OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Polyploviricotina

Polyploviricotina és un subfílum de virus del fílum Negarnaviricota. És un dels dos únics subfílums de virus, l'altre és Haploviricotina, que també es troba dins del fílum Negarnaviricota. El nom prové de πολύπλοκο (polyplo-, en grec antic "complex"), juntament amb el sufix emprat en els subfílums de virus -viricotina.

## Taxonomia

La taxonomia del subfílum Polyploviricotina fins al nivell d'ordre és el següent:
Fílum: Negarnaviricota
* Subfílum Haploviricotina
* Subfílum Polyploviricotina
** Classe Ellioviricetes
*** Ordre Bunyavirales
** Classe Insthoviricetes
*** Ordre Articulavirales

## Referències

* 1 2 ; Krupovic, Mart; Zhang, Yong Zhen; Maes, Piet; Dolja, Valerian; Koonin, Eugene V.«Megataxonomy of negative-sense RNA viruses» (docx) (en anglès). Arxivat de l'original el 13 de gener 2019. [Consulta: 12 gener 2019].
* 1 2 «International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV)» (en anglès). International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV), 01-07-2018. [Consulta: 27 març 2020].
# Lynetteholm

Lynetteholm és un projecte d'illa artificial a la costa de Copenhaguen a Dinamarca que s'obrirà el 2070.
El projecte fou presentat el 2018 pel primer ministre danès Lars Løkke Rasmussen i Frank Jensen, l'alcalde de Copenhaguen, com a mesura per compensar la manca de superfície disponible per a la construcció.
Lynetteholm és concebuda com una extensió de 3 quilòmetres quadrats de l'illa de Refshaleøen. Estarà connectada a terra ferma per una carretera i una línia de metro. L'illa hauria d'allotjar aproximadament 35.000 residents. També tindrà la funció de protegir Copenhaguen contra l'augment del nivell del mar.
Els grups ecologistes han presentat una apel·lació contra Lynetteholm al Tribunal de Justícia de la Unió Europea per l’impacte mediambiental del projecte. Es preveu que els camions hauran de fer 350 viatges al dia per Copenhaguen per lliurar els 80 milions de tones de terra necessàries per crear la península sola. Als ecologistes també els preocupen el moviment de sediments al mar i el possible impacte sobre els ecosistemes i la qualitat de l'aigua.
La projecció és que l'illa tingui les bases instal·lades el 2035 i que aquest ambiciós projecte estigui completat el 2070. El projecte serà propietat de CPH City&Port Development, una companyia participada conjuntament per la ciutat de Copenhaguen i l'estat danès.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Copenhaguen creixerà amb una illa artificial sobre el mar on viuran 35.000 persones». 324cat. CCMA, 07-06-2021. [Consulta: 7 juny 2021].
* ↑ «Copenhagen lands 2021 budget at record pace» (en anglès). cphpost.dk. [Consulta: 6 juny 2021].
* ↑ «Denmark parliament approves giant artificial island off Copenhagen» (en anglès). www.bbc.com. [Consulta: 6 juny 2021].
# Navajo

«Navaho o Navajo» té aquests significats:
* Navaho, llengua atapascana meridional del grup Na-Dené parlat al sud-oest dels Estats Units pels navahos
* Navaho, membre dels navahos, tribu índia de parla na-dené
* Nació Navajo, territori semiautònom governat pels natius nord-americans navahos
* Navajo (Nou Mèxic), concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic
* Navajo Mountain, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Utah
* Comtat de Navajo, comtat al nord-est de l'estat estatunidenc d'Arizona
* Navajo Times o Navajo Times Today, periòdic creat pel Consell Tribal Navajo en 1959
# Litori

Litori (m. Tolosa, 439) va ser un general de l'Imperi Romà d'Occident que va servir principalment a la Gàl·lia, sota les ordres i com a lloctinent de Flavi Aeci.
Les seves accions militars es van centrar fonamentalment contra els visigots, que gràcies diversos desordres i aldarulls a la regió van aprofitar l'avinentesa per intentar estendre els seus dominis. Va participar en dues batalles contra aquest poble: a Narbona (436), enviat per Aeci, on va comptar amb el suport dels huns per fer front al rei Teodoric i les seves tropes, a qui va aconseguir foragitar cap a la seva capital; i segon, a Tolosa (439), on els romans van posar en estat de setge la ciutat. La capital era on probablement hi havia el gruix de la seva població visigoda i el rei Teodoric va intentar negociar amb els romans, però Litori s'hi va negar i va decidir continuar amb el setge. Amb tot, malgrat algunes victòries inicials, va ser derrotat en un intent desesperat dels visigots en una darrera càrrega militar que van obtenir una victòria pírrica contra els romans. Enmig de la batalla, Litori va ser capturat i pocs dies després va ser executat.

## Referències

* ↑ Bury, 1911, p. 279.
* ↑ Thompson, E. A.. Romans and Barbarians: The Decline of the Western Empire (en anglès). Univ of Wisconsin Press, 2002, p. 53. ISBN 0299087042.
* ↑ Valverde Castro, 2000, p. 48.
* ↑ Wolfram, 1990, p. 176.
* ↑ Hidaci, 1906, p. 36.

## Bibliografia

* Bury, J.B (Dir.). Cambridge Medieval History (en anglès). Nova York: Macmillan, 1911.
* Hidaci. Cronicón de Idacio (en castellà). Ourense: Imprenta de A. Otero, 1906.
* Valverde Castro, María Rosario. Ideología, simbolismo y ejercicio del poder real en la monarquía visigoda: un proceso de cambio (en castellà). Salamanca: Ediciones Universidad de Salamanca, 2000. ISBN 84-7800-940-X.
* Wolfram, Herwig. History of the Goths (en anglès). Berkeley i Los Angeles: University of California Press, 1990. ISBN 0-520-06983-8.
# Gat bicolor

En els gats, el patró bicolor correspon a un pelatge blanc associat amb un sol altre color. La quantitat de blanc pot anar des d'un simple marcatge als dits («guants») fins a taques de colors barrejats amb el blanc al cap i la cua (patró Van). Un vocabulari específic permet definir la distribució dels colors pel cos.
L'aparició de pèls blancs és codificada pel gen major S, del qual es reconeixen dos al·lels. L'acció d'aquest gen es produeix durant la migració dels melanoblasts durant el desenvolupament embrionari del gató. El conjunt de motius possibles probablement reflecteix la participació de poligens i complica el treball dels criadors, que han d'obtenir els motius definits clarament en els estàndards de les races de gats en les quals s'accepta el pelatge bicolor.
El pelatge té una gran presència en els còmics i els dibuixos animats, amb exemples com el gat Silvestre o Tom de Tom i Jerry. Alguns escriptors, com ara Théophile Gautier, descrigueren el seu gat bicolor. Entre els gats cèlebres bicolors hi ha Oscar, que detectava la mort imminent dels pacients de Rhode Island, i Socks, el gat de Bill Clinton.
El pelatge bicolor també es dona en altres animals domèstics, com ara el cavall, el bou i el conill.

## Referències

* ↑ M. Alnot-Perronin; C. Arpaillange; P. Pageat. Le traité rustica du chat (en francès). Rustica éditions, 2006. ISBN 2-84038-680-1.
* ↑ Leonard, Tom «Cat predicts 50 deaths in RI nursing home» (en anglès). The Daily Telegraph, 01-02-2010.
# Květa Pacovská

Květa Pacovská (Praga, República Txeca, 28 de juliol de 1928 - Praga, República Txeca — 6 de febrer de 2023) fou una pintora, escultora i il·lustradora txeca.
L'obra de Pacovská es caracteritza per la presència formes geomètriques i de colors vius, en especial del roig, i inclou l'exploració de materials diversos. Des de la dècada de 1950 se centrà en la il·lustració de llibres, que convertí en un objecte artístic. Les seves pintures i escultures recorren museus i galeries de tot el món. Els seus llibres han estat publicats en 20 països diferents, entre els quals els EUA, Japó, Corea i Xina.
L'any 2017 va pronunciar una conferència a València, en les jornades d'animació a la lectura, escriptura i observació JALEO.

## Obres

* 1993, El pequeño rey de las flores, Kókinos, ISBN 84-88342-02-0
* 1993, Teatre de mitjanit, Grijalbo Mondadori, S.A, ISBN 8439718888 i ISBN 9788439718888
* 1993, Teatro de Medianoche, Grijalbo Mondadori, S.A, ISBN 9788439718994
* 2008, Caperucita Roja, Kókinos, ISBN 8496629864 i ISBN 9788496629868
* 2008, Hasta el infinito, Faktoria K de libros (k-2), ISBN 9788496957350
* 2010, Uno, cinco, muchos, Kókinos, ISBN 978-84-92750-34-4

## Reconeixements

Al llarg de la seva vida, Květa Pacovská ha rebut nombrosos premis internacionals:
* The Golden Apple de la Biennal d'Il·lustradors a Bratislava el 1983.
* Gran Premi de Catalunya el 1988.
* Premi Especial de l'Exposició de Bologna, el 1988.
* Premi Alemany de Literatura infantil el 1991.
* El 1992, va obtenir el premi al millor llibre del món, Goldene Letter, pel títol Papier Paradise. Posteriorment, fou guardonada amb el Premi Hans Christian Andersen, que s'atorga als millors autors de la literatura infantil, per la IBBY, Organització Internacional pel Llibre Infantil. És la més alta distinció internacional donada a un il·lustrador de contes infantils.
* L'any 1999 va ser nomenada Doctora Honoris Causa en Disseny per la Kingston University a Gran Bretanya.
* A Catalunya, l'any 2006 rep el Premi Il·lustrad'Or per part de l'APIC (Associació Professional d'Il·lustradors de Catalunya).

## Referències

* ↑ «Zemřela ilustrátorka a výtvarnice Květa Pacovská, bylo jí 94 let | ČeskéNoviny.cz» (en txec). [Consulta: 14 febrer 2023].
* ↑ «Kveta Pacovská | enciclopedia.cat». [Consulta: 7 juny 2023].
* 1 2 «Fallece la ilustradora checa Květa Pacovská» (en castellà). Gràffica, 08-02-2023. [Consulta: 7 juny 2023].
* 1 2 "Hans Christian Andersen Awards". International Board on Books for Young People (IBBY). Retrieved 3 August 2013.
* 1 2 "Květa Pacovská" (pp. 88–89, by Eva Glistrup). The Hans Christian Andersen Awards, 1956–2002. IBBY. Gyldendal. 2002. Hosted by Austrian Literature Online. Retrieved 2013-08-03.
* ↑ Berenguer, Clara «Květa Pacovská: el despertar silenciós de la il·lustració a València». Valencia Plaza, 21-07-2017 [Consulta: 7 febrer 2023].
# Courcelles-lès-Montbard

Courcelles-lès-Montbard és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 92 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Courcelles-lès-Montbard era de 92 persones. Hi havia 36 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 12 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 55 habitatges, 38 eren l'habitatge principal de la família, 9 eren segones residències i 9 estaven desocupats. 54 eren cases i 1 era un apartament. Dels 38 habitatges principals, 32 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 3 en tenien dues, 10 en tenien quatre i 23 en tenien cinc o més. 29 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 10 habitatges hi havia un automòbil i a 22 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Courcelles-lès-Montbard el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 12 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 12 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 8 |
| 8 | 10 a 14 | 8 |
| 12 | 5 a 9 | 8 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 65 persones, 51 eren actives i 14 eren inactives. De les 51 persones actives 48 estaven ocupades (26 homes i 22 dones) i 3 estaven aturades (3 dones i 3 dones). De les 14 persones inactives 3 estaven jubilades, 8 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

## Equipaments sanitaris i escolars

El 2009 hi havia una escola elemental integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Courcelles-lès-Montbard a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Courcelles-lès-Montbard a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Neosynchiropus bacescui

Neosynchiropus bacescui és una espècie de peix de la família dels cal·lionímids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a Tanzània.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fricke, R., 1982. Nominal genera and species of dragonets (Teleostei: Callionymidae, Draconettidae). Ann. Mus. Civ. Stor. Nat. Genova 84:53-92.
* Fricke, R., 2001. Callionymidae. Dragonets. p. 3549-3571. A: K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma.
* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Litoria angiana

Litoria angiana és una espècie de granota del gènere Litoria de la família dels hílids. Originària d'Indonèsia i Papua Nova Guinea.

## Referències

* ↑ «Amphibian Species of the World 6.2, an Online Reference» (en anglès). Museu Americà d'Història Natural. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «Litoria angiana » (en anglès). Universitat de Califòrnia a Berkeley - AmphibiaWeb. [Consulta: 11 agost 2024].
# Gat americà de pèl curt

El gat americà de pèl curt o american shorthair és una raça de gat originària dels Estats Units.

## Història

Es tracta d'una raça robusta que deu molt als gats de treball que els primers colonitzadors van portar als Estats Units, però el seu pedigrí es remunta fins a un mascle tigrat vermellós, anomenat Belle, que va ser enviat des d'Anglaterra a l'inici del segle xix, i que va ser el primer a registrar-se als Estats Units sota el títol "de pèl curt ". Més tard se'ls va conèixer com a "domèstics de pèl curt", però des del 1966 el nom oficial ha estat Americà de pèl curt. Aquesta raça té una forma menys quadrada que la del gat britànic de pèl curt.

## Característiques físiques

* Cos: sòlidament construït, amb potes de mida mitjana, urpes rodones i cua no gaire llarga que s'estreny cap a l'extrem despuntat de final abrupte.
* Cap: Gran i de galtes plenes, lleugerament més llarga que ampla, amb orelles lleugerament arrodonides, una corba contínua des del front fins al capdamunt i nas de mida mitjana.
* Ulls: Grans i molt oberts, la parpella superior amb una curvatura ametllada, l'inferior totalment rodó, en una col·locació lleugerament obliqua. Color or brillant excepte en el blau o ulls imparells en el blanc; verds o avellana en els tigrats platejats; verds o verd blavós en els puntejats platejats.
* Pelatge: Curt, gruixut, uniforme i dur al tacte.
* Colors: Blanc natural, blau, vermellós i crema; xinxilla i plata ombrejat; camafeu petxina i ombrejat; fum negre, blau, camafeu i closca de tortuga; cafè, vermellós, blau, crema, plata i camafeu, tigrat pedaç, cafè, blau i plata; blau crema, calicó, calicó diluït; bicolor amb negre, blau, vermell i crema.

## Referències

* Stephens, Gloria; Tetsu Yamazaki (2001). Legacy of the Cat (2nd ed.). San Francisco: Chronicle Books. pp. 49. ISBN 0-8118-2910-3.
* http://www.tica.org/public/breeds/as/intro.php Arxivat 2011-12-30 a Wayback Machine.
* Cat Fanciers' Association American Shorthair breed profile

## Enllaços externs

* FBRL Breed Page: American Shorthair
* American Shorthair Club Japan Arxivat 2007-10-24 a Wayback Machine.
* National American Shorthair Club
# Prins Christian Sund

El Prins Christian Sound (del danès: «Braç de mar príncep Cristià»; en groenlandès: Ikerasassuaq) és un braç de mar situat al sud de Groenlàndia.
Separa el continent de Sammisoq (illa de Cristià IV) i altres illes de l'arxipèlag del Cap Farewell, prop del Cap Farvel, a la punta més al sud de Groenlàndia. El nom va ser donat en honor del príncep, més tard el rei Cristià VIII de Dinamarca.

## Geografia

El Prins Christian Sund connecta el mar de Labrador amb el mar d'Irminger. Té uns 64 km de longitud i 2-4 km d'ample. Només hi ha un poblat al llarg d'aquest braç de mar, Aappilattoq.
| Vista de la riba | Vista del cap d'una glacera |
El llarg sistema de fiords està majoritàriament envoltat de muntanyes escarpades que superen els 1.200 m d'alçada. Moltes glaceres es dirigeixen directament a les seves aigües creant icebergs. Sovint hi ha fortes corrents de marees que limiten la formació de gel. Té moltes ramificacions, com el fiord Kangerluk a mig camí cap al nord, el fiord Ikeq al sud, i a l'oest el fiord Ilua, el fiord Ikerasaq (Akuliarutsip Imaa), el fiord Utoqqarmiut (Pamialluup Kujatinngua) i el fiord Torsukattak.

## Turisme

El Prins Christian Sund ofereix bells paisatges, i diverses vegades tots els creuers d'estiu passen per aquest braç de mar, de vegades tan gran com l'Eurodam.

## Clima

El clima predominant és l'anomenat clima de tundra. La classificació climàtica de Köppen és ET. La temperatura mitjana anual al Prins Christian Sund és de 0,6 °C.
| Mesos | gen | feb | mar | abr | mai | jun | jul | ago | set | oct | nov | des | any |
| Mitjana de les màximes | -1,9$^{°C}$ | -1,8$^{°C}$ | -1,3$^{°C}$ | 1,5$^{°C}$ | 4,4$^{°C}$ | 7,3$^{°C}$ | 9,8$^{°C}$ | 9,6$^{°C}$ | 6,9$^{°C}$ | 3,5$^{°C}$ | 0,6$^{°C}$ | -0,9$^{°C}$ | 3,1$^{°C}$ |
| Mitjana de les mínimes | -6,2$^{°C}$ | -6,3$^{°C}$ | -5,9$^{°C}$ | -3,5$^{°C}$ | -0,6$^{°C}$ | 1,2$^{°C}$ | 3,3$^{°C}$ | 3,3$^{°C}$ | 1,9$^{°C}$ | -0,7$^{°C}$ | -3,4$^{°C}$ | -5,1$^{°C}$ | -1,8$^{°C}$ |
| Pluja | 262mm | 246mm | 205mm | 227mm | 175mm | 136mm | 129mm | 173mm | 233mm | 219mm | 227mm | 251mm | 2483mm |
| Neu | 16,6 dies | 15,8 dies | 15,0 dies | 13,6 dies | 7,8 dies | 1,8 dies | 0,2 dies | 0,1 dies | 3,0 dies | 9,1 dies | 13,5 dies | 14,6 dies | 111,1mm |

## Referències

* ↑ «Den grønlandske Lods - Geodatastyrelsen». Arxivat de l'original el 2020-10-28. [Consulta: 30 juliol 2017].
* ↑ Prins Christian Sund (Den Store Danske Leksikon) (in Danish)
* ↑ «Torsukattak». Mapcarta.
* ↑ «Scenic Cruising on Eurodam». Arxivat de l'original el 2013-03-08. [Consulta: 30 juliol 2017].
* ↑ DANISH METEOROLOGICAL INSTITUTE. Technical report 00-18 PDF

## Vegeu també

* Llista de fiords de Grenlàndia
# Neostrengeria

Neostrengeria és un gènere de crustacis decàpodes d'aigua dolça de l'infraordre Brachyura. És nadiu de les muntanyes de l'orient de Colòmbia i el noroccident de Veneçuela.

## Taxonomia

* Neostrengeria appressa Campos, 1992
* Neostrengeria aspera Campos, 1992
* Neostrengeria bataensis Campos & Pedraza, 2008
* Neostrengeria binderi Campos, 2000
* Neostrengeria botti Rodríguez & Türkay, 1978
* Neostrengeria boyacensis Rodríguez, 1980
* Neostrengeria celioi Campos & Pedraza, 2008
* Neostrengeria charalensis Campos & Rodríguez, 1985
* Neostrengeria gilberti Campos, 1992
* Neostrengeria guenteri (Pretzmann, 1965)
* Neostrengeria lasallei Rodríguez, 1980
* Neostrengeria lemaitrei Campos, 2004
* Neostrengeria libradensis Rodríguez, 1980
* Neostrengeria lindigiana (Rathbun, 1897)
* Neostrengeria lobulata Campos, 1992
* Neostrengeria macarenae Campos, 1992
* Neostrengeria macropa (H. Milne-Edwards, 1853)
* Neostrengeria monterrodendoensis (Bott, 1967)
* Neostrengeria niceforoi (Schmitt, 1969)
* Neostrengeria perijaensis Campos & Lemaitre, 1998
* Neostrengeria sketi Rodríguez, 1985
* Neostrengeria tencalanensis Campos, 1992
* Neostrengeria tonensis Campos, 1992

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Neostrengeria Pretzmann, 1965». [Consulta: 16 octubre 2021].
# Anthony Waters

Anthony Waters (Raj britànic, 10 d'abril de 1928 - Perth, 20 de novembre de 1987) fou un jugador d'hoquei sobre herba australià que va competir durant les dècades de 1950 i 1960.
El 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Tòquio, on guanyà la medalla de bronze en la competició d'hoquei sobre herba.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Tony Waters». [Consulta: 26 juliol 2021].
* ↑ «Anthony Waters» (en anglès australià). [Consulta: 26 juliol 2021].
# Fulveta de Ludlow

La fulveta de Ludlow (Fulvetta ludlowi) és una espècie d'ocell de la família dels paradoxornítids (paradoxornitidae), tot i que sovint encara se'l troba classificat amb els sílvids (Sylviidae). Es troba a l'Himàlaia oriental, distribuït per Bhutan, Nepal, l'extrem nord-oriental de l'Índia i regions limítrofes de la Xina i Myanmar. El seu hàbitat el conformen matollars i boscos temperats. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.
El nom específic de Ludlow fa referència al naturalista i explorador anglès Frank Ludlow (1885-1972).

## Taxonomia

Com altres fulvetes estava classificada a la família dels timàlids (Timaliidae) dins del gènere Alcippe, però es va traslladar de gènere i família quan es va demostrar la seva proximitat genètica amb els membres del gènere Sylvia.
El Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 10.2, 2020) transferí finalment el gènere Fulvetta a la la família dels paradoxornítids (Paradoxornithidae). Tanmateix, el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat encara dins de la família dels sílvids.

## Referències

* 1 2 Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «fulveta de Ludlow». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ «Sylviid babblers, parrotbills, white-eyes». IOC World Bird List Version 11.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2021.
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 634. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Brown-throated Fulvetta. Fulvetta ludlowi» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ Collar, N.J. & Robson, Craig (2007): Family Timaliidae (Babblers). In: del Hoyo, Josep; Elliott, Andrew & Christie, D.A. (eds.): Handbook of the Birds of the World, Volume 12 (Picathartes to Tits and Chickadees): 70-291. Lynx Edicions, Barcelona.
* ↑ Cibois, Alice «Mitochondrial DNA Phylogeny of Babblers (Timaliidae)». Auk, 120, 1, 2003, pàg. 35-54. DOI: 10.1093/AUK/120.1.35. JSTOR: 41677962.
* ↑ «Taxonomic Updates IOC» (en anglès). Congrés Ornitològic Internacional, 25-07-2020. [Consulta: 5 agost 2022].
# Corberana

«Corberana» té aquests significats:
* Corberana (olivera), varietat d'olivera
* Corberana, gentilici dels habitants de Corbera de la Ribera
* Na Corberana, illot del litoral mallorquí