OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lletra dominical

La lletra dominical és la lletra que correspon a diumenge (per un any determinat) en un sistema de representació dels dies de la setmana que consisteix a atribuir una lletra a cada dia de la setmana en comptes del seu nom habitual dilluns, dimarts... S'atribueixen les lletres per un any determinat de manera que es fa correspondre cada una de les set primeres lletres (A, B, C, D, E, F i G) a cadascun dels dies de l'any. Començant per la A el dia 1 de gener i repetint el cicle cada 7 dies.

## Atribució de les lletres

* Si l'any és comú, l'operació s'efectua d'una vegada i s'acaba en A el 31 de desembre. En efecte, el 31 de desembre es troba situar 364 dies més tard que el dia 1 de gener. O 364 és divisible per 7 ($364=52\times 7$). El primer i últim dia de l'any tenen per tant la mateixa lletra.
Un dia de la setmana tindrà la mateixa lletra al llarg de tot un any. La lletra dominical serà la lletra per als diumenges d'aquell any.
* Si l'any és de traspàs, l'operació s'efectua en dos temps. Es procedeix normalment fins al 29 de febrer, al qual correspon sempre D. De la mateixa manera s'atribueix la lletra D a l'1 de març i es reprèn el cicle (E, F, etc.). Tant si l'any és o no de traspàs, a una data donada se li atribuirà d'aquesta manera la mateixa lletra per aquests sistema.
Per un any de traspàs, dues lletres dominicals es troben als diumenges. Una per als dos primers mesos, la segona per als deu restants. El dia de traspàs situa la segona lletra dominical davant la primera de la sèrie (AG, BA, CB, DC, ED, FE o GF).

## Exemples

Al calendari gregorià:
* 1974 té per la lletra dominical F (l'any comença en dimarts);
* 1976 té per la lletra dominical DC (l'any de traspàs comença en dijous);
* 1984 té per la lletra dominical AG (l'any de traspàs comença en diumenge).

## Càlcul de la lletra dominical

Exemple per l'any 2006 al calendari gregorià Posant:
* M=2006, l'any
* C=Part sencera de M/100 (a l'exemple: 2006/100 s'arrodoneix a C=20),
* C_4 el quart de C arrodonit a la part sencera (C/4 = 5 que ja és un nombre rodó),
* U=la resta de la divisió precedent (20*100 serà igual a 2000 en lloc de 2006; queda per tant U=6 per dividir),
* U_4 el quart d'U, arrodonit a la seva part sencera (aquí U_4 = 6/4 = 1,5 arrodonit a 1).
El càlcul es fa així:
* Feu la suma: 2C - C_4 - U - U_4 (o sigui 40 - 5 - 6 - 1 = 28 per a l'exemple);
* Prendre la resta de la divisió per 7 (28/7=4. La divisió és exacte. La resta és zero);
* afegiu 1 (0+1 = 1);
* s'hi pot trobar la lletra corresponent (1=A, 2=B, etc.)
La lletra dominical de 2006 és A. Aquest any va començar efectivament en diumenge.
Pels anys de traspàs, aquesta fórmula dona directament al segona lletra, vàlida per als mesos de març, abril i següents.

## Utilitat

Aquest sistema de notació s'utilitza per a certs càlculs eclesiàstics, com per exemple el càlcul de la data de la pasqua.
# Lligadura

«Lligadura» té aquests significats:
# Santiago Alba

Santiago Alba és el nom dels següents personatges:
* Santiago Alba Bonifaz: (1872-1949) Advocat, periodista i polític espanyol.
* Santiago Alba Rico: (1960) Escriptor i filòsof espanyol.
# Sarga (arbre)

La sarga (Salix eleagnos) és una espècie d'arbust caducifoli que pertany a la família de les salicàcies. També rep el nom de sarguer, sarguera, sàlic o verga.

## Descripció

La sarga pot arribar a mesurar fins a 6 m d'altura. Té les fulles linears, unes 10 vegades tan llargues com amples, amb el revers cobert d'un toment blanc intricat. Les seves branques són primes i flexibles. Les fulles són de marge revolut, el fruit és una càpsula glabra, amb les llavors guarnides amb pèls sedosos per facilitar-ne la dispersió. Floreix de febrer a abril.

## Distribució i hàbitat

En salzedes de les ribes de rius i rieres, sovint dominat. Als Països Catalans manca només a les Balears, viu des del nivell del mar als 1700 m d'altitud. La seva distribució és latesubmediterrània (ultrapassa una poc la zona mediterrània i submediterrània, ja que també arriba a part de l'Europa Central). La subespècies ssp, angustifolia és íbero-occitana. A la península Ibèrica és freqüent especialment en la meitat oriental i septentrional. Manca a Portugal.

## Taxonomia

Populus eleagnos va ser descrit per Giovanni Antonio Scopoli i publicat a Flora Carniolica, Editio Secunda 2: 257, l'any 1772.

### Sinonímia

* Salix incana Schrank

## Referències

* ↑ Pascual, Ramon. Guia dels arbustos dels Països Catalans. Barcelona: Pòrtic, 1990, p. 157-158. ISBN 84-7306-407-0.
* ↑ «FloraCatalana.net - Salix elaeagnos Scop. subsp. angustifolia (Cariot) Rech. f.». Arxivat de l'original el 2016-07-21. [Consulta: 31 desembre 2015].
* ↑ «Diccionari de la llengua catalana». [Consulta: 20 juny 2020].
* ↑ «Institució Catalana d'Història Natural». Arxivat de l'original el 2016-03-31. [Consulta: 31 desembre 2015].
* ↑ Bolos i Vigo Flora dels Països Catalans
* ↑ «Banc de dades de biodiversitat de Catalunya». [Consulta: 31 desembre 2015].
* ↑ López González, Ginés A. Guía de los árboles y arbustos de la Península Ibérica y Baleares. 3a edició. Madrid:Mundi-Prensa, 2007. ISBN 84-8476-312-9.
* ↑ Sarga (arbre) en Trópicos
* ↑ «Sarga (arbre) a PlantList». Arxivat de l'original el 2019-09-15. [Consulta: 17 setembre 2012].

## Bibliografia

* Anonymous. 1986. List-Based Rec., Soil Conserv. Serv., U.S.D.A. Database of the U.S.D.A., Beltsville.
* Flora of North America Editorial Committee, e. 2010. Magnoliophyta: Salicaceae to Brassicaceae. 7: i–xxii, 1–797. In Fl. N. Amer.. Oxford University Press, New York.
* Scoggan, H. J. 1978. Dicotyledoneae (Saururaceae to Violaceae). 3: 547–1115. In Fl. Canada. National Museums of Canada, Ottawa.
# Sargadelos

* Per a altres significats, vegeu «Sargadelos (desambiguació)».
Santiago de Sargadelos o simplement Sargadelos és una parròquia del municipi de Cervo, a la província de Lugo, Galícia. Segons el Padró municipal d'habitants de l'any 2004, té 159 habitants (80 homes i 79 dones), distribuïts en sis entitats de població, la qual cosa suposa una disminució de població des de l'any 1999, quan tenia 163 habitants.
La festa de la parròquia se celebra en honor de Sant Jaume, el 25 de juliol
En la població es fabricava l'anomenada ceràmica de Sargadelos, fundada per Raimundo Ibáñez, marquès de Sargadelos en el segle xviii. Sargadelos és la marca de la porcellana fabricada per les empreses del 'grup Sargadelos', fundada per Isaac Díaz Pardo i altres col·laboradors a mitjan segle xx, situades a Cervo-Lugo, i a O Castro-Sada, i que impulsen diferents actuacions empresarials i culturals.
Destaquen com a edificis el Pazo da Administración i el Pazo do Marqués de Sargadelos, tots dos construïts en el segle xviii, època de major esplendor industrial de la població.

## Etimologia

El seu nom deriva de "Salgadelos", tal com figura en un document d'Alfons VII de Castella de l'any 1128. Indicaria, per tant, "llocs salgadelos", lloc amb relativa abundància de sal o salines.

## Referències

* ↑ sargadelos.es. «Sargadelos: Situación». [Consulta: 28 setembre 2008].
* ↑ sargadelos.es. «Sargadelos: Historia». [Consulta: 28 setembre 2008].
* ↑ http://toponimiacervo.blogspot.com.es/ Toponimia de Cervo
# Llista de Creus de Sant Jordi/1995/Persones
#### Persones

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Persona | Wikidata | Descripció | Ocupació |
| Eduardo Mendoza i Garriga | Q72541 | escriptor català | lingüista guionista novel·lista traductor escriptor dramaturg advocat intèrpret |
| Jorge Semprún Maura | Q157004 | escriptor i polític espanyol | guionista escriptor polític filòsof novel·lista |
| Montserrat Torrent i Serra | Q544883 | organista | organista professor d'universitat |
| Salvador Giner i de San Julián | Q605655 | sociòleg català | sociòleg professor d'universitat jurista escriptor |
| Joan Pau Alduy i Triaire | Q2020016 | polític nord-català | polític |
| Alfred Lucchetti i Farré | Q3572719 | actor català | actor |
| Montserrat Carulla i Ventura | Q4516605 | actriu catalana | actor de teatre |
| Enric Guitart i Matas | Q5833396 | actor català de teatre i cinema | actor de cinema actor de teatre |
| Carmina Virgili i Rodón | Q8338701 | geòloga catalana | geòleg polític |
| Josep Maria Cadena i Catalán | Q9013192 | periodista i crític d'art | periodista crític d'art |
| Marià Ribas i Bertran | Q9029253 | Arqueòleg català (1902-1996) | arqueòleg pintor |
| Francesc Masclans i Girvès | Q11121181 | botànic espanyol | botànic professor |
| Albert Balcells i González | Q11482201 | historiador català | historiador professor d'universitat |
| Albert Virella i Bloda | Q11904803 | historiador espanyol | historiador |
| Arcadi García i Sanz | Q11906395 | historiador del dret | historiador del dret arxiver realitzador de documentals historiador catedràtic |
| Cesc | Q11913559 | dibuixant i pintor català | dibuixant pintor |
| Jaume Codina i Vilà | Q11927263 | | historiador polític |
| Jaume Lorés i Caballería | Q11927302 | | filòsof escriptor |
| Jaume Magre i Servet | Q11927303 | polític i promotor cultural català | polític |
| Jordi Torras i Comamala | Q11928371 | crític d'art català | crític de cinema actor |
| Josep Maria Jané i Samsó | Q11928702 | promotor i activista cultural català | activista cultural |
| Manuel Sayrach i Fatjó dels Xiprers | Q11935006 | periodista i editor català | empresari editor escriptor |
| Maria Font i Bernaus | Q11935438 | promotora cultural catalana | activista cultural |
| Josep Maria Ballarín i Monset | Q16173941 | eclesiàstic i escriptor català | escriptor sacerdot |
| Maur Maria Boix i Selva | Q17481383 | | monjo sacerdot |
| Mary Nash | Q18634148 | historiadora irlandesa | historiador professor d'universitat escriptor |
| Frederic Roda i Pérez | Q19291001 | director teatral, crític teatral i promotor cultural català | crític d'art director de teatre activista cultural |
| Roc Pifarré i Florejachs | Q19301764 | metge català | metge cirurgià |
| Joan Peana | Q20003541 | activista cultural alguerès | activista cultural professor de català |
# Seligman (Arizona)

Seligman és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2000 tenia 456 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Seligman tenia 456 habitants, 205 habitatges, i 121 famílies La densitat de població era de 27,6 habitants/km².
Dels 205 habitatges en un 29,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,9% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 40,5% no eren unitats familiars. En el 36,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 5,3% entre 18 i 24, un 25,4% entre 25 i 44, un 24,1% de 45 a 60 i un 18,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.833 $ i la renda mediana per família de 29.722 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.083 $ mentre que les dones 13.594 $. La renda per capita de la població era d'11.976 $. Aproximadament el 14,4% de les famílies i el 16,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Seligman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Seligman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sebastià Carbonell Martorell

Sebastià Carbonell Martorell (Palma, 1945 -, 13 de gener de 2011), pescador submarí, fou campió del món per equips el 1973 a Cadaqués i Campió d'Europa per equips el 1984 a Palamós. És pare de Pere Carbonell Amengual, també campió del món de la mateixa especialitat.

## Referències

* ↑ «Una triste perdida para la pesca submarina, muere Sebastián Carbonell Fuente: lapescasubmarina.com» (en castellà). La pesca submarina, 13-01-2011. [Consulta: 7 desembre 2015].

## Bibliografia

* Miquel Vidal, Campeones del mundo mallorquines
# Liparis mednius

Liparis mednius és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Descripció

* Fa 9,2 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima boreal.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: Rússia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Scopoli J. A., 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Praga. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Soldatov, V. K. & Lindberg, G. U., 1930. A review of the fishes of the seas of the Far East. Izvestiia Tikhookeanskogo nauchnogo instituta rybnogo khoziaistva [Bulletins of the Pacific Science Institute] v. 5: i-xlvii+1-576, Pls. 1-15.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Chernova, N.V., 1998. Catalogue of the type specimens of snailfish (Liparidae, Scorpaeniformes) in the Zoological Institute of the Russian Academy of Sciences. J. Ichthyol. 38(9):730-746.

## Bibliografia

* Chernova, N.V., D.L. Stein i A.P. Andriàixev, 2004. Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes. Calif. Acad. Sci. Annotated Checklists of Fishes (31):72.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Sarracauva

Sarracauva (francès Sarrecave) és un municipi del departament francès de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Llista de monuments de Marratxí

Llista de monuments de Marratxí catalogats pel consell insular de Mallorca com a Béns d'Interès Cultural en la categoria de monuments pel seu interès històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, històric-industrial, etnològic, social, científic o tècnic.
| Monument | Tipus | Localització | Coordenades | Codi$^?$ | Imatge |
| Son Seguí | Arq. defensiva | Marratxí | | RI-51-0008473 | |
| Creu de Sant Marçal | Creus de terme | Marratxí Pl. de Sant Marçal. Pòrtol | 39° 37′ 24″ N, 2° 44′ 34″ E﻿ / ﻿39.623199°N,2.742669°E﻿ / 39.623199; 2.742669 a prop | RI-51-0010324 | |
| Ruïnes prehistòriques dels Antigons | Monument arqueològic | Marratxí | 39° 38′ 05″ N, 2° 46′ 18″ E﻿ / ﻿39.634812°N,2.771676°E﻿ / 39.634812; 2.771676 a prop | RI-51-0002421 | |
| Cova de sa Cabaneta | Monument arqueològic | Marratxí | | RI-51-0002422 | |
| Talaiot de Can Vic | Monument arqueològic | Marratxí | | RI-51-0002424 | |
| Via Antiga des Cavulls | Monument arqueològic | Marratxí | | RI-51-0002425 | |
| Son Caulelles. Es Camp de Futbol | Monument arqueològic | Marratxí | 39° 36′ 55″ N, 2° 45′ 45″ E﻿ / ﻿39.615231°N,2.762573°E﻿ / 39.615231; 2.762573 a prop | RI-51-0002426 | |
| Son Cos. Cova des Boc | Monument arqueològic | Marratxí | 39° 37′ 47″ N, 2° 45′ 57″ E﻿ / ﻿39.629772°N,2.765868°E﻿ / 39.629772; 2.765868 a prop | RI-51-0002427 | |
| Cova de Son Cos / Can Pinet | Monument arqueològic | Marratxí | | RI-51-0002428 | |
| Cova de Son Cos / Can Torres | Monument arqueològic | Marratxí | | RI-51-0002429 | |
| Habitació prehistòrica de Son Cos / Puig Torrella / Puig d'en Capo | Monument arqueològic | Marratxí | 39° 37′ 50″ N, 2° 46′ 16″ E﻿ / ﻿39.630683°N,2.771225°E﻿ / 39.630683; 2.771225 a prop | RI-51-0002430 | |
| Son Cos. Sa Vileta | Monument arqueològic | Marratxí | 39° 37′ 54″ N, 2° 45′ 50″ E﻿ / ﻿39.631570°N,2.763881°E﻿ / 39.631570; 2.763881 a prop | RI-51-0002431 | |
| Cova de Son Cos / Na Xeremina | Monument arqueològic | Marratxí | | RI-51-0002432 | |
| Son Sales | Monument arqueològic | Marratxí | 39° 38′ 34″ N, 2° 43′ 15″ E﻿ / ﻿39.642737°N,2.720709°E﻿ / 39.642737; 2.720709 a prop | RI-51-0002433 | |
| Cova de Son Caulelles | Monument arqueològic | Marratxí | 39° 37′ 03″ N, 2° 45′ 36″ E﻿ / ﻿39.617617936°N,2.760012597°E﻿ / 39.617617936; 2.760012597 a prop | RI-51-0002518 | Cova de Son Caulelles (Marratxí) |

## Referències

* Base de dades de béns immobles, del Ministeri de Cultura
* Visor del Patrimoni Històric, del Consell de Mallorca
* Catàleg de patrimoni, a Portal Forà
# Llac Ancylus

El llac Ancylus és el nom del llac que va ocupar la ubicació de la mar Bàltica a l'inici de l'Holocè, des d'aproximadament 8.000 anys aC. Aquest llac, més gran que l'actual mar Bàltic, estava separat del mar del Nord per un istme que connectava la Península Escandinava amb Jutlàndia.

## Història

El llac Ancylus va néixer quan el mar de Yoldia es va separar del Mar del Nord pel rebot isostàtic de la placa escandinava, entre els anys 8000 i 7000 aC. El llac es va engrandir gradualment a mesura que la capa de gel escandinava es fonia.
Quan l'istme que separa aquest llac del mar del Nord es va submergir a causa d'un reajustament isostàtic de l'escorça terrestre, entre els anys 7000 i 5000 aC., el llac Ancylus va donar a llum el mar de Littorina.

## Referències

* ↑ Björck, Svante «A review of the history of the Baltic Sea, 13.0-8.0 ka BP» (en anglès). Quaternary International, 27, 01-01-1995, pàg. 19–40. DOI: 10.1016/1040-6182(94)00057-C. ISSN: 1040-6182.
* ↑ Fredén, Curt «A Historical Review of the Ancylus Lake and the Svea River». Geologiska Föreningen i Stockholm Förhandlingar, 89, 3, 30-09-1967, pàg. 239–267. DOI: 10.1080/11035896709448372. ISSN: 0016-786X.
* ↑ «Late Weichselian and Holocene shore displacement history of the Baltic Sea in Finland».
* ↑ «"An attempt to resolve the partly conflicting data and ideas on the ancylus-Littorina transition"». Arxivat de l'original el 2018-01-15. [Consulta: 12 gener 2022].

## Bibliografia

* (anglès) Cartes de l'évolution de la région, sur le site de l'Institut de géologie de l'université technologique de Tallinn
# Sent Sebastian

Sent Sebastian (en francès Saint-Sébastien) és una localitat i comuna de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa. La seva població al cens de 1999 era de 705 habitants. Està integrada a la Communauté de communes du Pays Dunois.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.064 | 973 | 854 | 736 | 705 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1977-1989 | André Autissier | |
| 1989-2001 | Pierre Derigoin | |
| 2001-2002 | Paul Buschaert | |
| 2002- | Jean-Claude Carpentier | PS |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# Sant Miquel de Fontfreda

Sant Miquel de Fontfreda és una església d'una sola nau amb absis semicircular del municipi de Maçanet de Cabrenys (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. L'edifici està situat a uns quatre quilòmetres al sud del nucli de la població.

## Descripció

La volta de la nau és de canó, feta de rocall i calç. A l'interior trobem una pica baptismal de granit, semioval i romànica. L'absis és cobert amb una volta de quart d'esfera. L'accés es fa a través d'una porta al mur de migdia, de mig punt adovellada i amb lloind ai timpà. Sobre la porta hi ha un marc recobert de pedra, amb una creu en relleu. Damunt la façana de ponent es dreça el campanar de cadireta amb dues arcades de mig punt.
Donen llum al temple, una finestra al centre de l'absis i una altra al centre del frontis, de doble esqueixada i arc de mig punt. A la façana sud hi ha una sagetera i dos ulls de bou. A la part superior de l'absis hi ha un fris de dents de serra i el mur de migdia és decorat amb una cornisa incurvada. Al costat nord hi ha restes d'una construcció, que corresponen al celler i porxo.

## Referències

* 1 2 3 «Sant Miquel de Fontfreda». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].

## Enllaços externs

* Sant Miquel de Fontfreda Arxivat 2011-09-02 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Sant Miquel de Fontanet

Sant Miquel de Fontanet és l'església parroquial de Fontanet, antiga entitat de població del municipi de Torà, a la comarca del Solsonès. És un monument protegit i inventariat dins el Patrimoni Arquitectònic Català

## Situació

L'església es troba a 2,5 kilòmetres al NE de la vila de Torà. S'aixeca dalt d'un turó, a la confluència del barranc de Figuerola amb la riera de Llanera. A prop seu hi ha la masia de Can Garriga.
S'hi accedeix des de Torà per la carretera de Solsona, seguint el curs de la riera de Llanera.

## Descripció

És una construcció d'una sola nau de planta rectangular d'estil romànic, amb volta de canó i un absis decorat exteriorment amb un fris d'arcuacions cegues i lesenes. El parament és de carreus que segueixen filada, treballats a cops de maceta. El seu tipus arquitectònic respon a les formes llombardes de finals del segle xi i principis del XII. El mur de ponent és coronat per un campanar d'espadanya, no romànic, de doble finestral. L'accés es troba a l'oest i ve donat per una entrada amb arc rebaixat i porta de fusta de doble batent precedida per un cobert amb teulada a doble vessant.
A l'interior, entre altres tombes de rectors, hi ha la de Jeroni Giribets (1678-1744), autor de diversos panegírics i escrits.

## Referències

* ↑ Romànic Obert. «Sant Miquel de Fontanet». Romànic Obert. Arxivat de l'original el 2013-12-24. [Consulta: 22 desembre 2013].

## Bibliografia

* Coberó, Jaume; Garganté, Maria; Oliva, Jordi [et al.].. Inventari del Patrimoni Arqueològic, Arquitectònic i Artístic de la Segarra. Vol.II Torà. Hostafrancs: Fundació Jordi Cases i Llebot, Abril 2000, p. 174-176. ISBN 84-607-0408-4.
# Lluís Tintoré i Mercader

Lluís Tintoré i Mercader (Barcelona, 1865 — Buenos Aires, 1947) fou enginyer industrial i poeta.
Fill de Joaquim Tintoré i Pastor (+1872) i de Francesca Mercader i Bertran nascuts a Tarragona. Casat amb Concepció Oller i Padrol va tenir família nombrosa.
Era enginyer industrial especialitzat en el ram tèxtil. Va participar assíduament a diversos Jocs Florals i va ser premiat diverses vegades. També va exercir de mantenidor i secretari.
Publicà versos de caràcter costumista, històric i faules.

## Obres

* Primerenques (1900)
* La masia trista (1910)
* Flors d'ametller (1912)
* De les golfes
* Rurals
Obres presentades als Jocs Florals de Barcelona
* La mareselva (1921), 3r accèssit a la Viola d'or i d'argent

## Referències

* ↑ «Lluís Tintoré i Mercader». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «esquela de Don Joaquín Tintoré y Pastor». La Imprenta : diario de avisos, noticias y decretos: Año 1872, No. 170. Ed. Mañana, 18-06-1872, pàg. 3842.
* ↑ Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona. Fons 6B-Jocs Florals
* ↑ "La Vanguardia", dimarts, 3 maig 1921

## Enllaços externs

* "Primerenques", llibre complet digitalitzat
# Serra de la Garriga (Soriguera)

La Serra de la Garriga o de Freixa és una serra al municipi de Soriguera (Pallars Sobirà).

## Referències

* ↑ «CAMÍ DE LA SERRA DE LA FREIXA» (en espanyol europeu), 13-06-2015. [Consulta: 27 juliol 2021].