OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cichlasoma orinocense

Cichlasoma orinocense és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10,9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la conca del riu Orinoco: des del riu Meta (Colòmbia) fins a Ciudad Bolívar (Veneçuela).

## Referències

* ↑ Swainson, W. 1839. The natural history and classification of fishes, amphibians, & reptiles, or monocardian animals. Spottiswoode & Co., Londres. Nat. Hist. & Class. v. 2: i-vi + 1-448.
* ↑ BioLib
* 1 2 «Cichlasoma orinocense» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O., 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Joan Carles

Joan Carles és el nom dels següents personatges:
Joan Carles és un nom compost pels noms Joan i Carles, i en alguns casos Carles és el cognom de la persona.
Com a nom compost:
* Joan Carles I d'Espanya, rei d'Espanya
* Joan Carles de Borbó i de Bragança (1822-1887), pretendent carlí al tron d'Espanya
* Joan Carles de Mèdici, cardenal italià del segle XVII
* Joan Carles Anglès, pintor català del segle XIX
* Joan Carles Gallego i Herrera, secretari general de les Comissions Obreres de Catalunya.
* Joan Carles Girbés, editor valencià
* Joan Carles Grau Reinés, polític mallorquí
* Joan Carles Navarro, jugador català de bàsquet
Amb Carles com a cognom:
* Joan Carles i Amat (1572-1642), escriptor, metge i guitarrista català.
* Joan Carles i Colàs, ex-jugador i entrenador d'hoquei igualadí
* Joan Carles-Brun (1870-1946), escriptor i polític occità
Com a nom compost, en altres llengües:
* Juan Carlos Ablanedo Iglesias (1963-), ex-futbolista asturià
* Juan Carlos Aparicio Pérez (1956-), ex-ministre i ex-alcalde de Burgos.
* Juan Carlos Domínguez Domínguez (1971-), ex-ciclista espanyol
* Juan Carlos Ferrero Donat (1980-), jugador de tennis valencià
* Juan Carlos Onetti Borges (1909-1994), escriptor i periodista uruguaià
* Juan Carlos Pérez López (1990-), futbolista madrileny.
* Juan Carlos Rodríguez Ibarra (1948-), ex-president de la Junta d'Extremadura.
* Juan Carlos Rodríguez Moreno (1965-), exfubolista lleonès.
* Juan Carlos Unzué Labiana (1967-), ex-porter de futbol
* Juan Carlos Valerón Santana (1975-), futbolista canari
* Jean-Charles Alphand (1817-1891), enginyer francès de Napoleó III
* Jean-Charles Cavaillé, polític francès
* Johann Carl Friedrich Gauss (1777–1855), matemàtic i científic alemany
* Johann Carl Fuhlrott (1803–1877), investigador alemany, descobridor de l'home de Neandertal.
* Johann Carl Gottfried Loewe (1796-1869), compositor de balades alemany.
* John Charles Polanyi, químic canadenc, d'origen hongarès
* John Charles Harsanyi, economista hongarès, nacionalitzat nord-americà
# Erik Ivar Fredholm

Erik Ivar Fredholm (Parròquia de Klara, 7 d'abril de 1866 $^{(Julià)}$ - Danderyd, 17 d'agost de 1927) va ser un matemàtic suec.

## Vida i obra

Fredholm, fill d'un pròsper comerciant d'Estocolm, no va demostrar grans habilitats matemàtiques en els seus primers estudis; fins i tot algun dels seus professors anota que tenia poca habilitat en comptar amb la pissarra. En qualsevol cas, va ser un bon estudiant i, en graduar-se el 1886,va començar els seus estudis universitaris al Kungliga Tekniska högskolan (Reial Institut de Tecnologia) d'Estocolm, però només hi va ser un curs. A partir del curs següent va estar matriculat a la universitat d'Uppsala en la qual es va graduar el 1893 i doctorar el 1898. Durant tot aquest temps també va estudiar amb Mittag-Leffler, el principal matemàtic suec de l'època, a la universitat d'Estocolm, però aquesta universitat encara no concedia doctorats en aquell temps.
El 1898 va ser nomenat docent a la universitat d'Estocolm en el departament de física matemàtica, institució en la que va romandre fins a la seva mort el 1927.
La totalitat de l'obra publicada de Fredholm no son més que unes 160 pàgines en 18 articles, però són un model de claredat i de concisió. Els seus treballs més importants versen sobre teoria potencial i equacions integrals, camp en el que va establir una teoria que porta el seu nom.

## Referències

* 1 2 Netuka i Veselý, 1977, p. 17.
* ↑ Chang, 2011, p. 272.
* ↑ Gårding, 1994, p. 119.
* ↑ Zeilon, 1930, p. i.
* ↑ Zeilon, 1930, p. xiv.
* ↑ Ruston, 2004, p. 1.

## Bibliografia

* Chang, Sooyoung. Academic Genealogy of Mathematicians (en anglès). World Scientific, 2011. ISBN 978-981-4282-29-1.
* Gårding, Lars. Mathematics and Mathematicians. Mathematics in Sweden before 1950. (en anglès). American Mathematical Society, 1994. ISBN 0-8218-0612-2.
* Netuka, Ivan; Veselý, Jiří «Ivar Fredholm» (en txec). Pokroky matematiky, fyziky a astronomie, Vol. 22, Num. 1, 1977, pàg. 10-21. ISSN: 0032-2423.
* Ruston, Anthony Francis. Fredholm Theory in Banach Spaces (en anglès). Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-60493-1.
* Zeilon, Nils «Ivar Fredholm» (en francès). Acta Mathematica, Vol. 54, Num. 1, 1930, pàg. i-xvi. DOI: 10.1007/BF02547515. ISSN: 0001-5962.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Erik Ivar Fredholm» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Bernkopf, M. «Fredholm, (Erik) Ivar». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 24 març 2019]. (anglès)
* «Ivar Fredholm». Encyclopædia Britannica, 2002. [Consulta: 24 març 2019]. (anglès)
# Era de Vielha

Era de Vielha és un edifici de Viella, al municipi de Vielha e Mijaran (Vall d'Aran), inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Antiga "mòla" situada en el marge del riu Nere, de notables dimensions si la comparem amb els molins tradicionals de la Vall. Com és habitual l'edifici és orientat en sentit transversal al corrent de l'aigua. Val a dir que les cantonades i alguns llenços dels murs foren bastits amb carreuada, d'una certa qualitat. Les façanes mostren els traus del sistema de bastida. La coberta és a quatre vessants, la "capièra" paral·lela a la façana, i sengles "tresaigües" en els "penalèrs". Les tres obertures tradicionals es concentren en la façana que dona al carrer. En aquest cas, però, sobresurt una porta de fàbrica, elevada, amb brancals i una llinda monolítica que duu la data 1861 dins d'un cercle, d'acord amb el model acostumat; vora de la porta es desclou una finestra sense caràcter i al damunt una "lucana" d'un sol vessant per a ventilar l'antic magatzem. Tot i que les instal·lacions lògicament han estat desfigurades, s'hi entreveu el canal de la peixera que hi duia aigua. A l'interior conserva part de la maquinària.

## Història

Els Comtes de Vielha, com és lògic, fan també esment de l'ofici de "molièr", així com unes partides destinades a reparar el molí, çò és de fer el rodet de la mola, "trages o temples", i la cama dels rodets "que s'havia tornat a trencar" (1565). Els molins de Vielha entre 1624 i 1649 han estat estudiats per M.A.Sanllehy en la seva tesi doctoral. En el Cadastre de 1717 hi ha esment també del molí municipal de Vielha i posteriorment de la "mòla deth ressèc" en el riu Nere; el molí Ric a mitja vila dessota del pont Nere (1788). Al segle xix, els dos molins de farina nodrien una part considerable de les despeses municipals. Propietat del Coto Saforcada de Vielha, fins que fou adquirit pels Cano.

## Referències

* 1 2 «Era de Vielha». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 desembre 2016].
# Esparta (ciutat moderna)

Esparta (grec: Σπάρτη, Sparti) és una petita ciutat del Peloponès, centre administratiu de la unitat perifèrica de Lacònia, el municipi d'Esparta i el districte municipal dels espartans.
Es troba a la vall del riu Eurotes, entre les muntanyes del Taíget a l'oest i el Parnon a l'est.
Fou fundada el 1834, just al sud de les ruïnes de l'antiga Esparta, per Otó I de Grècia i substituí Mistràs com a centre regional. Fou construïda per planificadors de Baviera. Avui en dia, bona part del seu urbanisme i els seus carrers originals estan ben conservats i la ciutat és el centre cultural, econòmic i polític de Lacònia. El 2011 tenia 16.239 habitants. No queden gaire vestigis de la ciutat antiga.
El districte municipal dels espartans («municipi dels espartans» fins al 2010) abasta la comunitat municipal dels espartans (incloent-hi la mateixa Esparta i cinc altres localitats) i les comunitats locals d'Amicles (1.009 habitants), Afissió (583), Kalívia Sokhàs (388) i Kladàs (376). L'agricultura, el comerç i el turisme són la base econòmica de la ciutat.

## Referències

* ↑ Moret, X. «Els últims de Bizanci». El Periódico de Catalunya, 27 agost 2009. [Consulta: 1 agost 2021].
# Estadi de Kashima

L'Estadi de Kashima (en japonés: カシマサッカースタジアム) és un estadi de futbol de la ciutat de Kashima, a la Prefectura d'Ibaraki, Japó.
És l'estadi on juga de local el Kashima Antlers de la J-League. És un dels estadis on es va disputar la Copa del Món de futbol 2002.

## Referències

* ↑ Stadium Equipment Outline Arxivat 2008-11-01 a Wayback Machine.
* ↑ «World Cup 2002». rsssf.com. [Consulta: 1r febrer 2022].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de l'estadi de Kashima Arxivat 2016-03-12 a Wayback Machine. (japonès)
# Xenòfant d'Atenes

Xenòfant d'Atenes (en llatí Xenofanthus, en grec antic Ξενόφαντος) fou un artista atenenc fabricant de lècits, uns vasos destinats a contenir perfums.
Un dels lècits trobats a una tomba a Kertch (l'antiga Panticapeum a Crimea), porta la inscripció ΞΕΝΟΦΑΝΤΟΣ ΕΠΟΙΗΣΕΝ ΑΘΗΝ i es troba actualment al Museu de Sant Petersburg. L'estil d'aquest vas és notable. Les figures superiors estan pintades en vermell sobre fons negre i parcialment modelades en relleu amb argila groguenca, la mateixa amb la que està fabricat el vas, i pintat en diversos colors i daurat, en un estil propi de l'escola atenenca.

## Referències

* ↑ 1.Xenophantus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1297
# Kepler-710b

Kepler-710b és un planeta extrasolar que forma part d'un sistema planetari format per almenys un planeta. Orbita l'estel denominat Kepler-710. Va ser descobert l'any 2016 per la sonda Kepler per mitjà de trànsit astronòmic.

## Referències

* 1 2 Jason F. Rowe «False positive probabilities for all Kepler objects of interest: 1284 newly validated planets and 428 likely false positives» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 10-05-2016, pàg. 86–86. DOI: 10.3847/0004-637X/822/2/86.
* ↑ «Transit Timing Variations and linear ephemerides of confirmed Kepler transiting exoplanets». Research in Astronomy and Astrophysics, 3, 2019, pàg. 041. DOI: 10.1088/1674-4527/19/3/41.
* ↑ Jennifer van Saders «Revised Radii of Kepler Stars and Planets Using Gaia Data Release 2» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 16-10-2018, pàg. 99. DOI: 10.3847/1538-4357/AADA83.
* ↑ Steve B. Howell «Spectroscopy of faint Kepler mission exoplanet candidate host stars» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2013, pàg. 107. DOI: 10.1088/0004-637X/771/2/107.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Planet Kepler-710 b» (en anglès). Extrasolar Planets Encyclopaedia. Observatori Meudon. [Consulta: 15 desembre 2020].
* ↑ «El sistema planetario Kepler-710 està compost almenys per un planeta.». Open Exoplanet Catalogue. [Consulta: 29 octubre 2020].
# Forn de vidre (Sils)

El Forn de vidre és una obra de Sils (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de rajols de planta rectangular, amb doble vessant amb caiguda a la façana i coberta de teula àrab. La façana té porta d'arc rebaixat i tres finestres a la part superior, semitapiades. Les parets laterals mostren unes grans arcades de rajol i al costat dret hi ha un petit contrafort. A l'interior hi ha quatre trams separats per unes grans arcades de mig punt de rajol de descàrrega, un dels quals està subdividit per dues arcades més petites. La façana posterior té unes finestres també de mig punt, dos a cada tram, cegades a la part inferior. La coberta és de bigues i cairats de fusta que sostenten directament les teules. L'interior es troba totalment buit, sense paviment.

## Història

És un exemple de l'activa indústria del vidre que s'estengué per aquesta zona als segles xviii i xix.

## Referències

* 1 2 «Forn de vidre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 5 agost 2017].
# Niedernai

Niedernai (en alsacià Nídernahn) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 1.238 habitants.
Forma part del cantó d'Obernai, del districte de Sélestat-Erstein i de la Comunitat de comunes del Pays de Sainte-Odile.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 636 | 690 | 799 | 813 | 942 | 1.238 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Patrick Douniau | |

## Galeria d'imatges

* Torre de Nidernai
* Carrer principal
* Església de Nidernai
# Malaltia parasitària

Una malaltia parasitària o parasitosi és una malaltia produïda per paràsits, com poden ser protozous, helmints (cestodes, trematodes, nematodes) o artròpodes. Les parasitosis són estudiades per la parasitologia. No es consideren parasitosis les infeccions per fongs, bacteris o virus que, tradicionalment, han estat estudiades per la microbiologia.
Les malalties parasitàries poden adquirir a través dels aliments o de l'aigua contaminada (com la fasciolosi o la teniosi), per la picada d'un insecte (com la malària o la malaltia de la son) o per contacte sexual (com les lladelles), i poden causar des de molèsties lleus fins a la mort.
Les infeccions parasitàries causen enormes danys a les regions tropicala i subtropicals. De totes elles, la malària causa el major nombre de morts a nivell mundial, aproximadament 1 milió de persones moren cada any de malària, la majoria nens petits de l'Àfrica Subsahariana.

## Tipus de malalties parasitàries

Segons l'agent causal, les parasitosis poden ser:
* Protozoosis. Causades per protozous, com la malària, tripanosomosi africana, giardiosi, criptosporidiosi, etc.
* Helmintosis. Causades per cucs paràsits (verms o helmints); al seu torn poden ser:
** Trematodosis. Causades per trematodes, cucs plans platelmints, com la esquistosomosi, la fasciolosi, etc.
** Cestodosis. Causades per cestodes, cucs plans platelmints, com la teniosi, la cisticercosi, la hidatidosi, etc.
** Nematodosis. Causades per nematodes o cucs cilíndrics, com les filariosis, la triquinosi, etc.
* Ectoparasitosis. Produïdes per artròpodes que infesten la superfície corporal, com les miasi, la pediculosi, etc.
# Jon Maia Soria

Jon Maia Soria (Urretxu, Guipúscoa, 25 de juny de 1972) és un bertsolari, cantant, escriptor, poeta i documentalista basc.
Als sis anys la seva família es va mudar a Zumaia on viu en l'actualitat. Va estudiar filologia basca a Vitòria, va treballar com a professor de basc en Alfabetatze Euskalduntze Koordinakundea (AEK).
Va començar jove al bertsolarisme gràcies a Joanito Dorronsoro. En els seus començaments va guanyar premis i certamens: el 1989 va ser campió interescolar del País Basc, el 1989 i 1990 va guanyar el premi «Xenpelar Saria» (d'Errenteria), el campionat de Zumaia en els anys 1987 i 1990, malgrat que no va arribar a la final dels campionats absoluts provincials i nacionals fins a l'any 1997. Fins llavors havia arribat a les semifinals de Guipúscoa en els anys 1991 i 1995, i també va aconseguir un quart lloc en el campionat nacional de 1993. Després de ser finalista el 1997, va repetir en els anys 2001, 2005 i 2009.
També ha sigut director i guionista dels documentals Bidaia intimoak (Viatges íntims, 2009) (Produccions Orio, Korrika), Apaizac Obeto, 2010) (Produccions Orio), i Gazta zati bat (Un tros de formatge, 2012) (productora Nazioen mundua), precursor del Gure Esku Dago sorgit arran de Nazioen Mundua.
El setembre de 2006, Fernando Andreu Merelles, jutge de l'Audiència Nacional, el va acusar de «col·laboració amb banda armada» junt amb vuit amics més per haver donat suport a la pàgina web Gaztesarea.

## Obres

* Irudika Idurika (Gatuzain); Llibre escrit junt amb el pintor Mikel Dalbret, en què barregen la pintura i els versos.
* Zikloak (Arabera): llibre escrit al costat del fotògraf Joseba Olalde, en què barregen la fotografia i els versos.
* Riomundo (Txalaparta); novel·la.
* Apaizac Obeto (Elkar); aventura, història i crònica.

## Referències

* ↑ Va néixer el 24 de juny segons alguns llocs web: «Jon Maia Soria», article biogràfic de la web Auñamendi Eusko Entziklopedia. «Jon Maia», article de la web Catálogo Artium. Alta, indicada en el Butlletí Oficial de l'Estat el 25 de juny: «Resolución del Centro de Reclutamiento de Guipúzcoa sobre citación para la incorporación al servicio militar», article publicat al BOE, n. 107, 4 de maig de 2000, p. 6117-6118: «Maya Soria, Jon; 25 de junio de 1972».
* 1 2 Jon Maia en l'Auñamendi Eusko Entziklopedia (castellà)
* ↑ Bersolaritzaren datu basea (basc)
* ↑ Bidaia intimoak documentala (basc)
* ↑ Apaizac obeto documentala (basc)
* ↑ Gazta zati bat documentala (basc)
* ↑ «Zazpi euskal herritar Audientzia Nazionalera deitu dituzte Gaztesarearekin lotuta» Arxivat 2011-12-03 a Wayback Machine., Gara, 2009-09-05.

## Vegeu també

* Música basca

## Enllaços externs

* Entrevista a Jon Maia: KARIDADEKO BENTA: "La orquestina del siglo XXI", La factoría del ritmo.com (castellà)
# Forn de pa i parets seques de Sant Quintí

El Forn de pa i parets seques de Sant Quintí és una obra de Ripoll (Ripollès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

L'antic Forn de Pa i les Parets seques de Sant Quintí estan situats al costat oest de la carretera c-17, a l'indret anomenat les Planes de Solà.
Es tracta de les restes d'un antic Forn de pa i fragments de paraments de mur realitzats amb la tècnica de la pedra seca. El Forn de pa és de planta rectangular i coberta amb volta. El parament dels murs és de maçoneria de pedra rústica sense arrebossar. Les restes de murs de pedra seca estan situats al voltant d'aquesta construcció, a banda i banda d'un camí enllosat d'accés.

## Referències

* 1 2 «Forn de pa i parets seques de Sant Quintí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 11 maig 2021].
# Jane Zhang

Jane Zhang —en xinès tradicional: 張靚穎; en xinès simplificat: 张靓颖; en pinyin: Zhāng Jìngyǐng— (Chengdu, província de Sichuan, 11 d'octubre de 1984) és una cantant de la República Popular de la Xina que el 2005 participa en el concurs "La súper cantant" de la televisió de Hunan i queda en tercer lloc, iniciant la seva carrera musical.

## Enllaços externs

* Jane Zhang - Lloc web oficial
* http://blog.sina.com.cn/zhangliangying
# Madrid Winter Festival

Madrid Winter Festival va ser un festival de música electrònica de la Comunitat de Madrid que va celebrar la seva primera edició l'1 de gener de 2014, i en va repetir una segona el cap d'any següent. L'organització d'aquest festival es va produir després de la pèrdua per part de Madrid d'altres festivals com Spacefest o Kubblers.
La primera edició s'havia de fer l'1 de gener de 2013 al Madrid Arena, però després de la tragèdia de la festa de Halloween de 2012 fou cancel·lat. La primera edició finalment es va fer a la coberta municipal de Moralzarzal, amb la intenció de reunir-hi fins a 9.000 persones la nit de cap d'any. En la seva promoció es va fer una especial èmfasi en la seguretat del recinte, pel record del motiu de la cancel·lació de l'any anterior.
L'edició del 2015, prevista inicialment al paranimf de la Universitat Complutense, es va fer finalment a la Ciutat del Rock d'Arganda del Rey, amb artistes de l'escena house i techno com el DJ Marco Carola, Tale of us i Marcel Dettman. Malgrat que finalment el festival no va acomplir les expectatives de l'organització, va servir de llavor per altres festivals que es farien els següents anys a Madrid com A Summer Story i 01 New Year's Day 2018.

## Referències

* 1 2 «Una macrofiesta de 15 horas prevé reunir a 9.000 personas en Año Nuevo». ABC. [Consulta: 7 agost 2023].
* 1 2 «El Madrid Winter Festival cambia su ubicación a la Ciudad del Rock y ficha al DJ Marco Carola» (en castellà). La Vanguardia, 08-11-2014. [Consulta: 7 agost 2023].
* 1 2 «La fiesta de año nuevo ya tiene nombre, Madrid Winter Festival» (en castellà). Segovia Directo, 11-11-2013. [Consulta: 7 agost 2023].
* ↑ «A Summer Story pone toda la carne en el asador para su debut» (en castellà). HouseAndujar, 15-03-2015. [Consulta: 7 agost 2023].
* ↑ «A Summer Story 2017 completa la mitad de su cartel» (en castellà). Beatsoup, 17-02-2017. [Consulta: 7 agost 2023].
* ↑ «El pabellón 7 acogerá un nuevo festival de música electrónica en Año Nuevo» (en castellà). Europa Press, 13-10-2017. [Consulta: 7 agost 2023].

## Enllaços externs

* Web oficial del festival (arxiu)
# Niederpallen

Niederpallen (en luxemburguès: Nidderpallen; en alemany: Nidderpallen) és una vila de la comuna de Redange, situada al districte de Diekirch del cantó de Redange. Està a uns 22 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Geogragafia

Al sud-est de la vila es troba el rierol Naerdenerbaach que desemboca al Pall, un afluent de l'Attert.

## Referències

* ↑ «Niederpallen». [Consulta: 28 setembre 2015].