# Llengües batak

Les llengües batak són un subgrup de les llengües austronèsies parlades pel poble batak a la província indonèsia del nord de Sumatra i els seus voltants.

## Classificació interna

Les llengües batak es poden dividir en dues branques principals, batak del nord i batak del sud. El Simalungun va ser considerat durant molt de temps un intermediari, però en les classificacions actuals es reconeix com a part de la branca del sud. Dins del Batak del Nord, un estudi va assenyalar 76% de paraules afins entre el Karo i l'Alas, 81% amb el Pakpak, 80% amb el Simalungun i 30% amb el malai (indonès). El Karo i el Toba Batak són mútuament inintel·ligibles.
| Nord | Pakpak (Dairi) Karo Alas-Kluet |
| Sud | Simalungun Toba Angkola Mandailing |
El Mandailing i Angkola són més pròximes més entre si que amb el Toba. Les influències geogràfiques sobre les llengües batak es poden veure al mapa del quadre d'informació; El llac Toba separa el Karo del contacte directe amb el Toba.

## Reconstrucció

Es pot demostrar que les llengües batak descendeixen d'un hipotètic avantpassat comú, el proto-batak (que al seu torn prové del protoaustronesi). El sistema de so de Proto-Batak va ser reconstruït per Adelaar (1981).
Consonants proto-batak :
| | | Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Glotal |
| Atura | sense veu | *pàg | *t | *c | *k | |
| Atura | expressat | *b | *d | *j | *ɡ | |
| Fricativa | Fricativa | | | *s | | *h |
| Nasal | Nasal | *m | *n | | *ŋ | |
| Semivocal | Semivocal | *w | | * i | | |
| Lateral | Lateral | | *l | | | |
| Trill | Trill | | *r | | | |
Vocals proto-batak :
| | Davant | Central | esquena |
| Alt | *i | | *u |
| Mitjana | | *ə | |
| baix | | *a | |
Diftongs finals: *-uy, *-ey, *-ow.
Els sons Proto-Batak van conèixer els canvis següents en les llengües-filles individuals:
* Proto-Batak *k es va convertir en h en posició inicial i medial a les llengües batak del sud:
       Proto-Batak *kalak > Toba, Simalungun halak ; Karo kalak 'persona'
       Proto-Batak *dukut > Toba, Simalungun duhut ; Karo dukut 'herba'
* El so proto-Batak *h es va perdre a Toba, Angkola i Mandailing:
       Proto-Batak *pərəh > Toba poro Simalungun poroh, Karo pereh /pərəh/ 'esborrar'
* Les aturades sonores finals de Proto-Batak *b, *d i *g tan sols es conserven a Simalungun. A Toba, Angkola i Mandailing, no són expressades, mentre que a les llengües batak del nord, van passar a nasals homorgànics (/m/, /n/, /ŋ/):
       Proto-Batak *dələg > Simalungun dolog, Toba dolok, Karo deleng /dələŋ/ 'muntanya'.
* La vocal central *ə es manté a les llengües del nord, i es canvia a / o/ a les llengües del sud:
       Proto-Batak *ənəm > Karo enem (/ənəm/), Toba onom 'sis'
* Els diftongs proto-batak solament es conserven a Simalungun, però passen a monoftongs en totes les altres llengües batak:
       Proto-Batak *apuy > Simalungun apuy ; ttotes les altres llengües api 'foc'
       Proto-Batak *matey > Simalungun matei ; totes les altres llengües mate 'mort'
       Proto-Batak *pulow > Simalungun pulou ; totes les altres llengües pulo 'illa'

## Sistema d'escriptura

Històricament, les llengües batak s'escrivien utilitzant l'escriptura batak, però l'escriptura llatina s'utilitza ara per a la majoria d'escriptures.

## Referències

* ↑ Comparative Austronesian dictionary Vol. 1. by Darrell T. Tryon, Shigeru Tsuchida et al. p421 et seq
* 1 2 3 Adelaar, K. A. (1981). "Reconstruction of Proto-Batak Phonology". In Robert A. Blust (ed.), Historical Linguistics in Indonesia: Part I, 1-20. Jakarta: Universitas Katolik Indonesia Atma Jaya.
* ↑ The Austronesian languages of Asia and Madagascar. K. Alexander Adelaar, Nikolaus Himmelmann, p. 535

## Enllaços externs

* https://symbl.cc/en/unicode/blocks/batak/
* Llengües batak a Ethnologue (22a ed., 2019).