OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El cargol pelut

El cargol pelut va ser una discoteca i sala de concerts al c/ Sant Valerià s/n del nucli antic de Parets del Vallès.
Actualment desapareguda, aquest local inaugurat l'any 1981 era un dels més freqüentats pel jovent de la comarca. L'any 2003 el seu propietari Esteve Tua va tancar el local, més tard Joan Anrfrúns els va tornar a obrir fins a l'any 2006, data en què va tancar definitivament, en no ser renovada la llicència provisional d'activitats en no complir amb totes les mesures de seguretat ni dins ni fora del local.
En aquesta sala de concerts van actuar els guanyadors dels concursos Amfirock Parets, i va servir de plataforma de llançament, per a diversos grups de música. Durant els 25 anys que va estar oberta la sala de concerts van passar més de 500 artistes entre altres hi van actuar grups com Psilocibes Band amb Gerard Quintana, Umpah-pah, Quico Pi de la Serra, Los Sencillos, Pau Riba, Txell Sust, fins i tot grups anglesos i de Nova Zelanda i la majoria del Vallès Oriental, Kannavis, Videotape, Perro Pachingo, Primera linea, Harmonica Zúmel Blues Band, El Sueño de Nemo i Spanish Fantasy.

## Referències

* ↑ «Tancament d'El Cargol Pelut». La xarxa, 02-04-2003 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Tancament definitiu». La Xarxa, 30-01-2006 [Consulta: 10 febrer 2014]. Arxivat 22 de febrer 2014 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-02-22. [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Manifestació de 300 persones». 3/24, 27-01-2006 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Gerard Quintana al cargol pelut». La Vanguardia, 04-02-1994, pàg. 53 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Umpah-Pah al cargol pelut». La Vanguardia, 04-02-1994, pàg. 53 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Kannavis al cargol pelut». Centre Estudis Granollers, 2008, pàg. 24 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Videotape al cargol pelut». Parets Informatiu, 22-07-2005, pàg. 24. Arxivat de l'original el 3 de maig 2014 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Perro pachingo al cargol pelut». Vilaweb, 01-02-2014, pàg. 24 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Primera Linea al cargol pelut». El9nou, 05-11-1990, pàg. 15. Arxivat de l'original el 21 de febrer 2014 [Consulta: 10 febrer 2014]. Arxivat 21 de febrer 2014 a Wayback Machine.
* ↑ «Harmonica Zúmel Blue Band al cargol pelut». LA Hora del Blues. Arxivat de l'original el 21 de febrer 2014 [Consulta: 10 febrer 2014]. Arxivat 21 de febrer 2014 a Wayback Machine.
* ↑ «El sueño de nemo al cargol pelut». Famous Forgotten artist. Arxivat de l'original el 16 de febrer 2014 [Consulta: 10 febrer 2014].
* ↑ «Spanish Fantasy al cargol pelut». Un Aplauso [Consulta: 10 febrer 2014].
# Múscul depressor del septe nasal

El múscul depressor del septe nasal, múscul depressor de l'envà nasal (musculus depressor septi nasi) o múscul mirtiforme, és un múscul de la cara. Es troba en la zona dels dors del nas i les celles, per sota del múscul frontal.
El múscul sorgeix de la fossa incisiva del maxil·lar; aquesta fibra muscular ascendeix fins a inserir-se en la fossa nasal i la part posterior de la part alar del múscul nasal. Aquesta es troba entre les mucoses i les estructures musculars dels llavis.
El depressor del septe nasal és l'antagonista directe d'altres músculs nasals, dibuixant l'ala descendent del nas i, a causa d'això, permet la constricció de les fosses nasals. Permet la depressió de l'envà nasal cartilaginós.

## Notes

* ↑ Segons el TermCat. Afegeix com a sinonímia complementària, el múscul mirtiforme. Vegeu Termcat, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993, 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X. En el Diccionari enciclopèdic de medicina el múscul mirtiforme es correspon amb el múscul dilatador del nariu.

## Referències

* 1 2 3 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 19 gener 2014].
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.
# Storojevoie Vtoroie

Storojevoie Vtoroie - Сторожевое-Второе (rus) - és un poble (un khútor) de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 37 habitants. Pertany al districte (raion) de Prókhorovka.

## Referències

* ↑ «Схема территориального планирования Белгородской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Avdeyevka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-02-04. [Consulta: 4 febrer 2022].
* ↑ Бобов А. Начало заселения района / А. Бобов //Истоки. – 2001. – 10 янв.
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 4 febrer 2022].
# Teófilo Braga

Teófilo Braga (Ponta Delgada, 24 de febrer de 1843 - Lisboa, 28 de gener de 1924) Joaquim Teófilo Fernandes Braga fou un polític portuguès, President de la República portuguesa el 1910-1911 i el 1915.
Havia treballat com a tipògraf, es doctorà en dret i finalment fou catedràtic de literatura. Fou, juntament amb Antero de Quental, el teòric i capdavanter de l'escola de Coïmbra, de l'anomenada generació del 70, i intervingué en la polèmica Bom senso e bom gosto o Qüestió de Coïmbra.
També fou un destacat activista polític. President del partit republicà, fou president provisional de la República en implantar-se el 1910 i, novament, ho fou el 1915. Escriptor prolífic, fou historiador de la literatura, crític i assagista, els seus treballs d'erudició es fonamentaren en el positivisme d'Auguste Comte, del qual fou l'introductor a Portugal. És autor del pròleg a Iberisme (1907) d'Ignasi Ribera i Rovira.

## Obres
### Poesia

* Folhas verdes (1860)
* Visao dos tempos (1864)
* Tempestades sonoras (1864)
* Torrentes (1869)
* Miragens Seculares (1884)

### Història i assaig

* História dos Quinhentistas (1871)
* O povo português nos seus costumes, crenças e tradições (1885)
* As modernas ideias na literatura portuguesa (1892)
* Gil Vicente e as orígens do teatro português (1898)
* Garrett e o romantismo (1904)
* História do Romantismo em Portugal (1880)
* Sistema de Sociologia (1884)
* Camões e o Sentimento Nacional (1891)
* História da Universidade de Coimbra (1891-1902) - 4 volums
* História da Literatura Portuguesa (1909-1918) - 4 volums

## Referències

* 1 2 3 Teófilo Braga.
* ↑ I riferimenti biografici sono tratti, salvo ove diversamente indicato, dal sito ufficiale della Presidenza della Repubblica Portoghese Arxivat 2010-05-20 a Wayback Machine., consultato il 28 novembre 2018.
# Casoria

Casoria és un municipi italià, situat a la regió de Campània i a la Ciutat metropolitana de Nàpols. L'any 2001 tenia 81.888 habitants.
# Vezzi Portio

Vezzi Portio (en lígur: Vessi Portio) és un comune (municipi) a la Província de Savona a la regió italiana de Ligúria, situat uns 50 quilòmetres al sud-oest de Gènova i uns 13 quilòmetres al sud-oest de Savona.
A 31 de desembre de 2015 tenia 809 habitants.
Vezzi Portio limita amb els següents comuni: Finale Ligure, Noli, Orco Feglino, Quiliano, Spotorno i Vado Ligure.

## Referències

* ↑ Totes les dades d epoblació i altres estadístiques: Istituto Nazionale di Statistica (ISTAT).
# Rockaway Beach (Oregon)

Rockaway Beach és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 1.276 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rockaway Beach tenia 1.267 habitants, 635 habitatges, i 368 famílies. La densitat de població era de 317,7 habitants per km².
Dels 635 habitatges en un 12,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,6% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 41,9% no eren unitats familiars. En el 35,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,99 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,51.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 14% tenia menys de 18 anys, un 3,9% entre 18 i 24, un 20,1% entre 25 i 44, un 31,3% de 45 a 60 i un 30,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 52 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.798$ i la renda mediana per família de 35.742$. Els homes tenien una renda mediana de 30.956$ mentre que les dones 21.776$. La renda per capita de la població era de 17.766$. Aproximadament el 7% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rockaway Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rockaway Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Elmas

Elmas històricament en català El Mas (en sard, Su Masu) és un municipi italià, situat a la regió de Sardenya i a la Ciutat metropolitana de Càller. L'any 2010 tenia 9.112 habitants. Es troba a la regió de Campidano di Cagliari. Limita amb els municipis d'Assemini, Càller i Sestu.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Valter Piscedda | Centreesquerra |
# Teó de Samos

Teó de Samos (en llatí Theon, en grec antic Θέων) fou un pintor grec del que Quintilià diu que era un dels que van florir després de Filip II de Macedònia, fins a l'època dels successors d'Alexandre el Gran, el temps en què actuaven els pintors Pàmfil, Melant de Sició, Apel·les de Colofó i Protògenes de Rodes.
El mèrit principal de Teó va ser la seva prolífica fantasia, (concipiendis visionibus, quas φαντασίας vocant), una característica que aportava un refinament excessiu i l'inici de la decadència de la pintura. Segon Claudi Elià va transgredir el seu propi art intentant produir un efecte trencador. Va pintar un quadre on es veia un soldat que corria cap a una batalla, i mai va exhibir la imatge sense acompanyar-la d'un toc de trompetes que cridaven a la càrrega per impressionar als espectadors. Plini el Vell el situa entre els pintors primis proximi, i parla de dues de les seves obres: Orestis insania, i Thamyrus citharoedus. El Pseudo Plutarc explica que la primera d'aquestes obres representava Orestes matant a la seva mare.

## Referències

* ↑ Theon of Samos a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1081-1082
# Casa a la plaça de l'Església, 1 (Garriguella)

La Casa a la plaça de l'Església, 1 és una obra del municipi de Garriguella (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Està situada dins del nucli urbà de la població de Garriguella, davant l'església parroquial de Santa Eulàlia de Noves. L'edifici presenta façana a la plaça i accés directe al pati posterior pel carrer de l'Oli. La finca està delimitada pel carrer Pompeu Fabra vers l'oest. Al balcó central de façana principal, es pot apreciar la data 1871 decorant la barana obrada en forja.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres format per diverses crugies, que li confereixen una planta en forma de L. Presenta una gran zona de pati a la part posterior. Està distribuït en planta baixa i dos pisos, amb la coberta a dues vessants de teula. La façana orientada a la plaça només presenta planta baixa i pis, conseqüència del desnivell on està fonamentada la construcció. Hi ha dos grans portals d'arc rebaixat bastits amb maons disposats a sardinell. El central presenta carreus de pedra ben desbastats a la part inferior dels muntants. També hi ha una finestra d'arc rebaixat i maons i dues portes tapiades.
Al pis hi ha tres finestrals d'arc rebaixat, també de maons. Tenen sortida a tres balcons exempts, amb les llosanes motllurades i les baranes decorades amb motius florals, excepte el balcó central que presenta la data de construcció 1871. La façana principal, però, està orientada al pati posterior. Les obertures són d'arc rebaixat i es troben bastides amb maons. Al primer pis hi ha finestres simples i al segon, balconeres. Destaca a la part superior, un rellotge de sol fet amb rajoles vidrades decorades. A l'extrem nord-oest del pati hi ha una construcció aïllada, corresponent a una zona d'emmagatzematge.
L'edifici està bastit amb pedra sense desbastar, de diverses mides, lligada amb morter de calç. La façana de la plaça presenta el parament vist, mentre que la principal està arrebossada i pendent de pintar.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Casa a la plaça de l'Església, 1». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].
# Veïnat (desambiguació)

«Veïnat» té aquests significats:
* Veïnat, entitat de població depenent d'una de més gran
* Veïnat (matemàtiques), concepte de topologia
* Veïnat (teoria de grafs), subgraf format pels vèrtexs adjacents
* Veïnat (Canillo), la subdivisió administrativa tradicional de la parròquia andorrana de Canillo.
Viccionari
# Rock a la Mar

El Rock a la Mar era un festival de música en valencià que es va celebrar a Dénia des de l'any 2005 fins al 2007. Durant dos dies actuaven vuit grups (quatre per nit) al port de Dénia. Era el successor de l'Almadrava Rock, festival que es feia als Poblets.

## Primera edició (2005)

La primera edició del Rock a la Mar es va celebrar els dies 29 i 30 de juliol de 2005. El divendres 29 van actuar Fora des Sembrat, Cheb Balowski, Sva-ters i Gàtaca. El dissabte 30 van tocar Skalissai, Pinka, Lax'n'Busto i La Gossa Sorda.

## Segona edició (2006)

La segona edició del Rock a la Mar es va celebrar els dies 28 i 29 de juliol de 2006. El divendres 28 van actuar Sergi Contrí, 121dB, The Toasters i Paral·lel 84. El dissabte 29 van actuar Inòpia, Sant Gatxo, Obrint Pas i Revolta 21.

## Tercera edició (2007)

La tercera edició es va fer els dies 27 i 28 de juliol de 2007. El divendres 27 van actuar El Corredor Polonès, Gossos, Pirat's Sound Sistema i Voltor. El dissabte 28 van tocar Soul Atac, Antònia Font, Lilit i Dionís i Mugroman.
Aquesta tercera edició va estar a punt de no celebrar-se per no tindre els permisos de l'Administració.

## Referències

* ↑ «Almadrava Rock».
* ↑ «L'Almadrava Rock renaix a Dénia com a Rock a la Mar». Racó Català.
* ↑ «Rock a la Mar 2006 ja té data i grups». Racó Català.
* ↑ «Rock a la Mar Dénia. 27 i 28 de juliol de 2007». e-valencia.org. Arxivat 2007-07-22 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2007-07-22. [Consulta: 22 maig 2021].
* ↑ «El PP prohibeix el Rock a la Mar 2007 i d'altres concerts a Dénia». Racó Català.

## Enllaços externs

* Rock a la Mar
# El cel ens cau al damunt

El cel ens cau al damunt (títol original en francès: Le Ciel lui tombe sur la Tête) és el trenta-tresè volum de la sèrie Astèrix el gal amb guió i il·lustracions d'Albert Uderzo. Va ser publicat el 14 d'octubre de 2005.
L'àlbum va ser creat per Uderzo en part com a tribut a Walt Disney, que afirma que el va inspirar a convertir-se en artista. Va rebre força males crítiques per part dels fans en tractar-se d'un àlbum molt atípic, que se surt dels cànons típics de la série i amb un estil menys treballat. També va ser criticada l'aparició d'extraterrestres i de fenòmens paranormals. El còmic té també una clara inspiració en el manga i en els còmics nord-americans pel que fa a l'estil i el tipus de personatges.
En català, l'obra va sortir amb una errada al títol "El cel s'ens cau al damunt" i la primera edició va haver de ser retirada enmig d'un gran rebombori. L'editorial va atribuir l'errada a un error humà degut a les presses de la publicació.

## Referències

* ↑ «Ja està a la venda l'últim àlbum d'Astèrix i Obèlix, "El cel ens cau al damunt"». 324.cat, 15-10-2005 [Consulta: 19 abril 2015].
* ↑ Schofield, Hugh «Should Asterix hang up his sword?». BBC, 22-10-2009.
* ↑ «Retiren el nou Astèrix en català per errades a la coberta». Vilaweb, 14-10-2005 [Consulta: 19 abril 2015].
# Stillwater (Minnesota)

Stillwater és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 15.143 habitants.
Era una de les tres úniques ciutats que hi havia al Territori de Minnesota en el moment de la seva creació, l'any 1849.
Stillwater figura a la llista de viles del llibre des de l'any 1994, essent “The First Book Town in North America” (La primera vila del llibre de Nord-amèrica).

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stillwater tenia 15.143 habitants, 5.797 habitatges, i 4.115 famílies. La densitat de població era de 903,7 habitants per km².
Dels 5.797 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,2% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 29% no eren unitats familiars. En el 24,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 25,4% de 45 a 60 i un 11,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 57.154$ i la renda mediana per família de 72.188$. Els homes tenien una renda mediana de 49.158$ mentre que les dones 33.680$. La renda per capita de la població era de 27.163$. Entorn del 3% de les famílies i el 4,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ «America’s Book Town» (en anglès). [Consulta: 6 gener 2020].
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stillwater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stillwater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Tardor

* Per a altres significats, vegeu «Tardor (grup musical)».
La tardor, primavera d'hivern, autumne, rerevera o autunjo (en alguerès) és una de les quatre estacions de l'any, de les zones temperades. Astronòmicament, comença amb l'equinocci de tardor (entre el 22 i el 23 de setembre en l'hemisferi nord i el 20 i el 21 de març en l'hemisferi sud), i acaba amb el solstici d'hivern (al voltant del 21 de desembre en l'hemisferi nord i el 21 de juny en l'hemisferi sud). No obstant això, a vegades és considerat com els mesos sencers de setembre, octubre i novembre en l'hemisferi nord i març, abril i maig en l'hemisferi sud.
És una època de precipitacions, en algunes parts del món, i de descens progressiu de la temperatura. Els dies s'escurcen progressivament i les nits s'allarguen. Les plantes caducifòlies perden la clorofil·la i les fulles esdevenen groguenques o vermelloses com a pas previ a la seva caiguda. Molts fruits estan en el seu punt òptim.
Pels colors de la natura, és un període molt evocador en l'art. Està associat a l'edat madura. És el començament de la rutina en la majoria de països, fins al punt que en psicologia es parla de "síndrome post-vacacional". Per això antigament s'anomenava l'estació de la malenconia i en la teoria dels quatre humors, li correspon la bilis negra.

## Etimologia

El mot tardor prové del llatí tardatio (acció de tardar) que va donar tardaó i va esdevenir tardor per influx del sufix -or. Quan es va publicar el Diccionari català-valencià-balear (1930-1962) els seus autors, Antoni Maria Alcover i Francesc de Borja Moll, van constatar que la utilització del mot es restringia a unes poques localitats a banda i banda dels Pirineus mentre que la utilització literària era generalitzada en el domini lingüístic. La utilització del mot tardor s'ha generalitzat a la parla comuna força recentment, abans la denominació habitual era primavera d'hivern o primavera de s’hivern.
El mot autumne prové del llatí autumnus, tardor, i rerevera és un mot empordanès de formació paral·lela a primavera.

## Referències

* ↑ «tardor». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «primavera d'hivern». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* 1 2 Badia i Pujol, Jordi «‘Tardor’ o ‘primavera de l’hivern’?». Vilaweb [Barcelona], 17-09-2021.
* ↑ «autumne». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «rerevera». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «autunjo». Diccionari de Alguerés. [Consulta: 12 febrer 2023].
* ↑ Gran Enciclopèdia Catalana. Volum 22. Reimpressió d'octubre de 1992. Barcelona: Gran Enciclopèdia Catalana, 1992, p. 134 367. ISBN 84-7739-064-9.
* ↑ «tardor». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 17 octubre 2021].
* ↑ «autumne». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 17 octubre 2021].
* ↑ «rerevera». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 17 octubre 2021].
Viccionari
Les estacions de l'any :
| Primavera | Estiu | Tardor | Hivern |
# FCE

FCE té els següents significats:
* Federació Catalana d'Escacs
* First Certificate in English
* Fondo de Cultura Económica, editorial de Mèxic.
# Casa a la plaça de l'Església (Darnius)

La Casa a la plaça de l'Església és una obra de Darnius (Alt Empordà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres situat al centre del poble. És un edifici de planta baixa i dos pisos, amb façana arremolinada i teulat a dues vessants. Tot i que no podem veure el parament original, sí que són importants les obertures d'aquesta construcció. Trobem dos tipus d'obertures segons els carrues utilitzats. Uns són d'un material més fosc, d'un color gris, mentre que altres són de color blanc. Aquestes últimes són la finestra en arc rebaixat de la planta baixa, i la finestra del primer pis, allindada i amb una flor de llis a la llinda. Aquest element decoratiu, es repeteix a la porta d'accés de l'edifici.

## Referències

* ↑ «Casa a la plaça de l'Església». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 17 octubre 2017].