OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Raška

Raška (serbi: Рашка/Raška; grafies alternatives: Raschka, Rascia i Rassa; catalanitzat: Raixka), va ser l'estat medieval serbi central i més reeixit (el nom serbi župa, àrea governada per župan), que va unificar totes les tribus sèrbies en l'estat medieval serbi més important dels Balcans.

## Història

Constantí VII Porphyrogenitos en la seva obra De administrando imperio diu que Raška va ser poblada pels serbis a principi del segle v. En la mateixa obra, tampoc no diu que els serbis vivien a Zachumlia (serbi:Zahumlje), Travúnia (serbi: Trebinje), Doklea (serbi:Duklja), Bòsnia (serbi:Bosna), i Pagània (serbi:Paganija).
A Raška hi governava la Casa Vlastimirović, fundada per knez Vlastimier de qui es deia que era el tataranet del Knez Desconegut, el líder de les tribus sèrbies que va portar els serbis als Balcans de la Sèrbia Blanca, la seva primitiva pàtria.
A partir del segle vii, la història de Raška està molt estretament lligada a la història de la Casa Vlastimirović sèrbia.

## Teories sobre el nom

L'estat Raška va tenir nom de riu Raška (serbi:Reka Raška) al sud-oest de la Sèrbia moderna. Es creu que la tribu sàrmata del Caucas, els Serbis, van donar nom als sèrbis eslaus, deixant les seves emprentes a la riba del riu Volga (Araxes en grec), que també va tenir el nom "Rashki". Aquest nom apareix a tots els llocs on apareix el nom dels sèrbis.

## Vegeu també

* Dinastia Nemanjić
* Esteve Nemanja
* Esteve el Primercoronat
* Stari Ras i Sopoćani

## Enllaços externs

* Blasón de Raška Arxivat 2011-08-23 a Wayback Machine.
# Cinci (governador)

Cinci (en llatí Cincius) va ser un militar romà que va rebre el govern de la província de Síria l'any 63, durant l'expedició de Corbuló a la regió.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals XV,25
# Raül Garrigasait i Colomés

Raül Garrigasait i Colomés (Solsona, 15 desembre de 1979) és un filòleg clàssic, escriptor, traductor i editor català. Des de 2007 és editor de la Col·lecció de Clàssics Grecs i Llatins de la Fundació Bernat Metge i des de 2018 president de La Casa dels Clàssics. El 20 de gener de 2015 va ser guardonat amb el cinquè Premi Cum Laude, que convoca l'Institut d'Estudis Món Juïc amb el suport de la Generalitat de Catalunya i la col·laboració de la Xarxa Vives d'Universitats, per la tesi L'hàbit de la dificultat. Wilhelm von Humboldt i Carles Riba davant l'Agamèmnon d'Èsquil. El 2017 va guanyar el Premi Llibreter de narrativa i el 2018 el Premi Òmnium a la millor Novel·la en llengua catalana, ambdós premis per Els estranys.

## Obra
### Assaig

* 2012: El gos cosmopolita i dos espècimens més (Acontravent), edició ampliada el 2021 (Edicions 1984)
* 2018: El fugitiu que no se'n va. Santiago Rusiñol i la modernitat (Edicions 1984)
* 2020: La ira (Fragmenta)
* 2020: Els fundadors: una història d'ambició, clàssics i poder (Ara Llibres)
* 2020: País barroc (L'Avenç)
* 2022: Aire lliure / Fresh Air (CCCB)

### Novel·la

* 2017: Els estranys (Edicions 1984)
* 2023: Profecia (Edicions 1984)

### Poesia

* 2005: La tendra mà de cada arrel (Viena Edicions)

### Traduccions

Garrigasait ha traduït, entre d'altres, L'assassina (Aléxandros Papadiamandis), Vida de consum i Temps líquids (Zygmunt Bauman), El leviatan i altres narracions (Joseph Roth) o les Cartes de Plató.

## Referències

* 1 2 «El solsoní Raül Garrigassait guanya el V Premi Cum Laude». Nació Solsona. - Nació Digital, 27-01-2015 [Consulta: 27 gener 2015].
* 1 2 «Raül Garrigasait i Colomés». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Bassas, Antoni. «Els camins cap als clàssics són inesgotables», 06-09-2018. [Consulta: 5 febrer 2019].
* ↑ «Raül Garrigasait guanya el premi d'Òmnium a la millor novel·la en llengua catalana». Ara, 23-02-2018 [Consulta: 23 febrer 2018].
* ↑ «Entrevista Catalunya Ràdio». Gent de Cultura. Catalunya Ràdio, 17-05-2012. [Consulta: 30 maig 2012].
* ↑ Castillo, David «Modernitat viva». El Punt Avui.
* ↑ Rubio, Carlota «Barcelona sota la massa de greix amb potes». Núvol, 09-02-2023.
* ↑ «La tendra mà de cada arrel. Raül Garrigasait. Viena Edicions.». Arxivat de l'original el 2018-10-03. [Consulta: 25 abril 2017].

## Enllaços externs

* «La casa en obres». Blog personal de Raül Garrigasait
# Collinsville (Mississipi)

Collinsville és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 1.823 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Collinsville tenia 1.823 habitants, 701 habitatges, i 541 famílies. La densitat de població era de 44,7 habitants per km².
Dels 701 habitatges en un 39,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,9% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 22,8% no eren unitats familiars. En el 21,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 31,2% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 12,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.476 $ i la renda mediana per família de 41.714 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.779 $ mentre que les dones 21.957 $. La renda per capita de la població era de 17.184 $. Entorn del 5,4% de les famílies i el 8,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Collinsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Collinsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Rasa de Bóixols

La Rasa de Bóixols és una rasa del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà, en territori del poble de Bóixols.
És al sud-est de Bóixols, a la part més a llevant del terme municipal. Es forma sota les Roques de les Canals del Grau, al nord dels Camps de Cal Valldoriola, passa a ponent de les restes de Cal Valldoriola i, sempre en direcció sud-oest, passa a llevant de lo Tros del Castell i s'aboca en el Rialb al costat sud-oest del Molí del Plomall.
# Rennes-en-Grenouilles

Rennes-en-Grenouilles és un municipi francès situat al departament de Mayenne i a la regió de País del Loira. L'any 2007 tenia 109 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Rennes-en-Grenouilles era de 109 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 67 habitatges, 45 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 12 estaven desocupats. 66 eren cases i 1 era un apartament. Dels 45 habitatges principals, 36 estaven ocupats pels seus propietaris, 9 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 16 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 18 en tenien cinc o més. 37 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 21 habitatges hi havia un automòbil i a 23 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Rennes-en-Grenouilles el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 1 |
| 0 | 85 a 89 | 1 |
| 1 | 80 a 84 | 1 |
| 2 | 75 a 79 | 0 |
| 2 | 70 a 74 | 3 |
| 5 | 65 a 69 | 1 |
| 8 | 60 a 64 | 6 |
| 2 | 55 a 59 | 5 |
| 3 | 50 a 54 | 3 |
| 1 | 45 a 49 | 4 |
| 2 | 40 a 44 | 5 |
| 5 | 35 a 39 | 0 |
| 6 | 30 a 34 | 3 |
| 5 | 25 a 29 | 4 |
| 6 | 20 a 24 | 2 |
| 2 | 15 a 19 | 2 |
| 3 | 10 a 14 | 1 |
| 5 | 5 a 9 | 0 |
| 3 | 0 a 4 | 2 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 65 persones, 52 eren actives i 13 eren inactives. De les 52 persones actives 50 estaven ocupades (28 homes i 22 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 13 persones inactives 10 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Rennes-en-Grenouilles hi havia 27 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 800 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Rennes-en-Grenouilles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Rennes-en-Grenouilles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Rennes-sur-Loue

Rennes-sur-Loue és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 94 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Rennes-sur-Loue era de 94 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 55 habitatges, 38 eren l'habitatge principal de la família, 15 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 47 eren cases i 8 eren apartaments. Dels 38 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien dues cambres, 1 en tenia tres, 12 en tenien quatre i 22 en tenien cinc o més. 31 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 25 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Rennes-sur-Loue el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 56 persones, 44 eren actives i 12 eren inactives. De les 44 persones actives 40 estaven ocupades (22 homes i 18 dones) i 4 estaven aturades (4 homes). De les 12 persones inactives 7 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració i 2 d'empreses de serveis.
L'any 2000 a Rennes-sur-Loue hi havia 4 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 280 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Rennes-sur-Loue a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Rennes-sur-Loue a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Rennert

Rennert és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 283 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rennert tenia 283 habitants, 88 habitatges i 62 famílies. La densitat de població era de 138,3 habitants per km².
Dels 88 habitatges en un 33% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,2% hi vivien parelles casades, en un 20,5% dones solteres, i en un 29,5% no eren unitats familiars. En el 21,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,73.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,9% tenia menys de 18 anys, un 14,1% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 18,4% de 45 a 60 i un 9,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 27 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.250 $ i la renda mediana per família de 28.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 18.542 $ mentre que les dones 17.656 $. La renda per capita de la població era de 5.833 $. Entorn del 13,6% de les famílies i el 18,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rennert». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rennert». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Rennes Metròpoli

Rennes Metròpoli (en francès Rennes Métropole) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de l'Ille i Vilaine a la regió de Bretanya. Té una extensió de 639,6 kilòmetres quadrats i una població de 426.502 habitants (2013).
Té el seu origen en el Districte Rennes en 1970 que el 2000 es transformà en comunitat d'aglomeració i en metròpoli el 2015.

## Composició

Agrupa 43 comunes :
* Rennes
* Acigné
* Bécherel
* Betton
* Bourgbarré
* Brécé
* Bruz
* Cesson-Sévigné
* Chantepie
* La Chapelle-Chaussée
* La Chapelle-des-Fougeretz
* La Chapelle-Thouarault
* Chartres-de-Bretagne
* Chavagne
* Chevaigné
* Cintré
* Clayes
* Corps-Nuds
* Gévezé
* L'Hermitage
* Laillé
* Langan
* Miniac-sous-Bécherel
* Montgermont
* Mordelles
* Nouvoitou
* Noyal-Châtillon-sur-Seiche
* Orgères
* Pacé
* Parthenay-de-Bretagne
* Pont-Péan
* Le Rheu
* Romillé
* Saint-Armel
* Saint-Erblon
* Saint-Gilles
* Saint-Grégoire
* Saint-Jacques-de-la-Lande
* Saint-Sulpice-la-Forêt
* Thorigné-Fouillard
* Le Verger
* Vern-sur-Seiche
* Vezin-le-Coquet
Noyal-sur-Vilaine fou una de les comunes originàries el 1970 però deixà la comunitat en 2005.

## Vegeu també

* Intercomunalitats d'Ille i Vilaine

## Enllaços externs

* (francès) Rennes Metròpoli
# Reial Federació Neerlandesa d'Escacs

La Reial Federació Neerlandesa d'Escacs (en neerlandès: Koninklijke Nederlandse Schaakbond - KNSB) és l'organització nacional d'escacs dels Països Baixos. Està afiliada a la Federació Internacional d'Escacs. La seva seu es troba a Haarlem. L'actual presidenta és Bianca de Jong-Muhren.
La federació va ser fundada l'any 1873 i és una de les federacions esportives més antigues del país. Organitza el Campionat d'escacs dels Països Baixos i iniciatives com un repte d'escacs a les escoles secundàries.

## Presidents

| 1873 | – | 1875 | Frederik van Hogendorp |
| 1876 | – | 1889 | J.G.C.A. de Vogel |
| 1889 | – | 1893 | C. van Olst |
| 1893 | – | 1896 | Dirk van Foreest |
| 1896 | – | 1897 | H.J. den Hertog |
| 1897 | – | 1906 | A. van Rhijn |
| 1906 | – | 1906 | H.J. den Hertog |
| 1906 | – | 1907 | Arnold van Foreest |
| 1907 | – | 1908 | A. van Rhijn |
| 1908 | – | 1909 | J.F. Esser |
| 1909 | – | 1910 | Ch. Enschedé |
| 1910 | – | 1912 | W. Peekema |
| 1912 | – | 1913 | H. Gouwentak |
| 1913 | – | 1919 | J.J.R. Moquette |
| 1919 | – | 1920 | J.J. Belinfante |
| 1920 | – | 1921 | J. van der Kolk |
| 1921 | – | 1922 | H. Strick van Linschoten |
| 1922 | – | 1922 | M. Levenbach |
| 1923 | – | 1928 | Alexander Rueb |
| 1929 | – | 1932 | G.C.A. Oskam |
| 1932 | – | 1938 | B.J. van Trotsenburg |
| 1938 | – | 1943 | G.W.J. Zittersteyn |
| 1943 | – | 1945 | Max Euwe |
| 1945 | – | 1948 | G.W.J. Zittersteyn |
| 1948 | – | 1957 | Henk van Steenis |
| 1957 | – | 1959 | A.G. de Blécourt |
| 1959 | – | 1965 | Henk van Steenis |
| 1965 | – | 1969 | F. Goudsmit |
| 1969 | – | 1970 | H.G. Drechsel |
| 1970 | – | 1974 | J.W. Ruth |
| 1974 | – | 1989 | Henk Wille |
| 1989 | – | 1992 | Hans Pont |
| 1992 | – | 1994 | Dick Tommel |
| 1995 | – | 2003 | Herman Hamers |
| 2003 | – | 2004 | Ernst M. Enschedé |
| 2005 | – | 2006 | Joop Roozeboom |
| 2006 | – | 2007 | Sytze Faber |
| 2007 | – | 2016 | Eddy Schuyer |
| 2016 | - | 2020 | Marleen van Amerongen |
| 2020 | - | present | Bianca de Jong-Muhren |

## Referències

* ↑ Eric van Breugel, "slim.nl Schaakchallenge op Corlaer college", Nijkerk Nieuws, 19 June 2014 (neerlandès)

## Bibliografia

* Hans Ree et al. Nederland schaakt! KNSB 100 jaar. Baarn: Moussault, 1974.ISBN 9022610977 (in Dutch)
* Hans Scholten. ' Het loop ongenadiglijk mat'. Het schaakleven in Nederland in de negentiende eeuw. De fons cultural-social van het ontstaan van schaakverenigingen. Bilthoven: Scholten, 1999.ISBN 90-6663-044-2 . (Tesi, Universitat Catòlica de Brabant, 1999). (in Dutch)

## Enllaços externs

* Reial Federació Neerlandesa d'Escacs - Lloc web oficial
# Referèndum constitucional del Senegal de 2001

El referèndum constitucional del Senegal de 2001 es va celebrar el 7 de gener de 2001 al Senegal. Es va preguntar als votants si aprovaven una nova constitució. Va ser aprovada pel 94% dels votants, la qual cosa va portar a la celebració d'eleccions parlamentàries anticipades l'abril de 2001.

## Context

La constitució proposada suprimiria el Senat, que no havia existit fins a 1999; la seva primera elecció havia estat boicotejada pels partits de l'oposició, que consideraven la seva creació innecessària. També reduïa el mandat presidencial de set a cinc anys.

## Referències

* 1 2 Elections in Senegal African Elections Database
# Consdorf

Consdorf (luxemburguès Konsdref) és una municipi a l'est de Luxemburg, que forma part del cantó d'Echternach. Després de la reorganització administrativa durant l'ocupació francesa del 1795, comprèn les pobles de Consdorf, Breidweiler i Scheidgen i una sèrie de veïnats: Kalkesbaach, Kolbett, Marscherwald i Wolper.
És situat a una elevació entra la vall del Zwarte Ernz i del Sauer, al mig del parc natural Mëllerdall (vall dels molins). Desguassa al Zwarte Ernz pel Condrëferbaach (riera de Konsdref), al qual es troba l'antic molí d'aigua.
S'han trobat traces d'assentaments humans des de l'època prehistòrica i romana. Un primer esment escrit del nom encara en llatí Cunolphi Villa data del segle xix. La forma germànica Condesdorp es troba per primera vegada el 1131 i el 1552, sota la influència de la segona mutació consonàntica esdevé Kontzdorf. Fins a la revolució francesa era un feu que depenia de les monges –les «irmines» segons el nom de la noble merovingiana i segona abadessa Irmina d'Oeren– del monestir d'Oeren prop de Trèveris. La justícia civil esqueia als senyors de Befort.

## Llocs d'interés

* L'església del segle xviii amb campanar gòtic del segle segle xii/xiii.
* L'antic molí d'oli al Condrëferbaach, un molí banal del monestir d'Oeren avui un hotel
* El sender per a vianants lents a l'antiga via del carrilet de via estreta que connecta amb la ciutat de Luxemburg, Echternach, Diekirch i Trèveris
* El Mullerthal Trail

## Referències

* ↑ «Consdorf - La commune se présente» (en francès). Ajuntament de Konsdref. Arxivat de l'original el 2020-05-05. [Consulta: 26 juny 2020].
* 1 2 Hess, Joseph «Consdorf im Schatten von Geschichte und Legende» (en alemany). An der Uecht, vol.18, 1964.
* ↑ «Die Pfarkirche von Consdorf» (pdf) (en alemany). Luxemburger Wort, s.d, pàg. 1. Arxivat de l'original el 2020-06-29 [Consulta: 26 juny 2020].
* ↑ Erpelding, Emile. «Mühlen auf Consdorfer Bann». A: Die Mühlen des Luxemburger Landes (en alemany). St. Paul, 1981.
# Receptor de la interleucina-1

Un receptor de la interleucina-1 (IL-1R) és un receptor de citocines que uneix la interleucina 1 (IL-1). Existeixen dues formes del receptor. El receptor tipus I és el principal responsable de transmetre els efectes inflamatoris de la IL-1, mentre que els receptors de tipus II poden actuar com a supressor de l'activitat de la IL-1 competint per la unió amb la IL-1. També s'oposa als efectes d'IL-1 l'antagonista dels receptors de la IL-1 (IL-1RA).
La proteïna accessòria del receptor de la IL-1 (IL1RAP) és una proteïna transmembrana que interacciona amb IL-1R i és necessària per a la transducció del senyal de la IL-1.

## Referències

* 1 2 «The IL-1 receptor signaling pathway» (abstract page). J. Leukoc. Biol., 56, 5, 1994, pàg. 542–7. Arxivat de l'original el 2005-05-07. PMID: 7964161 [Consulta: 25 juny 2020]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2005-05-07. [Consulta: 25 juny 2020].
* ↑ Arend WP «Interleukin 1 receptor antagonist. A new member of the interleukin 1 family». J. Clin. Invest., 88, 5, 1991, pàg. 1445–51. DOI: 10.1172/JCI115453. PMC: 295645. PMID: 1834696.
* ↑ «The interleukin-1 receptor accessory protein (IL-1RAcP) is essential for IL-1-induced activation of interleukin-1 receptor-associated kinase (IRAK) and stress-activated protein kinases (SAP kinases)». J. Biol. Chem., 272, 12, 01-03-1997, pàg. 7727–31. DOI: 10.1074/jbc.272.12.7727. PMID: 9065432.
# Colibrí astral

El colibrí astral (Chaetocercus astreans) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita la selva humida i vegetació baixa de Sierra Nevada de Santa Marta, al nord-est de Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Colibrí astral». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)