OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Narthecium americanum

El narteci americà (Narthecium americanum) és una herba pertanyent a la família de les narteciàcies.

## Descripció

És una herbàcia amb la tija d'un 2,5-4,5 cm d'alçària. Les fulles tenen 10-20 cm × 0,7-2,5 mm. Les flors són groguenques i menudes (4-9 mm de llargària), les quals es reuneixen en raïms compactes de 3-6 cm. El fruit és una càpsula de 10-14 mm, incloent els extrems filiformes. Les llavors són el·líptiques i d'uns 8 mm.

## Hàbitat i Distribució

El narteci americà creix en sòls arenosos de zones que s'entollen regularment, però que en què no s'estanca molta aigua, ja que aquest no tolera l'aigua estancada. També es pot trobar a molleres, praderies molles, aiguamolls de muntanya i als marges de rierols.
Aquesta espècie està classificada com a rara o en perill d'extinció a Carolina del Nord (JL Amoroso 1997), Carolina del Sud (DA Rayner et al. 1979), i Nova Jersey (Snyder DB i VE Vivian 1981), queden 35 poblacions, i s'ha extingit a Delaware (AO Tucker et al. 1979). El nombre d'individus totals és menor de 3000, en general la mitjana del nombre d'individus per població és de 100.

## Galeria

* Il·lustració extreta de Curtis's Botanical Magazine v.37-38 (1813)
* Il·lustració extreta de An illustrated flora of the northern United States, Canada and the British Possessions vol. I (1913).

## Referències

* ↑ «Narteci americà». Royal Botanic Gardens, Kew: World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 6 maig 2010].

## Enllaços externs

* http://www.centerforplantconservation.org/Collection/CPC_ViewProfile.asp?CPCNum=2926 Arxivat 2011-10-26 a Wayback Machine.
* http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=242101788
# Smaragde Mbonyintege

Smaragde Mbonyintege (nascut el 2 de febrer de 1947) és el bisbe catòlic de Kabgayi, a Ruanda.
Smaragde Mbonyintege va néixer el 2 de febrer de 1947 a la parròquia de Cyeza, diòcesi de Kabgayi, en el sector actual de Kayumbu, al districte de Kamonyi, província del Sud. Va rebre la seva educació primària i secundària a les escoles de l'església. Va estudiar al Seminari Menor de Sant Pau a Kigali.
Va ingressar al Seminari de Sant Carles Borromeo de Nyakibanda, on va estudiar filosofia (1969-1972) i teologia (1972-1975). Va ser ordenat el 1975 a la diòcesi de Kabgayi. Va assistir a la Pontificia Universitat Gregoriana de Roma de 1979 a 1983, obtenint un màster en Teologia espiritual.)
Mbonyintege va ser professor i director espiritual del Seminari Major de Nyakibanda de 1983 a 1996. El 1996 va ser nomenat rector del Seminari Major de Nyakibanda. El 22 de gener de 2006, el Papa Benet XVI el va nomenar Bisbe de Kabgayi. El va succeir com a rector al seminari el pare Antoine Kambanda. En 2009 fou elegit President de la Conferència Episcopal de Ruanda.

## Referències

* 1 2 3 Mgr Smaragde MBONYINTEGE.
* ↑ Crampon, 2006.
* ↑ Le Grand Séminaire Saint Charles ....

## Bibliografia

* Crampon, Chanoine. «Mgr Smaragde Mbonyintege devient évêque de Kabgayi». Catholique.org, 07-05-2006. Arxivat de l'original el 14 d’abril 2013. [Consulta: 21 març 2013].
* «Le Grand Séminaire Saint Charles Borromée de Nyakibanda». Conférence Episcopale du Rwanda. [Consulta: 21 març 2013].
* «Bishop Smaragde MBONYINTEGE». Diocese of Kabgayi. Arxivat de l'original el 2013-03-26. [Consulta: 21 març 2013].
# Lee Seung-Woo

Seung-Woo Lee (Hangul: 이승우; nascut el 6 de gener de 1998) és un futbolista professional sud-coreà que juga com a davanter per l'Hellas Verona FC.
Lee, que formava part de les categories inferiors del FC Barcelona, va ser un dels afectats per la sanció de la FIFA al Barça i va estar gairebé 18 mesos sense poder jugar. La temporada 2016-17, acabada la sanció, va jugar 30 partits i va marcar 10 gols amb l'equip juvenil, però a finals d'agost va ser traspassat a l'Hellas Verona FC, amb opció de recompra pels blaugrana.

## Referències

* ↑ «El Barça traspassa Seung Woo-lee a l'Hellas Verona». 324.cat. [Consulta: 31 agost 2017].

## Enllaços externs

* Lee Seung-woo – Estadístiques amb Corea Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (coreà)
# Konul Bunyadzade

Konul Bunyadzade (àzeri: Könül Bünyadzadə) (Sotk, 2 de novembre de 1974) és una filòsofa i investigadora de l'Azerbaidjan.
Germana d'Ulvi Bunyadzade. Va estudiar en el Departament de Traducció Àrab de la Facultat d'Estudis Orientals de la Universitat Estatal de Bakú, graduada amb honors. El 1997, va ser contractat com a assistent de laboratori principal a l'Institut de Filosofia i Dret de l'Acadèmia Nacional de Ciències de l'Azerbaidjan, i al mateix temps es va aprovar la seva tesi. En l'actualitat, treballa com a investigadora sènior a l'institut, cap de departament de Filosofia islàmica. Un dels mèrits de Bunyadzadeh és parlar de les idees més generals que expressen l'esperit de l'època en el seu conjunt, en lloc d'entrar en els detalls dels ensenyaments filosòfics individuals. És la primera experta en el camp de l'assessorament filosòfic a l'Azerbaidjan. Ha representat al seu país com a ponent i moderador en conferències i simposis internacionals en els països.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2020-06-05. [Consulta: 3 març 2021].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-09-21. [Consulta: 3 març 2021].
* ↑ http://science.gov.az/forms/chlenyikorrespondentyi
# Distribució de Landau

En teoria de probabilitats, la distribució de Landau és una distribució de probabilitat anomenada després de Lev Landau. A causa de la cua "grossa" de la distribució, els moments de la distribució, com la mitjana o la variància, no estan definits. La distribució és un cas particular de distribució estable.

## Definició

La funció de densitat de probabilitat, tal com va escriure originalment Landau, es defineix per la integral complexa:
$p(x)={\frac {1}{2\pi i}}\int _{a-i\infty }^{a+i\infty }e^{s\log(s)+xs}\,ds,$
on a és un nombre real positiu arbitrari, el que significa que el camí d'integració pot ser qualsevol paral·lel a l'eix imaginari, tallant el semieix positiu real, i $\log$ fa referència al logaritme natural. En altres paraules, és la transformada de Laplace de la funció $s^{s}$.
$p(x)={\frac {1}{\pi }}\int _{0}^{\infty }e^{-t\log(t)-xt}\sin(\pi t)\,dt.$
La família completa de distribucions Landau s'obté ampliant la distribució original a una família a escala de localització de distribucions estables amb paràmetres. $\alpha =1$ i $\beta =1$, amb funció característica:
$\varphi (t;\mu ,c)=\exp \left(it\mu -{\tfrac {2ict}{\pi }}\log |t|-c|t|\right)$
on $c\in (0,\infty )$ i $\mu \in (-\infty ,\infty )$, que dona una funció de densitat:
$p(x;\mu ,c)={\frac {1}{\pi c}}\int _{0}^{\infty }e^{-t}\cos \left(t\left({\frac {x-\mu }{c}}\right)+{\frac {2t}{\pi }}\log \left({\frac {t}{c}}\right)\right)\,dt,$
Presa $\mu =0$ i $c={\frac {\pi }{2}}$ obtenim la forma original de $p(x)$ a dalt.

## Referències

* ↑ Landau, L. «"On the energy loss of fast particles by ionization".». J. Phys. (USSR), 8, 1944, pàg. 201.
* ↑ Gentle, James E. Random Number Generation and Monte Carlo Methods (en anglès). 2a edició. New York, NY: Springer, 2003, p. 196 (Statistics and Computing). DOI 10.1007/b97336. ISBN 978-0-387-00178-4.
* ↑ Zolotarev, V.M.. One-dimensional stable distributions (en anglès). Providence, R.I.: American Mathematical Society, 1986. ISBN 0-8218-4519-5.
* ↑ «Landau Distribution: Definition, Parameters» (en anglès). https://www.statisticshowto.com.+[Consulta: 18 juny 2023].
# Vostótxnoie (Makàrov)

* Per a altres significats, vegeu «Vostótxnoie».
Vostótxnoie (en rus: Восточное) és un poble de l'óblast de Sakhalín, a l'Extrem Orient de Rússia, que el 2013 tenia 430 habitants. Pertany al districte de Makàrov.

## Referències

* ↑ «Закон Сахалинской области от 21 июля 2004 г. № 524 «О границах и статусе муниципальных образований в Сахалинской области»». Arxivat de l'original el 2013-07-19. [Consulta: 21 novembre 2019].
# Masia i cellers Bach

La masia i cellers Bach és un conjunt d'edificis del municipi de Sant Esteve Sesrovires (Baix Llobregat), inclosos en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta de diverses construccions, algunes dedicades a habitatge i altres a la producció vinatera, situades a la part lateral i posterior de la casa, que té l'estructura de masia.
És un gran casal de planta baixa, pis, golfes amb dues ales laterals, una torratxa en un dels costats i un cos en el costat esquerre dedicat a capella. La composició de buits i plens posa en relleu la simetria del conjunt tot i que les obertures la majoria amb llinda i d'altres, com la galeria correguda de les golfes, sigui en arc de punt rodó. La porta d'accés és en dovelles sobre la qual es troba una balconada de brèndoles de ferro forjat. En el capcer figura esgrafiat un rellotge de sol i la forma ondulant del coronament mostra cert parentiu barroquitzant amb hídries de terracota en els extrems. Tot el parament està arrebossat i estucat, que en planta baixa imita l'encoixinat, en relació a la resta que és llis. En la façana del pis principal figuren dos plafons esgrafiats amb el motiu d'unes copes i sanefes. En el conjunt es pot trobar relació amb l'arquitectura vernacular i toscana, sobretot en el cos d'edifici destinat a capella amb els arcs ritmats i els òculs amb els que s'alterna.

## Història

L'antiga finca de Ca n'Estrada, els orígens de la qual es remunten al segle xviii, va ser adquirida el 1915 pels germans Pere i Ramon Bach i Escofet per a destinar-la a la producció vitivinícola. El projecte va ser encarregat a l'arquitecte Josep Sala, el qual realitzà un viatge a Itàlia i França per a prendre model del que volien els germans Bach. La producció de la Masia Bach va tenir una bona presència a l'Exposició Internacional de Barcelona del 1929.
El 1936, Ramon Bach va ser assassinat per les patrulles de control i el seu germà Pere va vendre la finca el 1942. El 1975 va ser adquirida per la família Raventós, integrant-se al grup Codorniu.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Masia Bach i cellers». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ Soler-Becerro, Raimon. Viticultura, desigualtat i conflicte agrari. La lluita per la terra a la Catalunya vitícola, 1900-1936, p. 103.
# Degema

El Dẹgẹma (o dekema) és una llengua que es parla al sud de Nigèria, a les poblacions d'Usokun-Degema i de Degema, a la LGA de Degema, a l'estat de Rivers.
El degema és una llengua del grup lingüístic de les llengües edoid del delta, que formen part de la sub-família lingüística de les llengües edoid, que són llengües Benué-Congo. Les altres llengües del seu grup lingüístic són l'engenni i l'epie, que també es parlen a Nigèria.

## Ús i dialectologia

El degema és una llengua que gaudeix d'un ús vigorós (6a); tot i que no està estandarditzada, és parlada per persones de totes les edats i generacions. Té un diccionari i una gramàtica.
Tot i que no s'ha creat cap varietat estàndard que uneixi les dues varietats, la més utilitzada per les descripcions lingüístiques és la del dialecte usokun. L'atala (parlat a la ciutat de Degema) i l'usokun són dialectes del degema.

## Fonologia

El degema és l'única llengua edoid en la que es troba el mateix inventari del reconstruït proto-edoid. Té deu vocals en dues harmonies diferents: /i e a o u/ and /ɪ ɛ ə ɔ ʊ/.

## Població i religió

El degema es parla en dues comunitats separades que estan a les ciutats d'Usokun-Degema i de Degema que estan a l'illa Degema i que formen part de la LGA de Degema. Cadascuna d'aquestes comunitats parla una varietat que és intel·ligible mútuament amb l'altre.
El 27% dels 24.000 degemes són cristians; d'aquests, la meitat són protestants, el 25% catòlics i el 25% pertanyen a esglésies cristianes independents. El 73% dels degemes restants creuen en religions tradicionals africanes.

## Història

La tradició oral considera que els degemes (que originàriament eren part dels engennis van immigrar des de Benin City a Ewu (a prop d'Akinima).

## Referències

* 1 2 degema, atala al joshuaproject
* 1 2 3 degema a l'ethnologue
* ↑ llengües edoid del delta a l'ethnologue
* ↑ Kari, Ethelbert Emmanuel. 2003. Clitics in Degema: A meeting point of phonology, morphology, and syntax: Tokyo: Research Institute for Languages and Cultures of Asia and Africa (ILCAA). ISBN 4-87297-850-1
* ↑ Kari, Ethelbert Emmanuel. 2008b. Degema–English dictionary with English index. Tokyo: Research Institute for Languages and Cultures of Asia and Africa (ILCAA). ISBN 978-4-86337-018-0
* ↑ Archangeli & Pulleyblank, 1994. Grounded phonology, p 181ff
# Natació als Jocs Olímpics d'estiu de 1900 - 200 metres lliures

Natació als Jocs Olímpics d'estiu de 1900 :
| Lliures |||||
| 200 m | homes |
| 1.000 m | homes |
| 4.000 m | homes |
| Esquena |||||
| 200 m | homes |
| Altres |||||
| 200 m equips | homes |
| 200 m obstacles | homes |
| Natació subaquàtica | homes |
| < 1896 1904> |||||
Els 200 metres lliures masculins va ser una de les proves de natació que es van disputar als Jocs Olímpics de París de 1900. Aquesta va ser la prova més curta de les tres d'estil lliure que es van disputar. La competició tingué lloc entre l'11 i el 12 d'agost de 1900, amb la presència de 26 nedadors representants de 10 nacions.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Frederick Lane | Zoltán Halmay | Karl Ruberl |

## Resultats
### Semifinals

La primera ronda de la competició consistí en les semifinals. El vencedor de cadascuna de les cinc semifinals passà a la final, així com els cinc millors temps de la resta de participants. Es disputaren l'11 d'agost.

#### Semifinal 1

| Posició | Nedador | Temps |
| 1 | Otto Wahle | 2' 35,6" |
| 2 | Robert Crawshaw | 2' 40,0" |
| 3 | Julius Frey | 2' 50,4" |
| 4 | Erik Erickson | 3' 05,8" |
| 5 | Bussetti | 3' 35,0" |

#### Semifinal 2

| Posició | Nedador | Temps |
| 1 | Zoltán Halmay | 2' 38,0" |
| 2 | Peter Kemp | 2' 51,0" |
| 3 | Féret | 3' 12,2" |
| 4 | Victor Cadet | 3' 24,0" |

#### Semifinal 3

| Posició | Nedador | Temps |
| 1 | Frederick Lane | 2' 59,0" |
| 2 | René Tartara | 3' 13,0" |
| 3 | Victor Hochepied | 3' 46,6" |
| 4 | Texier | 3' 47,0" |
| 5 | Peyrusson | 3' 47,6" |
| 6 | Pujol | DNF |
DNF: no finalitza

#### Semifinal 4

| Posició | Nedador | Temps |
| 1 | Jules Clévenot | 3' 05,0" |
| 2 | Herman Alexander de Bij | 3' 10,4" |
| 3 | Fred Hendschel | 3' 42,0" |
| 4 | R. N. Forregger | 4' 32,0" |
| 5 | Léauté | 4' 39,4" |

#### Semifinal 5

| Posició | Nedador | Temps |
| 1 | Karl Ruberl | 2' 22,6" |
| 2 | F. Stapleton | 2' 47,0" |
| 3 | Louis Martin | 2' 47,4" |
| 4 | Maurice Hochepied | 2' 48,0" |
| 5 | Adam | 4' 28,0" |
| 6 | Ronaux | 4' 36,4" |

### Final

La final es disputà el 12 d'agost. Wahle no va prendre la sortida i Lane va guanyar fàcilment, amb més de sis segons per davant d'Halmay i Ruberl.
| Posició | Nedador | Temps |
| | Frederick Lane | 2' 25,2" |
| | Zoltán Halmay | 2' 31,4" |
| | Karl Ruberl | 2' 32,0" |
| 4 | Robert Crawshaw | 2' 45,6" |
| 5 | Maurice Hochepied | 2' 53,0" |
| 6 | F. Stapleton | 2' 55,0" |
| 7 | Jules Clévenot | 2' 56,2" |
| 8 | Julius Frey | 2' 58,2" |
| 9 | Louis Martin | desconegut |
| — | Otto Wahle | DNS |
DNS: no pren la sortida

## Referències

* «Olympic Medal Winners». Comitè Olímpic Internacional. [Consulta: 19 març 2008].
* De Wael, Herman. «Swimming 1900». Herman's Full Olympians, 07-06-2001. Arxivat de l'original el 2008-05-03. [Consulta: 19 març 2008].
* Mallon, Bill. The 1900 Olympic Games: Resultats de totes les proves amb comentaris. Jefferson, North Carolina: McFarland, desembre 1997. ISBN 0-7864-0378-0.
# Sortuda (lleona)

Sortuda (2005-2022) va ser una lleona que va viure la major part de la seua vida al Bioparc València.
Va arribar a València el 2010 des del Jardim Zoológico de Lisboa, i molt prompte va donar a llum a una parella de cadelles,Tata i Shanga. Des de la seua arribada va complir el rol de matriarca de la manada de lleons del Bioparc, i part de la seua descendència ha sigut traslladada a altres zoològics.
Destacava per tindre una crinera semblant a la d'un lleó mascle, causada per una alteració hormonal que va obligar a extirpar-li els ovaris. El 2022 se li va detectar un tumor maligne al pulmó sense tractament possible, motiu pel qual el maig del mateix any va rebre una eutanàsia.

## Referències

* 1 2 3 4 «Mor Sortuda, la lleona matriarca de Bioparc València». València Extra, 12-05-2022. [Consulta: 11 desembre 2022].
* ↑ «Los nuevos inquilinos de Bioparc» (en castellà). El Mundo, 07-08-2021. [Consulta: 11 desembre 2022].
* ↑ «Dos cachorros hembra de león de Angola nacen en abril en el Bioparc» (en castellà). Europa Press, 24-04-2011. [Consulta: 11 desembre 2022].
# KT-1

KT-1 o Kaitouzhe-1 ( Explorador-1 ) és un coet comercial xinès de combustible sòlid i tres etapes, desenvolupat a principis dels anys 2000, i capaç de posar en òrbita fins a 100 kg de càrrega útil.
El KT-1 va ser desenvolupat a partir de les dues primeres etapes del míssil balístic intercontinental DF-31, afegint-hi una tercera etapa totalment nova. Les proves amb la tercera etapa van començar amb una prova estàtica el 25 de febrer de 2001. L'abril de 2001 el vehicle en conjunt va passar les més estrictes revisions de disseny.
El primer llançament d'un KT-1 va tenir lloc el 15 de setembre de 2002, fallant en la tasca de col·locar en òrbita un satèl·lit de proves de 50 kg (el HTSTL-1, construït per estudiants) causat per un problema amb la segona etapa. Un segon llançament va tenir lloc el 16 de setembre de 2003, fallant de nou en intentar posar en òrbita un satèl·lit de 40 kg a causa d'un problema en l'última etapa.

## Especificacions

* Càrrega útil: 100 kg a òrbita terrestre baixa (500 km i 98º d'inclinació)
* Massa total: 20.000 kg
* Diàmetre del cos principal: 2 m
* Longitud total: 18 m

## Vegeu també

* Llarga Marxa (coet)

## Referències

* ↑ «KT-1». [Consulta: 21 juliol 2021].
* ↑ «CASIC KT-2 lofts small satellite into orbit» (en anglès), 03-03-2017. [Consulta: 21 juliol 2021].
* ↑ «Kaituozhe-1 (KT-1)» (en anglès). [Consulta: 21 juliol 2021].
# Pacte de Sitges

El Pacte de Sitges, més conegut com a Pacto de Sitges, fou un acord signat en aquesta ciutat catalana el 20 de juliol de 1957 entre els dos grans partits de Colòmbia d'aquell moment: el partit lliberal i el conservador.
En l'acord aquests partits es comprometien a treballar units en la restauració de l'ordre democràtic d'aquest país d'Amèrica del Sud, un ordre no existent degut a la dictadura de Rojas Pinilla que va durar fins al 10 de maig de 1957. Així doncs aquest fou el primer acord de transició democràtica a Colòmbia.
Després de l'acord entre els dos grans partits es va convocar al poble colombià a votar en un plebiscit aquest acord. L'acord fixava, bàsicament, que les corporacions públiques serien paritàries entre lliberals i conservadors fins a l'any 1968 i que els càrrecs que no pertanyessin a la carrera administrativa haurien de reflectir una composició equilibrada entre ambdós partits. Finalment aquest acord fou acceptat l'1 de desembre de 1957 amb 4.397.090 vots a favor i 206.864 en contra.
Finalment l'aprovació d'aquest acord es traduiria en la creació del Frente Nacional de Colòmbia, un partit creat l'any 1958 i que seria format tant per liberals com per conservadors i de lideratge rotatori cada 4 anys entre les dues formacions.

## Referències

* ↑ Referència del Govern de Colòmbia
* ↑ «Signatura del Pacto de Sitges». Arxivat de l'original el 2007-09-27. [Consulta: 10 juny 2007].
* ↑ «Història de Colòmbia». Arxivat de l'original el 2007-06-22. [Consulta: 10 juny 2007].
# Maxi Gnauck

Maxi Gnauck (Berlín Est, República Democràtica Alemanya, 10 d'octubre de 1964) és una gimnasta artística alemanya, ja retirada, guanyadora de quatre medalles olímpiques. És considerada una de les millors gimnastes alemanyes de tota la història.
Especialista en la prova de barres asimètriques, fou una de les primeres dones a aconseguir realitzar un triple salt en l'exercici de terra. Va participar, als 15 anys, als Jocs Olímpics d'Estiu de 1980 realitzats a Moscou (Unió Soviètica), on va aconseguir guanyar la medalla d'or en la prova de barres asimètriques, la medalla de plata en el concurs general (individual), compartint metall amb la romanesa Nadia Comăneci, i la medalla de bronze en el concurs general (per equips) i en l'exercici de terra, compartint metall amb la soviètica Natalia Shaposhnikova. Així mateix finalitzà quarta en la prova de barra d'equilibris i sisena en el salt sobre cavall, aconseguint així sengles diplomes olímpics. El boicot polític organitzat pel seu país l'any 1984 impedí la seva participació en els Jocs Olímpics d'estiu de 1984 realitzats a Los Angeles (Estats Units).
Al llarg de la seva carrera aconseguí nou medalles en el Campionat del Món de gimnàstica artística, entre elles cinc medalles d'or, nou medalles en el Campionat d'Europa de l'especialitat i quatre medalles en els Jocs de l'Amistat (la competició alternativa realitzada pel bloc de l'Est als Jocs Olímpics d'estiu de 1984).

## Enllaços externs

* (anglès) www.ighof.com - Maxi Gnauck
# Dia de la sortida de l'armari

El Dia de la sortida de l'armari és un dia anual de conscienciació LGBT que se celebra cada 11 d'octubre per donar suport a les persones lesbianes, gais, bisexuals i transgèneres en la sortida de l'armari. Celebrada per primera vegada als Estats Units l'any 1988, la idea inicial es va fonamentar en l'esperit d'alliberament feminista i gai de l'ésser personal polític, en l'èmfasi en la forma més bàsica d'activisme que s'extreu a la família, amics i companys, i en viure la vida com una persona obertament LGBT. La creença fonamental és que l'LGTBIfòbia prospera en una atmosfera de silenci i ignorància, i que una vegada que la gent sap que té éssers estimats que són lesbianes o gais, és molt menys probable que mantinguin opinions homòfobes o opressives.

## Referències

* ↑ «History of Coming Out & Themes of NCOD». Human Rights Campaign. Arxivat de l'original el 4 juny 2020.
* ↑ Hoffman, Amy (2007) An Army of Ex-Lovers: My life at the Gay Community News. University of Massachusetts Press. pp.xi–xiii. ISBN 978-1558496217
* ↑ «Robert Eichberg, 50, Gay Rights Leader». The New York Times, 15-08-1995.

## Enllaços externs

* Dia de la sortida de l'armari (EUA) (anglès)
* Dia de la sortida de l'armari (Suïssa) Arxivat 2021-02-12 a Wayback Machine. (alemany)
* RUComingOut – Real Life Coming Out stories (anglès)
# Municipi de Jelgava

El municipi de Jelgava (en letó: Jelgavas novads) és un dels 110 municipis de Letònia, que es troba localitzat al centre-sud del país bàltic, i que té la capital a la localitat de Jelgava, tot i que aquesta no forma part del municipi. El municipi va ser creat l'any 2009 després de la reorganització territorial.

## Ciutats i zones rurals

* Elejas pagasts (zona rural)
* Glūdas pagasts (zona rural)
* Jaunsvirlaukas pagasts (zona rural)
* Kalnciems (ciuadad con zona rural)
* Lielplatones pagasts (zona rural)
* Līvbērzes pagasts (zona rural)
* Platones pagasts (zona rural)
* Sesavas pagasts (zona rural)
* Svētes pagasts (zona rural)
* Valgundes pagasts (zona rural)
* Vilces pagasts (zona rural)
* Vircavas pagasts (zona rural)
* Zaļenieku pagasts (zona rural)

## Població i territori

La seva població està composta per un total de 27.276 persones (2009). La superfície del municipi té uns 1.319 kilòmetres quadrats, i la densitat poblacional és de 20,68 habitants per kilòmetre quadrat.

## Referències

* ↑ «Iedzivotaju skaits Latvija 2009.gada 14.janvari, pašvaldibu velešanu izsludinašanas diena» (en letó). Comissió Central d'Elecció de la República de Letònia. Arxivat de l'original el 2012-04-06. [Consulta: 14 gener 2015].
* ↑ «Administrativi teritorialais iedalijums» (doc) (en letó). Ministeri de Protecció del Medi Ambient i Desenvolupament Regional, 2008. Arxivat de l'original el 2012-04-26. [Consulta: 14 gener 2015].
# Steinhof (Solothurn)

Steinhof és un municipi del cantó de Solothurn (Suïssa), situat al districte de Wasseramt. Aquest municipi està completament enclavat en el Cantó de Berna.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].