OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lucia Zhang

Lucia Zhang (París, 2000) és una actriu francesa. Va rebre elogis de la crítica pel seu debut al llargmetratge Les Olympiades (2021), que li va valer les nominacions als premis César i Lumières.
Zhang es filla de pares xinesos, el seu pare és de Yunnan i la seva mare de Henan, que es van conèixer després de traslladar-se a París, i té dos germans petits. La família es va traslladar al 16è districte i va obrir un restaurant a l'avinguda de Versalles. Zhang es va formar en interpretació al Conservatori Municipal Cours Florent i Francis Poulenc.

## Referències

* ↑ «3 good reasons to watch "Paris, 13th District" by Jacques Audiard» (en francès), 18-11-2021. [Consulta: 11 març 2024].
* ↑ Templeton, Lily. «The Césars Celebrate 2022’s Rising French Film Talents With Chanel» (en anglès americà), 11-01-2022. [Consulta: 11 març 2024].
* ↑ «10 rising French filmmakers and actors to watch» (en anglès). [Consulta: 11 març 2024].
* ↑ «Lucie Zhang». UniFrance. [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ Schneider, Vanessa Le Monde, 31-10-2021 [Consulta: 2 novembre 2021].
* ↑ «Lucie Zhang». Agence Arc-En-Ciel. [Consulta: 15 novembre 2021].
* ↑ «Lucie Zhang a peur que son père voie son film» (en francès), 11-11-2021. [Consulta: 11 març 2024].
* ↑ Marcillat, Manon. «Portrait : Lucie Zhang, la jeune fille sage qui crève l’écran dans Les Olympiades» (en francès), 02-11-2021. [Consulta: 11 març 2024].
# Marina Comellas i Fernández

Marina Comellas i Fernández (Barcelona, 1947) és una dirigent veïnal catalana que el 2004 va rebre la Medalla d'Honor de Barcelona. Ha viscut tota la vida al barri de la Sagrada Família. La seva infantesa va estar marcada per l'empresonament del seu pare, lluitador antifranquista, al penal de Santoña quan ella tenia sis anys. La Marina va créixer envoltada d'aquest esperit de lluita i de solidaritat. Va començar a treballar als 14 anys i des d'aleshores ha treballat sense descans al llarg de 40 anys.
La seva joventut va lligada a la vida quotidiana del barri, amb els balls del passatge de Gaiolà o les festes del carrer de Còrsega. Va quedar viuda molt jove i va tenir cura dels seus pares fins fa molt pocs anys. Va entrar a formar part de l'Associació de Veïns i Veïnes de la Sagrada Família el gener de 1976. L'Associació va néixer el 1975 i va participar amb força en les reivindicacions polítiques de la transició, com l'estatut d'autonomia i la llibertat d'expressió, i també en les reivindicacions socials, per exemple els drets de les dones. Va començar demanant semàfors al barri i que al llarg del temps ha treballat per una avinguda de Gaudí per als veïns i les veïnes, per recuperar la SAFA, per la plaça de Gaudí, per la Sedeta, per la plaça de la Hispanitat, pels equipaments pel barri, etc.
Des del principi va ser secretària de la Junta i, a partir del 1995, n'ha estat la tresorera. EL 2000, conjuntament amb la Vocalia de Dones de l'associació de veïns, va iniciar un debat sobre la violència de gènere al districte i, posteriorment, un projecte conjunt entre entitats i associacions i l'Ajuntament que, amb el nom «La violència de gènere, un problema de la comunitat», va comportar formació i sensibilització a tots els barris de l'Eixample. Això va permetre que l'Eixample esdevingués el primer districte amb un punt d'atenció i informació per a les dones.

## Referències

* 1 2 3 «Marina Comellas i Fernández». Medalles d'Honor de Barcelona 2004. Ajuntament de Barcelona, 2004. Arxivat de l'original el 3 de març 2016 [Consulta: 20 maig 2014].
# Sabkhat de Monastir

La sabkha de Monastir o Sabkhat al-Monastir (àrab: سبخة المنستير, sabẖat al-Muntastīr) és un grup de petites llacunes salades o sabkhes a la vora de la ciutat de Monastir a l'altura de La Dkhila (a l'oest), i a la part sud de la ciutat, que s'exploten com a salines. Són de reduïda superfície. La gran sabkhat de Moknine s'anomena de vegades de Monastir perquè està a la governació de Monastir.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada» (en àrab). Atlas des Paysages de Tunisie, 2009. Arxivat de l'original el 2022-05-24 [Consulta: 12 juny 2022].
* ↑ Séthom, Hafedh; Kassab, Ahmed. Les régions géographiques de la Tunisie (en francès). Université de Tunis, 1981.
* ↑ Kassab, Ahmed; Séthom, Hafedh. Géographie de la Tunisie: le pays et les hommes (en francès). Université de Tunis, 1980.
# Cua d'escorpí

* Per a altres significats, vegeu «herba d'eruga».
L'herba berruguera, cua d'escorpí, malgira-sol, heliotropi, herba d'eruga, herba paixellera, herba passerella o, simplement, passerella (Heliotropium europaeum) és una planta erecta, àmpliament ramosa, amb pèls grisencs, anual, fètida. Fulles ovades a el·líptiques, de base cuneada a arrodonida, peciolades. Flors blanques o liles, de 2-4 mm de diàmetre, sèpals lineal oblongs a estretament triangulars, estesos després de la floració; bràctees absents. Floreix de juny a octubre. Habita en terreny conreat, al costat de carreteres i roques a Europa. Falta a Europa del nord.

## Referències

* ↑ «Cua d'escorpí». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ «Diccionari de la llengua catalana». [Consulta: 24 febrer 2021].

## Enllaços externs

* http://calphotos.berkeley.edu/cgi/img_query?query_src=photos_index&where-taxon=Heliotropium+europaeum
* http://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_JM_treatment.pl?2030,2132,2136
# Phyllomedusa iheringii

Phyllomedusa iheringii és una espècie de granota que viu al Brasil i a Uruguai.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Kwet, A., Garcia, P., Silvano, D. & Langone, J. 2004. Phyllomedusa iheringii. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 10 de gener de 2008.
# Línia evolutiva de Shuppet

Aquesta línia evolutiva de Pokémon inclou Shuppet i Banette.

## Shuppet

Shuppet és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus fantasma i evoluciona a Banette.

## Banette

Banette és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus fantasma i evoluciona de Shuppet.

## Referències

* 1 2 «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Web oficial de Pokémon
* Shuppet a Bulbapedia (anglès)
* Banette a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Portada/article gener 27
## Wolfgang Amadeus Mozart

Wolfgang Amadeus Mozart (Salzburg, 27 de gener de 1756 – Viena, 12 de maig de 1791) fou un compositor austríac de música clàssica. Probablement el músic més prodigiós, les seves primerenques gires per Europa el van fer famós i el van familiaritzar amb els estils musicals europeus, que després va sintetitzar a les seves obres. Únic en la història de la música gràcies als seus assoliments en tot tipus de gèneres i formes, així com per la seva sorprenent fluïdesa de composició, va ser el primer compositor important que va intentar establir una carrera musical «independent».
# Priconodon

Priconodon és un gènere extint de dinosaure (potser un nodosàurid), conegut per les seves grans dents. Les seves restes s'han trobat al període Aptià-Albià del Cretaci en la Formació Arundel de Muirkirk, Maryland, Estats Units.

## Història

O. C. Marsh va donar nom al gènere per a USNM 2135, una gran dent trobada a la Formació Potomac. Com en aquells temps no es coneixien bé els ankylosauriae, ell els va comparar amb dents del Diracodon (=Stegosaurus). No va ser identificat com un ankylosaurià fins que Walter Coombs l'assignà als Nodosauridae el 1978.

## Material

Carpenter i Kirkland (1998) van llistar 12 dents addicionals de la mateixa zona com dents de l'holotip.

## Paleobiologia

Com a nodosàurid, Priconodon podria haver estat un quadrúpede herbívor armat i lent. Només amb les dents no es pot saber la seva mida.

## Referències

* ↑ Marsh, O.C. (1888). Notice of a new genus of Sauropoda and other new dinosaurs from the Potomac Formation. American Journal of Science 135:89-94.
* ↑ Coombs, Jr., W.P. (1978). The families of the ornithischian dinosaur order Ankylosauria. Palaeontology 21(1):143-170.
* ↑ Carpenter, K., and Kirkland, J.I. (1998). Review of Lower and middle Cretaceous ankylosaurs from North America. In: Lucas, S.G., Kirkland, J.I., and Estep, J.W. (eds.). Lower and Middle Cretaceous Terrestrial Ecosystems. New Mexico Museum of Natural History and Science Bulletin 14:249-270.
* ↑ Vickaryous, M.K., Maryańska, T., and Weishampel, D.B., (2004). Ankylosauria. In: Weishampel, D.B., Dodson, P., and Osmólska, H. (eds.). The Dinosauria (second edition). University of California Press:Berkeley 363-392. ISBN 0-520-24209-2
# Lucian (cràter)

Lucian és un petit cràter d'impacte lunar que es troba en la part nord-est de al Mare Tranquillitatis, a pocs quilòmetres a l'est del Mons Esam. Els cràters més propers són Lyell a l'est-sud-est, Teoprast al nord-est i Gardner al nord-nord-est. Una mica més al nord es troba el cràter Maraldi. Lucian va anar prèviament designat Maraldi B abans de rebre el seu nom actual per decisió de la UAI.
Es tracta d'una formació circular amb forma de con, amb una mínima plataforma interior. No ha estat degradada significativament per l'erosió deguda a altres impactes.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Lucian (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 28 novembre 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 28 novembre 2018].
# Arnold Badjou

Arnold Badjou (Brussel·les, 26 de juny de 1909 - 17 de setembre de 1994) fou un futbolista belga de la dècada de 1930.
Fou 34 cops internacional amb la selecció belga de futbol, amb la qual disputà els Mundials de 1930, 1934 i 1938. Pel que fa a clubs, defensà els colors del Daring entre 1929 i 1938.

## Referències

* ↑ Perfil Arxivat 2015-02-05 a Wayback Machine. a FIFA
* ↑ Estadístiques a Footbel.be
* ↑ Arnold Badjou a National-Football-Teams.com (anglès)
# Sabkhat Kourzia

Sabkhat Kourzia és una llacuna salada situada a uns 10 km al nord-oest de Fahs, governació de Zaghouan a Tunísia. Té a la seva part sud-est el Djebel Kourzia de 210 metres d'altura. És una àrea poc poblada, on arriben a l'hivern gran nombre d'ocells migratoris i el govern l'ha declarat àrea d'importància natural el 1987.
# Lascaux (cràter)

Lascaux és un cràter de l'asteroide de la família Coronis del cinturó principal, (243) Ida, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 0.8 ° de latitud nord i 161.2 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 11.8 km. El nom va ser fet oficial per la UAI el 1997 i fa referència a les Coves de Lascaux, coves de França conegudes per les seves pintures rupestres.

## Referències

* ↑ "Lascaux (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Merriam Co., G. and C.. Mass. Webster's New Geographical Dictionary, 1972, 1977.
# Pedralba de la Pradería

Pedralba de la Pradería, és un municipi de la Raia fronterera d'Espanya i Portugal a la comarca de la Sanàbria, (província de Zamora, a Castella i Lleó). Està situat a 6 km de Puebla de Sanabria per la carretera C-622 en la latitud 042°,01,35 nord i longitud 006°,41,35 oest, a 1024 metres sobre el nivell del mar.
A banda del nucli de Pedralba, pertanyen a l'ajuntament les següents pedanies: Calabor, Lobeznos, Santa Cruz de Abranes i Rihonor de Castilla. A la pedania de Calabor s'hi parla gallec i les altres són de parla lleonesa.
El balneari de Calabor d'aigües termals que brollen a una temperatura de 27º, va ser declarat d'utilitat pública en 1950. Té mines d'estany i s'hi celebra a la primavera la fira Internacional de la Frontera. Prop del poble hi ha el castro cèltic del Castell. Santa Cruz de Abranes, va pertànyer fins al segle xvii a Portugal i enmig del poblet de Lobeznos està l'església del Cristu de la Piedá i el cementeri.
Rihonor de Castilla és un poblet dividit en dos parts, una espanyola i altra de portuguesa (Rio de Onor). El carrer que uneix els dos barris, se separava per una cadena que assenyalava el límit fronterer. És un cas únic en tota la frontera hispanoportuguesa.

## Referències

* 1 2 3 4 «Pedralba de la Pradería» (en castellà). [Consulta: 29 maig 2021].
* ↑ «Diputación de Zamora / La Provincia / Nuestros Ayuntamientos». Arxivat de l'original el 2021-06-02. [Consulta: 29 maig 2021].
# América Televisión (Argentina)

América Televisión (conegut ocasionalment com a América) és un canal de televisió oberta argentí. És també conegut per ser un dels sis canals oberts que oberts que emeten des de l'Àrea metropolitana de Buenos Aires.
L'emissora va ser inaugurada el 25 de juny de 1966 i és propietat del Grupo América, de l'empresari argentí Claudio Belocopitt i del també empresari colombo-argentí Francisco de Narváez.

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Àngel Tomàs i Jordana

Àngel Tomàs i Jordana (1899 - 1947) fou un metge manresà que es va especialitzar en tocologia. Fou el responsable dels parts i de la vacunació antidiftèrica al dispensari municipal. El 1931 publicà un opuscle titulat “Nocions relatives a la higiene en la primera infància”, on exposava tot de recomanacions higièniques que els nens havien de seguir per tal de gaudir d'una bona salut.

## Vegeu també

* Higienisme

## Referències

* ↑ Joaquim Aloy, Jordi Basiana i Pere Gasol La República a Manresa en un clic (1931-1936)
# Proglas

Proglas (en alfabet glagolític de l'antic eslau Ⱂ ⰓⰃⰎⰀⰔⰟ, Ciríl·lic Прогласъ; que significa prefaci) és una traducció dels quatre Evangelis. Fou escrit pels sants Ciril i Metodi entre els anys 863 i 867 a la Gran Moràvia, el que avui dia és Moràvia i Eslovàquia. Proglas és considerat com el primer poema escrit en antic eslau.

## Vegeu també

* Wikisource text complet en transliteració moderna.
* Wikisource text complet en ciríl·lic.
* Wikisource text complet en glagolític

## Enllaços externs

* Traducció en anglès i text en eslovac Arxivat 2015-04-23 a Wayback Machine.
* Traducció en llenguatge de Nitra
* Traducció en búlgar modern
* Traducció en txec modern
* Traducció en intereslavic Arxivat 2013-01-11 at Archive.is
# Adorable seductor

Adorable seductor (títol original en anglès, A Chorus of Disapproval) és una pel·lícula britànica de 1989 adaptada de l'obra de teatre de 1984 d'Alan Ayckbourn i dirigida per Michael Winner. Entre el repartiment, destaca Anthony Hopkins, Jeremy Irons, Richard Briers i Alexandra Pigg. S'ha doblat al català.

## Referències

* ↑ "A Chorus of Disapproval" Time Out Magazine, London.
* ↑ «Adorable seductor». ésAdir. [Consulta: 5 juliol 2023].
* ↑ «Adorable seductor». Goita què fan, ara!. [Consulta: 5 juliol 2023].
# Pedralbes

Pedralbes és un dels tres barris del districte de les Corts de la ciutat de Barcelona. Abans de la divisió administrativa del 1984, el barri formava part de Sarrià, i més enrere havia format part de l'antic municipi de Sant Vicenç de Sarrià, annexat al de Barcelona el 1921.
Limita amb el barri de les Corts per l'avinguda Diagonal, amb el barri de Sarrià per llevant i per ponent amb la serra de Collserola, de la qual inclou el puig de Sant Pere Màrtir.
Al barri, li dona nom el monestir de Pedralbes (fundat l'any 1326) i no començà la urbanització d'aquesta zona fins al segle xx. Nasqué com a projecte de ciutat jardí per a l'alta burgesia promogut per la família Güell. La ciutat jardí de Pedralbes fou un fracàs relatiu i finalment la família Güell cedí al rei Alfons XIII la Torre Güell, que es convertí en el Palau Reial de Pedralbes.
Pedralbes és, avui, la zona residencial de més alt nivell de Barcelona, amb grans mansions envoltades de jardins, com a l'entorn de l'avinguda de Pearson i del parc de l'Oreneta, o blocs aïllats amb pisos de luxe, com als entorns de l'avinguda de Pedralbes i de la carretera d'Esplugues.
Entre el 1958 i 1975 s'hi construí la Ciutat Universitària, ara anomenada Zona Universitària i que s'amplià entre el 1990 i 1996 amb la construcció del Campus Nord. A més d'universitats, els antics camps i masies han donat lloc a edificis residencials de luxe, seus d'empreses i entitats financeres.

## Curiositats

Joan Miró va retratar el barri en la seva obra Carrer de Pedralbes, conservada a la Fundació Joan Miró de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Història de Pedralbes», 28-12-2017. [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ Clavero, Jordi J. Fundació Joan Miró. Guia de la Fundació. Barcelona: Ediciones Polígrafa, 2010. ISBN 978-84-343-1242-5 pàgines=p.34-35.

## Enllaços externs

* Pedralbes, a la web de l'Ajuntament
# Anhée

Anhée (en való Anhêye) és un municipi belga de la Província de Namur a la regió valona. Es troba a la regió de Condroz, travessada pel Mosa i el Molignée. Limita amb Mettet a l'oest, Profondeville al nord, Yvoir a l'est, i Onhaye al sud. Comprèn les localitats de Bioul, Denée, Haut-le-Wastia, Salet, Anhée, Hun, Maredret, Sosoye, Annevoie-Rouillon i Warnant.

## Locs d'interès

* Els Jardins d'Annevoie
* El Monestir de Maredsous, obra major de l'arquitecte Jean de Bethune (1821-1894)
# Àngel Torrens i Dalmau

Àngel Torrens i Dalmau (Manresa, 1903 — Barcelona, 1962) fou un polític i advocat català.
Fou fundador i dirigint del partit Acció Popular Catalana, adherit a la CEDA. Després dels fets del Sis d'Octubre, formà part de la Generalitat de Catalunya com a conseller de treball durant el 1935. El 1937 passà a la zona nacional.
Fou membre del col·legi d'advocats de Manresa.

## Referències

* ↑ «Àngel Torrens i Dalmau | enciclopèdia.cat». [Consulta: 1r gener 2019].
* ↑ Redacció. «Història». [Consulta: 1r gener 2019].
# Progne

Progne és un dels gèneres d'ocells, de la família dels hirundínids (Hirundinidae).
El nom del gènere fa referència a Procne (Πρόκνη), una noia de la mitològia grega. El seu marit, Tereu, havia violat Filomela, la germana de Procne. Quan aquesta se n'assebentà, en venjança matà el seu propi fill Itis i el serví per sopar al seu marit. Al seu torn, Tereu s'enfurismà en assabentar-se'n i mentre Procne fugia, els Deus la convertiren en oreneta.

## Taxonomia

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.2, 2023), aquest gènere conté nou espècies:
* Progne tapera - oreneta pitbruna.
* Progne murphyi - oreneta del Perú.
* Progne subis - oreneta porpra.
* Progne sinaloae - oreneta de Sinaloa.
* Progne elegans - oreneta meridional.
* Progne chalybea - oreneta pitgrisa.
* Progne modesta - oreneta de les Galápagos.
* Progne cryptoleuca - oreneta de Cuba.
* Progne dominicensis - oreneta del Carib.

## Referències

* 1 2 «Swallows». IOC World Bird List - International Ornithologists' Union. [Consulta: 17 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 610-611. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ Jobling, James A. The Helm Dictionary of Scientific Bird Names. Londres: Christopher Helm, 2010, p. 317. ISBN 978-1-4081-2501-4.
# Luxilus

Luxilus és un gènere de peixos de la família dels ciprínids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Taxonomia

* Luxilus albeolus (Jordan, 1889)
* Luxilus cardinalis (Mayden, 1988)
* Luxilus cerasinus (Cope, 1868)
* Luxilus chrysocephalus (Rafinesque, 1820)
* Luxilus coccogenis (Cope, 1868)
* Luxilus cornutus (Mitchill, 1817)
* Luxilus pilsbryi (Fowler, 1904)
* Luxilus zonatus (Putnam, 1863)
* Luxilus zonistius (Jordan, 1880)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ ITIS (anglès)
# Sredni Kujebar

Sredni Kujebar (en rus: Средний Кужебар) és un poble del krai de Krasnoiarsk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 98 habitants. Pertany al districte de Karatuzski.

## Referències

* ↑ Список населённых мест Сибирского края. – Том 1. Округа Юго-Западной Сибири. – Новосибирск: Сибирский Краевой Исполнительный Комитет. Статистический отдел, 1928. – 831 с.
# Abengoa

Abengoa (BMAD ABG) és una multinacional espanyola, fundada el 4 de gener de 1941 amb un capital social de 180.000 pessetes, que agrupa una sèrie d'empreses en les àrees d'energia, telecomunicacions, transport i medi ambient. Fundada per Javier Benjumea, té la seu a Sevilla en Centro Tecnológico Palmas Altas.
El dia 2 de gener del 2008 va començar a cotitzar dins de l'índex IBEX 35. Segons la seva pròpia autodefinició, Abengoa és una empresa tecnològica que aplica solucions innovadores per al desenvolupament sostenible en els sectors d'infraestructures, medi ambient i energia.
Les seves vendes i fluxos bruts en 2006 de 2.677,2 i 287,9 milions d'euros respectivament i està present en més de 70 països dels 5 continents, amb una plantilla de més de 13.000 treballadors.
Actualment, treballa en 5 grups de negocis:
* Solar (Abengoa Solar)
* Bioenergia (Abengoa Bioenergy), únic actor en els principals mercats mundials, Brasil, EUA i Europa
* Serveis Mediambientals (Befesa, Bilbao, borsa de Bilbao)
* Enginyeria i Construcció Industrial (Abeinsa)
Fins al desembre del 2011 va ser accionista majoritari de Telvent, que posteriorment passa a ser propietat de Schneider Electric amb el 97% de les accions.
El 24 de novembre de 2015, l'empresa anuncià que sol·licitava el preconcurs de creditors després del fracàs en la cerca del capital necessari per a continuar funcionant. En aquest moment, amb un deute de 9.000 milions d'euros, el seu passiu arribava als 27.300 milions d'euros al tancament del mes de setembre anterior. L'endemà, les seves accions van perdre un 54% a borsa espanyola i al voltant d'un 50% al NASDAQ.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Annual Report 2008: Legal, Economic and Financial Information». Abengoa. [Consulta: 27 abril 2009].
* ↑ (castellà) Schneider Electric da por cerrada la adquisición de Telvent
* ↑ Sánchez Ugart, Dani. «Abengoa s'aboca a la suspensió més gran vista mai a Espanya». Ara. [Consulta: 26 novembre 2015].
* ↑ «Abengoa entra en preconcurso de acreedores y se desploma en Bolsa». El Economista. [Consulta: 25 novembre 2015].

## Enllaços externs

* (castellà) Web d'Abengoa