OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Reuves

Reuves és un municipi francès, situat al departament del Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 61 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Reuves era de 61 persones. Hi havia 28 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 39 habitatges, 27 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 39 habitatges eren cases. Dels 27 habitatges principals, 25 estaven ocupats pels seus propietaris, 1 estava llogat i ocupat pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 3 tenien tres cambres, 11 en tenien quatre i 14 en tenien cinc o més. 25 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 17 habitatges hi havia un automòbil i a 8 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Reuves el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 8 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 31 persones, 25 eren actives i 6 eren inactives. De les 25 persones actives 24 estaven ocupades (13 homes i 11 dones) i 1 aturada (1 home). De les 6 persones inactives 2 estaven jubilades i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Reuves hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Reuves a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Reuves a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# 31a edició dels Premis Sant Jordi de Cinematografia

La 31a edició dels Premis Sant Jordi de Cinematografia va tenir lloc el 5 de maig de 1987, patrocinada per Ràdio Nacional d'Espanya. Els guanyadors es van donar a conèixer el 22 de gener.
La cerimònia d'entrega es va dur a terme a Scala Barcelona. Franco Fabrizi va recollir el premi en nom de marcello Mastroianni, que no hi va poder assistir i Juan Luis Buñuel va recollir el deu seu pare. Un grup de comentaristes de cinema van enviar un escrit de protesta a La Vanguardia criticant que el jurat dels premis només estigués integrat per una part del col·lectiu de la crítica barcelonina.

## Premis Sant Jordi

| Categoria | Premiat | Labor premiada |
| Millor pel·lícula espanyola | El viaje a ninguna parte | Pel·lícula |
| Millor pel·lícula estrangera | Una habitació amb vista | James Ivory |
| Millor actor espanyol | Juan Echanove | Tiempo de silencio |
| Millor actriu espanyola | Assumpta Serna | Matador |
| Millor actor estranger | Marcello Mastroianni | Ginger i Fred |
| Millor actriu estrangera | Sandrine Bonnaire | Sense sostre ni llei |
| Premi Especial del Jurat | Luis Buñuel | per la seva trajectòria |
| Premi a la labor cinematogràfica | Palmira González López | Per la qualitat en la distribució |

## Referències

* ↑ «El viaje a ninguna parte», Premio Sant Jordi de Cine La Vanguardia, 22 de gener de 1987
* ↑ Franco Fabrizi recoge hoy el Sant Jordi concedido a Mastroianni, 5 de maig de 1987
* ↑ Anoche se entregaron los premios RNR-Sant Jordi de Cine, la Vanguardia, 6 de maig de 1987

## Vegeu també

* Fotogramas de Plata 1986
* I Premis Goya
* V Premis de Cinematografia de la Generalitat de Catalunya

## Enllaços externs

* Premis Sant Jordi 1987 a IMDB
# Rhein Fire

El Rhein Fire és un club de futbol americà de la ciutat de Düsseldorf (Alemanya).

## Història

El club es creà l'any 1995 per a competir a la National Football League Europe. La franquícia és continuació de la dels Birmingham Fire (1991-1992) de la World League de futbol americà.
Tot i que l'equip té seu a la ciutat de Düsseldorf, durant dos anys disputà els seus partits a l'Arena AufSchalke de la propera ciutat de Gelsenkirchen degut a la construcció del nou estadi, el LTU Arena, en lloc de l'antic Rheinstadion, on jugà fins al 2002. L'equip ha guanyat dos World Bowls: 1998 i 2000.

## Palmarès

* 2 títols de la World Bowl: 1998, 2000.
* 3 sot-campionats de la World Bowl: 1997, 2002, 2003.

## Entrenadors

* Galen Hall (1995-2000)
* Pete Kuharchek (2001-2005)
* Jim Tomsula (2006-?)

## Jugadors destacats

* Manfred Burgsmüller (1996-2002)
* Byron Chamberlain (1996)
* Mike Croel (1998)
* Mike Quinn (1998)
* Marcus Robinson (1998)
* Danny Wuerffel (2000)
# (53311) Deucalion

(53311) Deucalion, denominació provisional 1999 HU11, és un objecte clàssic cinturó de Kuiper. Va ser descobert el 18 d'abril de 1999 gràcies al programa Deep Ecliptic Survey des de l'observatori de Kitt Peak d'Arizona. Va rebre el nom de Deucalió, de la mitologia grega.

## Òrbita

(53311) Deucalion orbita el Sol a una distancia d'entre 41,4 i 47,4 UA un cop cada 295 anys i 10 mesos (108.044 dies; eix semimajor de 44,4 UA). La seva òrbita té una excentricitat de 0,07 i una inclinació de 0 ° respecte a l'eclíptica. L'arc d'observació del cos va començar sis dies abans de la seva observació oficial del seu descobriment l'abril de 1999.
És un cubewano del cinturó de Kuiper clàssic, situat entre les poblacions ressonants de plutins i twotins i amb una òrbita amb una excentricitat baixa. Amb una inclinació molt petita (0,3 °), significativament inferior a 4-7 °, l'objecte pertany a la població freda més que a la població calenta "agitada".

## Nom

El seu nom ve de Deucalió, fill de Prometeu. Ell i la seva dona Pyrrha van ser els únics que van sobreviure al gran diluvi ("la inundació de Deucalion") provocat per Zeus. La menció oficial del nom va ser publicada pel Minor Planet Center el 14 de juny de 2003 (M.P.C. 49102).

## Característiques físiques

L'arxiu de Johnston n'ha calculat el diàmetre en 212 quilòmetres, basant-se en una suposada albedo de 0,09, mentre que l'astrònom americà Michael Brown, n'ha calculat un diàmetre de 131 quilòmetres, utilitzant una albedo estimada de 0,20 i una magnitud absoluta de 6,6.
Al seu lloc web, Brown enumera aquest objecte ja no com a candidat a planeta nan en el seu sistema taxonòmic de classe 5. Fins al 2018, no se n'havien pogut obtenir índexs de tipus espectral i color, ni tampoc una corva de llum a partir d'observacions espectroscòpiques i fotomètriques. Es desconeix per tant el seu color, període de rotació, pol i la forma.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 2 gener 2024].
* 1 2 «(53311) Deucalion» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 19 agost 2020].
* 1 2 «53311 Deucalion (1999 HU11)» (en anglès). Nasa. [Consulta: 19 agost 2020].
* ↑ «List of Known Trans-Neptunian Objects» (en anglès). Johnson's Archive. [Consulta: 19 agost 2020].
* 1 2 «How many dwarf planets are there in the outer solar system? (updates daily)» (en anglès). Mike Brown. [Consulta: 19 agost 2020].
* ↑ «LCDB Data» (en anglès). minorplanet.info. [Consulta: 19 agost 2020].
# RuneScape

RuneScape és un MMORPG (Massive Multiplayer Online Role-Playing Game en anglès) (joc de rol multijugador massiu online), implementat en llenguatge Java amb milers de jugadors actius. RuneScape va ser penjat per Jagex Ltd al gener del 1999 i aquest ofereix dues opcions de joc: Pay To Play ("P2P") o Free To Play ("F2P").
Com que està programat en Java, RuneScape no necessita cap mena d'instal·lació i s'hi pot accedir des del web oficial.
Actualment es pot jugar a Runescape en 4 idiomes: anglès (el primer), l'alemany, el francès i el portuguès, l'últim afegit.

## Context

RuneScape està situat en un món medieval fantàstic, on el personatge del jugador és una representació d'ell mateix. D'aquesta manera com els altres jocs de rol massius online, RuneScape no té cap objectiu principal o final. Els jugadors tenen la possibilitat d'explorar el món (hi ha parts que només es poden accedir fent certes missions), estableixen aliances, es fan tant amics com enemics, guanyen diners, realitzen missions, a partir d'habilitats, que poden "millorar-se" mitjançant un entrenament (l'ús repetitiu d'aquestes habilitats o "skills") entre les quals trobem pescar, minar, cuinar, construir o improvisar alguns obcjetes, entre d'altres i completen "missions" (Quests) per obtenir recompenses i augmentar el nivell de les seves habilitats. De la mateixa manera que en la vida real hi haurà persones, les qui no desitjen seguir les normes utilitzant mentides, programaris, entre altres mètodes, coneguts com a scam o cheat (estafa).

## Enllaços externs

* RuneScape
* Runescape Català
# Roc de la Cova dels Llops

El Roc de la Cova dels Llops és una roca situada en el terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà.
És a llevant de la Torre de Perauba, a la vall del barranc de la Coma d'Orient, just al sud-oest dels Masos de la Coma i al nord-est de la Serra de Palles.
# Acadèmia Israeliana de Ciències i Humanitats

L'Acadèmia Israeliana de Ciències i Humanitats, amb seu a Jerusalem, va ser creada el 1961 per l'Estat d'Israel per afavorir el contacte entre els estudiosos de les ciències i les humanitats a Israel, per assessorar el govern en projectes d'investigació d'importància nacional, i promoure l'excel·lència. Es compon de 102 dels estudiosos més destacats d'Israel.
En les ciències, els fons de l'Acadèmia projectes sobre la geologia, la flora i la fauna d'Israel, i facilita la participació de científics israelians a la investigació en projectes internacionals, com la física d'alta energia del CERN) i la radiació sincrotró a la Instal·lació Europea de Radiació Sincrotró. Israel té la major concentració de científics i enginyers de tot el món.
En les humanitats, la investigació és finançada en l'estudi del Tanakh i el Talmud, la història jueva, la filosofia jueva, art jueu, i el llenguatge hebreu, així com la prosa i la poesia hebrea.
L'Acadèmia administra el fons "Beques Einstein", que fomenta les relacions entre els científics de tot el món i la comunitat israeliana acadèmic, el Fons de Ciència d'Israel, amb un pressupost anual de 53 milions de dòlars, i una sèrie de fons per a la investigació sobre la base de subvencions del Fons Adler d'Investigacions Espacials, la Fundació Wolf, i el Fons per a la Investigació Mèdica Fulks. L'Acadèmia també dirigeix el Centre Acadèmic d'Israel al Caire, que ajuda els acadèmics israelians amb la investigació d'Egipte i la cultura egípcia, i facilita la cooperació amb acadèmics egipcis.
L'Acadèmia té la condició d'observador a la Fundació Europea de la Ciència, i porta a terme programes d'intercanvi amb la British Royal Society, la British Academy, l'Acadèmia Sueca, i el National Research Council de Singapur.

## Referències

* ↑ "About the Israel Academy of Sciences and Humanities" International Stem Cell Forum
* ↑ Winter, Elmer L. «The Israeli Economy: What's Ahead After Israel-50?» (en anglès). Jewish Post. [Consulta: 23 agost 2012].

## Enllaços externs

* L'Acadèmia Israeliana de Ciències i Humanitats (hebreu)
# Rosals

Les rosals (Rosales), són un ordre de plantes angiospermes. L'actual sistema APG IV de classificació de les angiospermes col·loca aquest ordre dins del clade de les ròsides i està compost per nou famílies. Aquestes famílies agrupen uns 296 gèneres, destaquen les rosàcies amb 109 gèneres, les ramnàcies amb 62, les urticàcies amb 57 i les moràcies amb 47, entre les quatre agrupen més del 90% de les més de 7.700 espècies de l'ordre de les rosals.

## Taxonomia

Aquest ordre va ser descrit per primer cop l'any 1820 a l'obra O přirozenosti Rostlin : obsahugjej gednánj o žiwobytj rostlin pro sebe a z ohledu giných žiwoků, podlé stawu nyněgss ylo znanj, pýtwn rostlin : názwoslowj audů, hospodářstwj gegich, rozssjřenj po semi a způsob rostlinář zřjditi a zacowati pels botànics Friedrich von Berchtold (1781 – 1876) i Jan Svatopluk Presl (1791 – 1849).

### Famílies

A la classificació del vigent sistema APG IV, s'inclouen dins de l'ordre de les rosals les següents famílies:
* Rosaceae Juss. (1789) - Rosàcies
* Barbeyaceae Rendle (1959)
* Dirachmaceae Hutch. (1884)
* Elaeagnaceae Juss. (1789) - Eleagnàcies
* Rhamnaceae Juss. (1789) - Ramnàcies
* Ulmaceae Mirb. (1815) - Ulmàcies
* Cannabaceae Martinov (1820) - Cannabàcies
* Moraceae Gaudich. (1835) - Moràcies
* Urticaceae Juss. (1789) - Urticàcies

### Sinònims

Els següents noms científics són sinònims de Rosales:
* Rhamnineae Shipunov
* Amygdalales Link
* Artocarpales Mart.
* Barbeyales Takht. & Reveal
* Cannabales Döll
* Dryadales Link
* Elaeagnales Bercht. & J.Presl
* Ficales Dumort.
* Frangulales Wirtg.
* Morales Mart.
* Rhamnales Link
* Sanguisorbales Link
* Spiraeales Link
* Ulmales Link
* Urticales Bercht. & J.Presl
* Barbeyanae Reveal & Doweld
* Rhamnanae Reveal
* Rosanae Takht.
* Urticanae Reveal
* Frangulopsida Endl.
* Rhamnopsida Brongn.
* Rosopsida Batsch
* Urticopsida Bartl.
* Rosidae Takht.

## Referències

* ↑ Byng et alii., 2016, p. 3.
* 1 2 Byng et alii., 2016, p. 16.
* ↑ «Rosaceae» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 3 agost 2022].
* ↑ «Rhamnaceae» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 3 agost 2022].
* ↑ «Urticaceae» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 3 agost 2022].
* ↑ «Moraceae» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 3 agost 2022].
* ↑ «Rosales» (en anglès). Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica, Inc.. [Consulta: 3 agost 2022].
* ↑ «Rosales Bercht. & J. Presl» (en anglès). Tropicos. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 30 gener 2024].
* ↑ «ROSALES» (en anglès). Angiosperm Phylogeny Website, version 14, 01-07-2017. [Consulta: 10 febrer 2024].

## Bibliografia

* Byng, J. W.; Chase, Mark W.; Christenhusz, M. J. M.; Fay, Michael F.; Judd, W. S.; Mabberley, D. J.; Sennikov, A. N.; Soltis, Douglas E.; Soltis, Pamela S.; Stevens, Peter F. «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG IV». Botanical Journal of the Linnean Society, vol. 181, n. 1, 01-05-2016, pàg. 3, 14. DOI: 10.1111/boj.12385 [Consulta: 8 juliol 2022].
# Royal Society for the Protection of Birds

La Reial Societat per a la Protecció de les Aus (en anglès Royal Society for the Protection of Birds (RSPB), és la més gran organització sense ànim de lucre d'Europa, dedicada a la protecció de la vida salvatge.
Va ser fundada el 1889 a Didsbury a l'estat d'Anglaterra (Regne Unit) de manera embrionària, amb el nom de Lliga del plomell, per un grup de dones que volien lluitar contra l'ús de plomes a les robes femenines, especialment el barrets. El 1891 es van unir amb les dones de la Lliga de la pell i les plomes, que es reunien a Croydon, i van formalitzar la constitució de la Society for the Protection of Birds. El 3 de novembre de 1904, per decret reial, esdevé la Royal Society for the Protection of Birds.

## Referències

* ↑ «HIstory of the RSPB. Milestones» (en anglès). RSPB. [Consulta: 8 setembre 2015].
# Acantholingua ohridana

Acantholingua ohridana és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 33,6 cm de longitud total i 685 g de pes.

## Reproducció

Fresa entre desembre i febrer, i, poc després, deixa les àrees costaneres per romandre en aigües profundes.

## Alimentació

Menja invertebrats bentònics, zooplàncton i larves de peixos.

## Hàbitat

Viu en zones d'aigües dolces (42°N-40°N, 20°E-21°E) fins a una fondària de 40-60 m.

## Distribució geogràfica

Es troba a Albània i Macedònia del Nord.

## Longevitat

Pot arribar a viure 12 anys.

## Interès comercial

És força apreciat i, normalment, és consumit fresc.

## Estat de conservació

Es troba amenaçat d'extinció a causa de la sobrepesca i la introducció d'espècies exòtiques.

## Referències

* ↑ «Acantholingua ohridana». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ Rakaj, N., 1995. Conservation status of freshwater fish of Albania. Biological Conservation 72: 195-199.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* 1 2 3 Rakaj, N., 1995.
* ↑ Crivelli, A.J., 1996. The freshwater fish endemic to the Mediterranean region. An action plan for their conservation. Tour du Valat Publication, 171 p.

## Bibliografia

* Allendorf, F.W. i G.H. Thorgaard, 1984. Tetraploidy and the evolution of Salmonid fishes. p. 1-53. A B.J. Turner (ed.) Evolutionary genetics of fishes. Plenum Publishing Corporation, Nova York, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Phillips, R.B., M.P. Matsuoka, I. Konon i K.M. Reed, 2000. Phylogenetic analysis of mitochondrial and nuclear sequences supports inclusion of Acantholingua ohridana in the Genus Salmo. Copeia (2):546-550.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Riàbini

Riàbini (en rus: Рябины) és un poble del krai de Perm, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 647 habitants.

## Referències

* ↑ «ВПН-2010. Численность и размещение населения Пермского края» (en rus). Arxivat de l'original el 2013-08-31. [Consulta: 10 setembre 2014].
# Can Xec

Can Xec és una obra de Sant Feliu de Codines (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa amb una paret mitgera. Està formada per dos cossos. Un d'aquests ha estat completament reedificat en els darrers anys del segle xx. Consta de planta baixa i dos pisos i està construït amb totxo i ciment. L'altre cos conserva encara l'estructura i els elements originaris. Està endarrerit, uns tres metres, respecte de la línia del carrer. La paret és de pedra. El portal d'entrada és de pedra amb arc de mig punt adovellat. A sobre hi ha una finestra quadrada de pedra. La coberta de tot el conjunt és a dues vessants.

## Història

En una de les pedres de la finestra hi ha gravada una inscripció: "1650". Els propietaris de la casa pensen que aquest any podria ser, molt probablement, l'any en que fos construïda la casa.

## Referències

* 1 2 «Can Xec». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 17 juliol 2018].
# Palau de la Generalitat

«Palau de la Generalitat» té aquests significats:
* Palau de la Generalitat de Catalunya, edifici al barri Gòtic de Barcelona
* Palau de la Generalitat Valenciana, edifici a la ciutat de València
# Valongo

Valongo és un municipi portuguès, situat al districte de Porto, a la regió del Nord i a la subregió de Gran Porto. L'any 2006 tenia 94.344 habitants. Es divideix en 5 freguesies. Limita al nord amb Santo Tirso, al nord-est amb Paços de Ferreira, a l'est amb Paredes, al sud-oest amb Gondomar i a l'oest amb Maia.

## Població

Població del concelho de Valongo (1849 – 2004) :
| 1849 | 1900 | 1930 | 1960 | 1981 | 1991 | 2001 | 2004 |
| 8109 | 11853 | 17239 | 33300 | 64234 | 74172 | 86005 | 91274 |

## Freguesies

* Alfena
* Campo
* Ermesinde
* Sobrado
* Valongo
# Enginyeria de requisits

L'enginyeria de requisits és la branca de l'enginyeria del programari que tracta de l'especificació i gestió de requisits d'un sistema tractant d'assolir els objectius de:
* Conèixer els requisits rellevants del sistema, consensuar-los entre les parts interessades, documentar-los seguint els estàndards establerts, i gestionar-los sistemàticament.
* Comprendre i documentar els desitjos i les necessitats de les parts interessades.
* Especificar i gestionar els requisits de manera que es minimitzi el risc de lliurar un sistema que no satisfaci els desitjos i les necessitats de les parts interessades.
En terme enginyeria de requisits es va començar a usar als voltants del 1976. Posteriorment, fou incorporat en la terminologia d'estàndards ISO, amb la definició de "funció interdisciplinària que fa de mediadora entre els compradors i els proveïdors d'un producte o servei per tal definir els requisits que ha de satisfer el sistema, programari o servei d'interès". Actualment, a la pràctica, el terme és molt usat per denotar el tractament sistemàtic dels requisits.

## Referències

* ↑ Glinz, Martin «A Glossary of Requirements Engineering Terminology (Version 1.6)». University of Zurich, 01-05-2014.
* ↑ Zave, Pamela «Classification of Research Efforts in Requirements Engineering». ACM Comput. Surv. 29(4), 1997, pàg. 315-321.
* ↑ Bell, Thomas E.; Bixler, David C.; Dyer, Margaret E. «An Extendable Approach to Computer-Aided Software Requirements Engineering». IEEE Trans. Software Eng. 3(1), 1977, pàg. 49-60.
* ↑ ISO/IEC «Systems and software engineering —Life cycle processes — Requirements engineering». ISO/IEC/IEEE 29148:2011(E), 2011.
* ↑ IEEE Computer Society. Guide to the Software Engineering Body of Knowledge SWEBOK, 2014. ISBN 0769551661.
# Carugate

Carugate (Carugaa en llombard) és una comune (municipalitat) de la ciutat metropolitana de Milà, a la Llombardia, ubicada a quinze quilòmentres al nord-est de Milà. Al desembre de 2004, tenia 13.479 habitants en una àrea de 5,4 km²
Limita amb les següents municipalitats: Agrate Brianza, Caponago, Brugherio, Pessano con Bornago, Bussero, Cernusco sul Naviglio.

## Enllaços externs

* www.comune.carugate.mi.it/