OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jeffrey Archer

Jeffrey Howard Archer, Baron Archer of Weston-super-Mare (Londres; 15 d'abril de 1940), és un escriptor i expolític anglès.

## Biografia

Va néixer el 1940, va estudiar a la Wellington School i en el Brasenose College de la Universitat d'Oxford.
Al començament de 1960 va representar al Regne Unit en atletisme (en l'especialitat de 100 metres llisos). El 1969 ingressa a la Cambra dels Comuns pel Partit Conservador, i va ser el membre més jove. També va formar part de la Cambra dels Lords (és lord des de 1992), com a dirigent del partit conservador. Al llarg de la seva carrera política va protagonitzar diversos escàndols i controvèrsies. El 2001 va ser condemnat a quatre anys de presó, acusat d'un delicte de perjuri.
Va tenir dos fills amb la seva dona, la científica especialista en energia solar Mary Archer: William i James.

## Obres
### Kane i Abel

* Kane and Abel (1979)
* The Prodigal Daughter (1982)
* Shall We Tell the President? (1977/revised edition 1986)

### Cròniques Clifton

* Only Time Will Tell (2011)
* The Sins of the Father (2012)
* Best Kept Secret (2013)
* Be Careful What You Wish For (2014)
* Mightier Than the Sword (2015)
* Cometh The Hour (2016)
* This Was a Man (2016)

### William Warwick

* Nothing Ventured (2019)
* Hidden in Plain Sight (2020)
* Turn a Blind Eye (revisat el 13 d'abril de 2021)

### Altres novel·les

* Not a Penny More, Not a Penny Less (1976)
* First Among Equals (1984)
* A Matter of Honour (1986)
* As the Crow Flies (1991)
* Honour Among Thieves (1993)
* The Fourth Estate (1996)
* The Eleventh Commandment (1998)
* Sons of Fortune (2002)
* False Impression (2005)
* The Gospel According to Judas by Benjamin Iscariot, with Francis J. Moloney. (2007)
* A Prisoner of Birth (2008)
* Paths of Glory (2009)
* Heads You Win (2018)

## Referències

* ↑ Dictionary of International Biography. 34th Edition. Rains, Sara, ed. Cambridge: Melrose Press, 2008.
* ↑ «He lied his way to the top». The Daily Telegraph, 20-07-2001.
* ↑ Jim Waley «Author of his own Demise». ninemsn, 22-07-2001. Arxivat 6 de juliol 2011 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-07-06. [Consulta: 28 gener 2021].
* ↑ Jeffrey Archer Shall We Tell the President Arxivat 22 February 2017$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine., London: Pan, edition 2003, p.vi

## Enllaços externs

* Perfil al Parlament del Regne Unit
* Obres de o que parlen de Jeffrey Archer Arxivat 2021-02-07 a Wayback Machine. en llibreries (catàleg Worldcat)Registres d'autoritat WorldCat CANTIC (1) BNE (1) BNF (1) GND (1) LCCN (1) VIAF (1) ISNI (1) SELIBR (1) SUDOC (1) BIBSYS (1) ULAN (1) NLA (1) NDL (1) NKC (1) ICCU (1)
# Valadon (cràter)

Valadon és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 25,2 km de diàmetre. Porta el nom de Suzanne Valadon (1865-1940), pintora francesa, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Valadon». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Freesia grandiflora

Freesia grandiflora és una planta fanerògama que pertany a la família de les iridàcies. És originària de Sud-àfrica.

## Descripció

Freesia grandiflora és una planta herbàcia perennifòlia, geòfita que assoleix una grandària de 12-60 cm d'altura; amb el corm globós d'1-1,5 cm de diàmetre. Tenen diverses fulles, en general arriben a la base de l'espiga, però de vegades superiors a ella, 4-30x0,6-1,2 cm. Les tiges són erectes, simples o ramificades 2-4. La inflorescència en bec amb 2 a 6 flors; bràctees suaus, d'1-2 cm de llarg; flors de color vermell, rares vegades de color rosa, els 3 tèpals inferiors, cadascun amb una marca vermella fosca a la base; el periant amb erecte tub acampanat, prim a baix, ample i amb forma de copa a dalt, de 2-3 cm de llarg. El fruit és una càpsula de 0,8-1x0,7-0,8 cm, llis a papil·lat irregular.

## Ecologia

Es troba en l'ombra en boscos i matolls; a prop de formiguers; a una altitud de 450-1800 m alt.

## Taxonomia

Freesia grandiflora va ser descrita per (Baker) Klatt i publicat a Conspectus Florae Africae 5: 187. 1895.

### Etimologia

Freesia nom genèric que va ser dedicat en honor del metge alemany Friedrich Heinrich Theodor Freese (1795-1876).
grandiflora: epítet llatí que significa "amb flors grans".

### Sinonímia

* Anomatheca grandiflora Baker
* Freesia rubella Baker
* Hesperantha rubella Baker
* Lapeirousia graminifolia (Baker) L.Bolus
* Lapeirousia grandiflora Jacq.
* Lapeirousia grandiflora (Baker) Baker
* Tritonia graminifolia Baker

## Referències

* ↑ «Freesia grandiflora». Conservatori i Jardí Botànic de Ginebra: Flora africana. [Consulta: 8 abril 2015].
* ↑ «Freesia grandiflora». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 7 abril 2015].
* ↑ En Epítetos Botánicos
* ↑ «Freesia grandiflora». The Plant List. [Consulta: 8 abril 2015].
* ↑ «Freesia grandiflora». Royal Botanic Gardens, Kew: World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 8 abril 2015].

## Bibliografia

* Gibbs Russell, G. I., W. G. M. Welman, I. Retief, K. L. Immelman, G. Germishuizen, B. J. Pienaar, M. Van Wyk & A. Nicholas. 1987. List of species of southern African plants. Mem. Bot. Surv. S. Africa 2(1–2): 1–152(pt. 1), 1–270(pt. 2).
# Riure pasqual

El riure pasqual o riure de Pasqua (en llatí: risus paschalis) fa referència al costum d'alguns predicadors, en països de llengua alemanya (on s'anomena Osterlachen o Ostergelächter), documentat ja des de l'edat mitjana però especialment en el segle xvi i posteriors, de fer riure els feligresos, amb facècies i relats còmics i de caràcter sexual, i fins i tot amb gesticulacions obscenes, en la missa del Diumenge de Glòria, com a celebració de la ressurrecció de Jesucrist i la fi del període quaresmal.
Aquest fenomen, consistent en provocar la hilaritat en la missa pasqual, dins de la litúrgia, per part de l'oficiant, va continuar, a vegades amb variants, també en altres països europeus, com és el cas del Sermó de s'Enganalla, de Llucmajor.

## Referències

* ↑ Ratzinger 2006, pàg. 50
* ↑ Jacobelli 1991
* ↑ Bakhtín 1987
* ↑ Alzamora 2016

## Bibliografia

* Jacobelli, Maria Caterina; Vilaró, Xavier (trad.). Risus Paschalis. El fonament teològic del plaer sexual. Barcelona: Ed. Planeta, 1991. ISBN 9788432037061 [Consulta: 22 març 2016]. Arxivat 2016-04-15 a Wayback Machine.
* Ratzinger, Joseph. Images of Hope. Meditations on major feasts [Bilder der Hoffnung] (en anglès). San Francisco: Ignatius Press, 2006 [Consulta: 21 març 2016].
* Bajtín, Mijail. La cultura popular en la Edad Media y en el renacimiento. El contexto de François Rabelais (en castellà). Madrid: Alianza Editorial, 1987. ISBN 978-84-206-7907-5.
* Massip i Bonet, Francesc. Església i teatre. de la litúrgia al drama: un viatge d'anada i tornada (pdf). (Conferència pronunciada dins del marc del curs d'estiu "Església i mecenatge. La literatura, l'art, la música, el teatre i les biblioteques" de la Universitat Internacional Menéndez Pelayo de barcelona). www.festes.org, 29 juny 1994 [Consulta: 22 març 2016].
* Alzamora, Sebastià «El riure de Pasqua» (html). Diari Ara [Barcelona], 21-03-2016 [Consulta: 22 març 2016].
* Clausi, Benedetto. «Il contrastato riso. Giudizi e pregiudizi storiografici sul comico nella letteratura cristiana antica». A: Riso e comicitá nel cristianesimo antico. Atti del Convegno nazionale di studi, Torino 14-16 febbraio 2005 (en italià). Alessandria: Edizioni dell'Orso, 2007. ISBN 9788862740036.

## Enllaços externs

* «Del gest de Baubo al «Risus Paschalis»». Blog De Troia a Ítaca, 03-01-2015 [Consulta: 23 març 2016].
# Empire City

Empire City és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 734 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Empire City tenia 734 habitants, 266 habitatges, i 230 famílies. La densitat de població era de 26,2 habitants per km².
Dels 266 habitatges en un 41% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 77,8% hi vivien parelles casades, en un 3,8% dones solteres, i en un 13,5% no eren unitats familiars. En l'11,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,76 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 24,9% entre 25 i 44, un 30,1% de 45 a 60 i un 11% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.722 $ i la renda mediana per família de 43.304 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.844 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 17.190 $. Entorn del 4,9% de les famílies i el 6,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Empire City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Empire City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Emili Altur Mena

Emili Altur Mena (Burjassot, 10 de setembre de 1970) és un advocat i polític valencià, ha estat regidor a l'Ajuntament de Burjassot (2003-2019) i diputat provincial a la Diputació de València (2011-2019).
És llicenciat en dret i diplomat en estudis avançats de filosofia del dret per la Universitat de València, màster en dret i les transmissions electròniques. Militant del Bloc Nacionalista Valencià (BLOC), Altur aconsegueix l'acta de regidor per primera vegada a les eleccions municipals de 2003 revalidant-la en les successives de 2007, 2011 i 2015. En les darreres dues legislatures amb responsabilitats de govern com a regidor d'economia i hisenda de l'Ajuntament de Burjassot. També en el període 2011-2019 fou diputat provincial, primer a l'oposició on va presidir la comissió d'investigació del cas Imelsa que investiga una trama corrupta associada al president de la Diputació Alfonso Rus. A partir de 2015 exerceix com a diputat provincial de cooperació municipal al govern provincial format per Compromís, PSPV-PSOE, València en comú i Esquerra Unida.
A les eleccions de 2019 s'apartà de la vida política per a dedicar-se a l'empresa privada.

## Referències

* ↑ «Emili Altur és elegit diputat provincial del BLOC per València». Valencianisme.com, 02-06-2011.
* ↑ «Comisión investigación de Diputación investigará contratos Imelsa desde 2005». La Vanguardia, 30-04-2015.

## Enllaços externs

* «No m'importa ser el primer i l'últim diputat, si desaparegueren les diputacions» (vídeo).
# Jeffrey City

Jeffrey City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 106 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Jeffrey City tenia 106 habitants, 45 habitatges, i 32 famílies. La densitat de població era d'1,4 habitants/km².
Dels 45 habitatges en un 15,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,7% hi vivien parelles casades, en un 2,2% dones solteres, i en un 26,7% no eren unitats familiars. En el 17,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,61.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 14,2% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 26,4% entre 25 i 44, un 41,5% de 45 a 60 i un 9,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 127,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.857 $ i la renda mediana per família de 42.679 $. Els homes tenien una renda mediana de 65.156 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 20.061 $. Cap de les famílies i el 8,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Jeffrey City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Jeffrey City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Varades

Varades (en bretó Gwared, en gal·ló Varadd) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament va formar part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 3.527 habitants. Limita amb Montrelais, La Chapelle-Saint-Sauveur, Belligné, La Rouxière, Saint-Herblon i Anetz.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 2.565 | 2.741 | 2.882 | 2.929 | 3.039 | 3.190 | 3.527 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Guy Leroux | |
| 2008- | Dominique Tremblay | PS |

## Galeria d'imatges

* L'alcaldia
* L'església

## Referències

Viccionari
# Humberto Tozzi

Humberto Barbosa Tozzi (4 de febrer de 1934 - 17 d'abril de 1980) fou un futbolista brasiler.

## Selecció del Brasil

Va formar part de l'equip brasiler a la Copa del Món de 1954.

## Referències

* ↑ Profile at Enciclopediadelcalcio
* ↑ Humberto Tozzi Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ (portuguès) Player profile at SambaFoot Arxivat 2007-12-14 a Wayback Machine.
* ↑ «Todos os brasileiros - 1954» (en portuguès). FolhaOnline, 09-12-2005. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Fortuny I de Pamplona

Fortuny I Garcés (820/825 - Monestir de Leire, ca. 906) dit pels musulmans el Borni (en àrab al-Ankar) i el Monjo per la historiografia basca moderna, va ser el tercer rei de Pamplona entre 882 a 905, darrer representant de la dinastia Ènnega, descendent d'Ènnec Aritza. Abans d'ascendir al tron va ser capturat i retingut a Còrdova i a la mort del seu pare, va actuar com a regent Garcia Ximenes; a la seva tornada va ser un monarca feble que va actuar com a rei amb l'antic regent, a més davant de la seva poca experiència militar, els Banu Quasi van fer incursions, tot i que després establiria bones relacions amb ells que no va agradar al rei d'Astúries i del comte de Pallars que van organitzar un cop d'estat, que va instal·lar a Sanç Garcés, fill de Garcia Ximenes, com a nou rei.

## Família

Fill de Garcia I de Pamplona i la seva primera esposa Urraca Jiménez. Els seus avis paterns foren Ènnec Aritza de Pamplona i Onneca Velasco.
Es casà vers el 845 amb Àwriya o Òria ibn Mussa, filla del valí Mussa ibn Mussa. Amb ella va tenir diversos fills:
* Ènnec, casat amb Sança Garcés de Pamplona, filla de Garcia II de Pamplona.
* Asnar
* Balasc
* Llop, mort infant.
* Onneca Fortúnez, esposa de l'emir de Còrdova Abd-Al·lah I, en segones núpcies d'Asnar Sanxes de Larraun, amb qui tingué Toda de Navarra (reina consort de Navarra).

## Ascens al tron navarrès

Va ser capturat en una ràtzia musulmana de l'emir Muhàmmad I contra Pamplona el 860, i romangué presoner a Còrdova fins al 880. El seu pare Garcia I va morir el 870, mentre Fortuny era pres a l'Àndalus. Aleshores va ocupar el tron de Pamplona Garcia Ximenes, senyor d'Àlaba, en nom de Fortuny Garcés.
Alliberat el 880, Fortuny fou coronat com a co-rei de Navarra juntament amb Garcia Ximenes.

## Regnat de Fortuny

Fortuny va resultar un monarca dèbil i, a causa del seu captiveri a Còrdova, sense experiència militar. Els Banu Qasi, aliats de l'emir cordovès, van realitzar diferents ofensives envers els cristians, van aconseguir dominar un extens territori entre Nájera i Montsó. Aquests, que havien perdut el favor del pare de Fortuny, s'aliaren amb els cabdills musulmans i actuaren com a veritables conversos a l'islam.
Fortuny Garcés va establir posteriorment bones relacions amb alguns membres dels Banu Qasi, cosa que no agradà al seu cunyat, el rei Alfons III d'Astúries i tampoc al comte Ramon I de Pallars, enemics dels Banu Qasi. És per això que aquests van organitzar un cop d'estat que va permetre ocupar el tron de Pamplona a Sanç Garcés, fill de Garcia Ximenes, regent durant el captiveri de Fortuny.
Es creu que Fortuny Garcés va acabar els seus dies al Monestir de Leire i morí el 906.

## Referències

* ↑ «Fortuny I de Pamplona». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 25 febrer 2014].
* ↑ «Fortún I Garcés» (en castellà). Enciclopèdia Auñamendi. Fundació Euskomedia, 2011. [Consulta: 2 octubre 2016].
* ↑ Usunáriz Garayoa, Jesús María. Historia breve de Navarra. Madrid: Sílex, 2006, p. 30. ISBN 978-84-7737-147-2.
# Sebastià Coris Cardeñosa

Sebastià "Sebas" Coris Cardeñosa (Tossa de Mar, la Selva, 3 de maig de 1993) és un futbolista professional català que juga actualment a l'Extremadura UD.

## Trajectòria

La carrera esportiva de Sebas Coris comença al planter del Girona FC. El 2013 alternava partits del Girona FC B amb partits del primer equip.
El 17 de desembre de 2013 va jugar el seu primer partit com a professional, entrant gairebé al final del partit, en l'eliminatòria de setzens de final de la Copa del Rei, perdent 1-4 contra el Getafe CF.
Va fer el seu debut a la Segona Divisió el 6 de setembre de 2014, sortint des de la banqueta, amb victòria per 2 a 0 a casa contra el CD Tenerife.
El 22 de novembre de 2014 Coris va ampliar el seu contracte fins al 2018 i va obtenir un lloc en el primer equip per a la següent campanya.
Coris va marcar el seu primer gol com a professional el 5 de febrer de 2017 a Montilivi en un partit contra el Valladolid CF que va finalitzar amb el resultat de 2 a 1 a favor dels blanc-i-vermells.
Coris va jugar 27 partits durant la temporada 2016–17 a segona divisió, i el segu equip va assolir l'ascens a La Liga per primer cop en la seva història. El 30 de juny de 2017, fou cedit al CA Osasuna, acabat de descendir a segona, per un any. L'any següent fou cedit per un any al Gimnàstic de Tarragona.

## Referències

* ↑ «El Getafe resuelve en cinco minutos» (en castellà). Marca, 17-12-2013. [Consulta: 6 juny 2017].
* ↑ «Tres de tres del Girona» (en castellà). Marca, 06-09-2014. [Consulta: 6 juny 2017].
* ↑ Brugués, Marc. «Coris, blindat». Diari de Girona, 22-11-2014. [Consulta: 6 juny 2017].
* ↑ «Coris fa el primer gol amb el Girona». L'Esportiu, 06-02-2017. [Consulta: 6 juny 2017].
* ↑ Sebas Coris jugará cedido en el Club Atlético Osasuna Arxivat 2017-08-17 a Wayback Machine.; CA Osasuna, 30 de juny de 2017 (castellà)
* ↑ «Sebas Coris ja vesteix la samarreta del Nàstic». Diari de Girona. [Consulta: 2 setembre 2019].

## Enllaços externs

* Perfil oficial al Girona FC Arxivat 2017-06-30 a Wayback Machine.
# Empire Earth II

Empire Earth II és un videojoc d'estratègia en temps real en què es pot jugar de manera individual o multijugador. Es poden escollir diverses civilitzacions i anar avançant d'edat, des de la prehistòria fins al futur, passant per l'edat mitjana i la contemporània.

## Vegeu també

* Empire Earth
# Emili Armengol

«Emili Armengol» té aquests significats:
# Jesús Landáburu Sagüillo

Jesús Landáburu Sagüillo (Guardo, 24 de gener de 1955) fou un futbolista espanyol de les dècades de 1970 i 1980. Va ser internacional amb la selecció espanyola.

## Trajectòria

Debutà al Reial Valladolid, passant posteriorment al Rayo Vallecano. El 1979 fitxà pel FC Barcelona, on guanyà una Copa del Rei. Acabà la seva carrera durant sis temporades a l'Atlètic de Madrid. Fou un cop internacional amb Espanya el 23 de gener de 1980 contra Holanda a Vigo (1-0).

## Palmarès
### Barcelona

* Recopa d'Europa de Futbol:
** 1981-82
* Copa espanyola:
** 1980-81

### Atlètic de Madrid

* Copa espanyola:
** 1984-85
* Supercopa espanyola de futbol
** 1985

## Referències

* 1 2 3 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ El Barcelona ganó una bonita final de Copa (Barcelona won beautiful Cup final); El País, 19 Juny 1981 (castellà)

## Enllaços externs

* Jesús Landáburu Sagüillo a BDFutbol
* National team data
* Jesús Landáburu Sagüillo a National-Football-Teams.com (anglès)
* Perfil a Eu-Football
# Vara de Rey

Vara del Rey és un municipi de la província de Conca a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa, Espanya. Té una area de 127,88 km² amb una població de 496 habitants.

## Història

La primera documentació que es te del municipi de Vara del Rey data del 1575 i correspon a un carta que havia enviat el Rei Felipe II al propi ajuntament. D'aquesta carta es reflexa que el poble havia caigut en mans dels àrabs i prèviament reconquerida.
Segons tots els indicis, el poble ja existia durant la invasió àrab que es va iniciar a Espanya l'any 711 (segle viii).
Hi ha indicis que podrien donar a entendre que en temps dels romans hi havia algun assentament humà. Però no s'ha pogut corroborar.
El poble va ser reconquerit als àrabs al voltant del 1180.
Al voltant dels segles xiii i xiv es va constituir un gran feu, el de Villena el qual va adquirir un poder considerable durant el segle xiv però va acabar en decadència i va passar a mans de la Corona espanyola després de la mort de Don Juan Manuel.
Després d'aquesta annexió Vara de Rey i San Clemente van passar a ser administrades per Villa de Alarcón durant dos segles. El dia 8 d'octubre de 1445, San Clemente es separa de Villa de Alarcon i adquireix el rang de vila. Aleshores el Rei Juan II i el príncep Enrique van atorgar a Marques de Villena el rang de "mayorazgo". Aquest fet va fer canviar la situació jurídica de Vara de Rey apartant-se així de la jurisdicció d'Alarcón i queda dins del marquesat de villena.
Vara del Rey va reclamar la autonomia administrativa i poder sobre tot el territori del municipi i demana que Sisante sigui annexionada. San Clemente a la vegada reclama la jurisdicció sobre Vara de Rey. Sent així administrat per San Clemente que passa a convertirse en centre economic, jurisdiccional i administratiu de la zona acumulant part del poder que havia tingut anteriorment Alarcón. Aquesta decisió no va ser acceptada pels veins de Vara del Rey, fet que va produir que es produïssin conflictes constants entre els veins d'ambdues localitats.
Aquesta situació es va mantenir durant gairebé un segle fins al 24 de març de 1547, quan Vara de Rei obté per part del Emperador Carlos V el rang de vila.

## Demografia

| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 751 | - | - | 645 | 637 | 622 | 628 | 631 | 611 | 577 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 556 | 501 | 496 | 460 | - | - | - | - | - | - |
1990- : població de dret (més info.) :

## Referències

* ↑ «INE. Instituto Nacional de Estadística» (en castellà). [Consulta: 12 agost 2020].
* ↑ «Vara de Rey (Cuenca)» (en espanyol europeu). [Consulta: 12 agost 2020].