs del Pacífic Sud.

## Referències

* ↑ (anglès) «National Soccer Stadium Samoa». Soccerway.com. [Consulta: 21/01/2013.]