OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estat (desambiguació)

«Estat» té aquests significats:
* Política
** Estat (política): entitat política de diferents característiques.
** Estat: Entitat política independent sobirana sobre un territori definit i amb capacitat per a participar en relacions internacionals.
** Estat centralitzat: Estat on el poder central conserva el dret de revocar qualsevol poder delegat. Per exemple: la República Francesa o el Regne d'Espanya.
** Estat federal: Estat format per entitats més o menys autònomes (generalment anomenades estats federats). Per exemple: la República Federal d'Alemanya o els Estats Units d'Amèrica.
*** Estat federat: Entitat política que forma part d'un estat federal.
**** Estat federal alemany: Cadascun dels estats federats d'Alemanya.
**** Estats dels Estats Units: Cadascun dels estats federats dels Estats Units d'Amèrica.
** Estat Nació: Estat que es correspon amb una nació.
** Estat policia: Estat on hi ha un control total dels individus.
** Estat satèl·lit: En política internacional, terme pejoratiu per referir-se a la suposada dependència d'un estat respecte d'un altre.
** Estat liberal: Estat que es proclama com a pertanyent al liberalisme.
** Estat socialista: Estat que es proclama com a pertanyent al socialisme.
** Estat unitari: Vegeu Centralisme
** Estat unipartidista: Vegeu Sistema unipartidista
** Estat absolut: Vegeu Absolutisme
** Estat coixí: En geopolítica estat situat entre dues potències.
** Ciutat estat: un territori controlat exclusivament per una ciutat
* Física
** Estat físic: Forma físicament distingible d'un sistema físic a partir de la mesura d'alguna de les seves propietats.
** Estat de la matèria: estats macroscòpics de la matèria que presenten un conjunt de propietats físiques i químiques relativament uniformes.
** Estat quàntic: Descripció de l'estat físic d'un sistema quàntic
** Estat triplet: sistema amb tres valors d'espín possibles
Viccionari
# FTL

FTL té els següents significats:
* Fruit of the Loom, empresa multinacional fabricant de roba dels Estats Units
* Flying Tiger Line, aerolínia històrica dels Estats Units
* Superlumínic (del seu nom en anglès Faster Than Light), fenomen que implica una velocitat més gran que la de la llum
** FTL: Faster Than Light (de l'acrònim anterior), videojoc d'estratègia en temps real
** FTL Games (de l'acrònim anterior), empresa de desenvolupament de videojocs de Califòrnia, als Estats Units
** FTL Newsfeed (de l'acrònim anterior), sèrie de televisió històrica del canal Syfy
* Flash translation layer, sistema que permet repartir uniformement l'escriptura de la informació en una memòria flash
* Ftl també és l'abreviatura de la fluortsilaisita, mineral de la classe dels silicats
# 15 días contigo

15 días contigo és una pel·lícula espanyola del 2005, l'òpera prima del director espanyol Jesús Ponce, protagonitzada per Isabel Ampudia i Sebastián Haro. Va suposar un nou enfocament en el cinema social espanyol i va ser un dels més lloats l'any de la seva estrena.

## Sinopsi

Una dona que acaba de sortir de la presó intenta refer la seva vida per tal de no tornar-hi, i per això no vol relacionar-se amb tot allò que tingui a veure amb la seva viva anterior. La reaparició del seu vell amic Rufo la farà dubtar: ell li dona afecte i l'ensenya a sobreviure, però al mateix temps, probablement no és la companyia que més li convé en aquests moments, però tots dos es donen suport mútuament.

## Repartiment

* Isabel Ampudia... Isabel
* Sebastián Haro... Rufo
* Joan Dalmau... Recepcionista hostal
* Mercedes Hoyos ... Manuela
* José María Peña ... Cambrer
* Manuel José Chaves... Lolo
* Lola Marmolejo ... Lola
* Pepa Díaz Meco ... Monja
* Manolo Solo... Indigent
* Paco Tous... Funcionari 2
* Iride Fontana ... Dependenta
* Joaquín Pellón ... Empleat banc
* Jesús Olmedo ... Conductor 1

## Premis i nominacions

| Any | Premi | Premiat | Esdeveniment | Resultat |
| 2006 | Millor Actriu Revelació | Isabel Ampudia | Premis Turia | Guanyadora |
| 2005 | Millor Actriu Revelació | Isabel Ampudia | Premis Goya | Nominada |

## Bibliografia

* "15 días contigo". Volviendo a vivir A: Interfilms, ISSN 2340-6690, Nº. 195 (ABR), 2005, págs. 60-61

## Referències

* ↑ '15 días contigo': ya nada será igual, El Mundo, 16 de juny de 2016
* ↑ 15 días contigo a Fotogramas
* ↑ La 'Turia' entrega sus premios a Coixet, Cercas y Perugorría, El País, 30 juny de 2006
* ↑ 15 días contigo al web dels Goya
# 472 aC

L'any 472 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Rufus i Fus, o de vegades, any 281 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 472 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Carist una ciutat a l'illa d'Eubea, després duna lluita amb Atenes, es va adherir a la lliga de Delos (data aproximada).
* Trasideu, tirà d'Acragant, va ser vençut en una revolta ciutadana iniciada a causa de la seva crueltat. Va fugir a Grècia, però arrestat a Mègara, va ser executat públicament, segons diu Diodor de Sicília.

### República Romana

* Publi Furi Medul·lí Fus i Luci Pinari Mamercí Rufus són elegits cònsols a Roma. Durant el seu mandat es va aprovar la llei Pinaria Furia, que no se sap amb certesa de què tractava, tot i que podria ser que tingués a veure amb la inserció de mesos bixests en el calendari romà.
* Sota el seu consolat, el tribú de la plebs Voleró Publili va proposar una llei, la Lex Publilia Laetoria que proposava deixar la funció d'escollir els tribuns als comicis tribunats, esperant així excloure els patricis i els seus clients del vot i també privar-los d'influir sobre el resultat de l'escrutini.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, I, 98
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 53
* ↑ «Lucius Pinarius Mamercinus Rufus», Imperium-Romanum.com, [Consulta 6 de gener de 2024]
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, II, 56
* ↑ Dionís d'Halicarnàs, Rhōmaikē archaiologia, IX, 40-42
# 440 aC

El 440 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Era l'any 314 ab urbe condita. La denominació 440 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments

* Primera fam registrada en escrits, a Roma. Aquell any es va crear la figura del Praefectus annonae, encarregat del proveïment de gra als mercats de Roma,
* Kao Wang esdevé sobirà de la Dinastia Zhou.
* Inici de la revolta de Samos contra Atenes, a causa d'una discussió amb Milet per la possessió de Priene. Milet, que es troba en desavantatge, va apel·lar a Atenes. Pèricles amb una esquadra de 40 naus, enderroca el govern oligàrquic de Samos, pren ostatges i deixa una guarnició.
* A Roma van ser elegits cònsols Pròcul Gegani Macerí i Luci Meneni Lanat.

## Necrològiques

* Mort de Ducetius, rei dels sículs (data probable).

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 2
* ↑ Meyer, M. W. China: a concise history. Boston: Rowman & Littlefield, 1994, p. 147. ISBN 0822630338.
* ↑ Smith, William (ed.). «Pericles». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 27 desembre 2023].
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 12
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XII, 8, 29
# Estació Merode

L'estació de Merode és una estació de ferrocarril i del sistema del metro de Brussel·les localitzada en la municipalitat de Etterbeek (prop de la frontera entre Etterbeek, la pròpia Brussel·les i Schaerbeek), sota la "Port de Tervueren/Tervuursepoort," que representa el començament de la Avenue de Tervueren, una de les principals artèries de la ciutat. L'estació de ferrocarril subterrània es localitza sota la "Place Prince Jean de Mérode/Prins Jean de Merodeplein," per la qual és nomenada. Les dues estacions es troben connectades per un passadís per als vianants baix terra.
L'estació de metro va ser inaugurada en 1976 i donava servei al primer servei de metro pesat de Brussel·les, doncs els serveis subterranis anteriors eren proveïts per tramvies. L'estació es localitza en l'extrem oriental del branc comú de les línies 1 i 5, anteriorment conegudes com a 1A i 1B. Un comboi de cada dos procedent de Schuman contínua cap al sud-est de la ciutat a través de Thieffry cap a l'Estació Herrmann-Debroux, en la municipalitat de Auderghem; aquest branc avui es denomina línia 1. La línia 5 contínua cap a l'est a través de Montgomery cap a Stokkel/Stockel, en la municipalitat de Woluwe-Saint-Pierre. L'estació principal, de ferrocarril, adjacent a la de metro, acull a dues andanes sota el sòl i rep els serveis suburbans de la NMBS/SNCB i les seves línies 26, que connecta Vilvoorde amb Trobi a través de l'Estació de Etterbeek. És una de les estacions més profundes de la ciutat.
Al seu al voltant hi ha diversos llocs d'interès, entre els quals es troben la famosa casa Cauchie (llar de l'arquitecte Paul Cauchie), el Parc del Cincuentenari, l'Avinguda de Tervueren (una de les més antigues avingudes de Brussel·les) i l'Escola Real Militar. L'estació ofereix una connexió amb la ruta de tramvia 81, igual que amb les línies d'autobús 22, 27 i 80. L'estació Merode és una miqueta estranya, ja que les seves andanes estan situades a diferents nivells, amb la intenció d'evitar moviments conflictius en un mateix nivell. Com a resultat, cada andana té de fons una paret neta, que ha estat alicatada per millorar l'atmosfera de l'estació.
# Eyal Weizman

Eyal Weizman (hebreu: איל ויצמן) (Haifa, 26 de juliol de 1970) és un arquitecte expert en els assentaments israelians a Cisjordània i director del Centre for Research Architecture, Goldsmith College, Universitat de Londres. Autor de A Civilian Occupation: The Politics of Israeli Architecture (Verso, 2003) i Hollow Land: Israel's Architecture of Occupation (Verso, 2007).
Arquitecte resident entre Tel-Aviv i Londres. Després d'haver-se graduat a la capital britànica va col·laborar amb Zvi Hecker a Berlín. En associació amb l'arquitecte Rafi Segal va dur a terme la reconstrucció de l'Ashdod Museum of Art, inaugurat el 2003, i projectes per a l'Itim Theatre Company i pel Museu de Tel-Aviv. L'exposició i el catàleg A Civilian Occupation, The Politics of Israeli Architecture que va editar i comissariar juntament amb Rafi Segal, van ser prohibits per l'Associació Israeliana d'Arquitectes, però es van mostrar posteriorment a l'Storefront Gallery for Art and Architecture de Nova York, al Kunst-Werke Institute for Contemporary Art de Berlín i al Witte de With Center for Contemporary Art de Rotterdam, entre d'altres. El catàleg ha estat publicat per Babel Press i Verso Press el 2003. Weizman ha estat professor d'arquitectura a la Bartlett School of Architecture de Londres, a la Universitat d'Arts Aplicades de Viena, i al Technion de Haifa. Ha dirigit investigacions per a l'organització B'tselem sobre les violacions dels drets humans a través de l'arquitectura i l'urbanisme a Cisjordània. Ha estat publicat internacionalment. Altres llibres seus són Yellow Rhythms (Uitgeverij 010 Publishers, 2000) i Random Walk (AASF, 1998).

## Referències

* ↑ «Eyal Weizman». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 4 abril 2016].
# Faaa

Faaa (Faʼaʼa en tahitià normalitzat) és una comuna dins l'àrea urbana de Papeʼete, a l'illa de Tahití, Polinèsia Francesa. Limita a l'est amb Papeete i al sud amb Punaauia i Pirae.
És la ciutat més poblada de l'illa i acull diverses infraestructures bàsiques de l'illa, com l'Aeroport Internacional de Faaa-Tahiti o la Universitat de la Polinèsia Francesa. Igualment, Faaa és el nucli més fort del partit independentista de la Polinèsia Francesa, liderat per Oscar Temaru, que és alhora president del territori i alcalde de la comuna.

## Evolució demogràfica

| 1962 | 1971 | 1977 | 1983 | 1988 | 1996 | 2002 | 2007 |
| 6000$^*$ | 11442 | 16950 | 21927 | 24048 | 25888 | 28182 | 29851 |
| Fonts ISPF, Alcaldia de Faa’a * : estimació ||||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1965-1977 | Francis Sanford | |
| 1977-1983 | Alfred Helme | |
| 1983- | Oscar Temaru | UPLD |

## Agermanaments

* Fujimi

## Referències

* ↑ ISPF, Demografia
* ↑ Alcaldia de Faa’a, XIfres

## Enllaços externs

* Informació de Faʼaʼa Arxivat 2006-11-11 a Wayback Machine. (anglès)
# AWM

AWM té els següents significats:
* Associació de Dones en Matemàtiques (del seu nom en anglès Association for Women in Mathematics), associació professional per a la promoció de les dones en l'estudi de les matemàtiques
* Memorial australià de la guerra (del seu nom en anglès Australian War Memorial), memorial en record dels participants a totes les guerres d'Austràlia
* Accuracy International AWM (de l'acrònim en anglès Arctic Warfare Magnum), fusell de franctirador fabricat al Regne Unit
# AWP

AWP té els següents significats:
* Associated Whistleblowing Press, agència d'informació sense ànim de lucre dedicada a publicar i analitzar contingut filtrat
* American World Pictures, companyia distribuïdora i productora de cinema amb seu a Los Angeles (Estats Units)
* Projecte de Benestar de l'Exèrcit (del seu nom en anglès Army Welfare Project), empresa del Reial Exèrcit de Bhutan per a obtenir fons per al seu personal
* Accuracy International AWP (de l'acrònim en anglès Arctic Warfare Police), fusell de franctirador fabricat al Regne Unit
# Esteghlal Tehran FC

L'Esteghlal Tehran Football Club (en persa باشگاه فرهنگی ورزشی استقلال ایران) és un club de futbol iranià de la ciutat de Teheran.
El seu rival més gran és el Persepolis amb qui disputa el derbi de Teheran.Esteghlal és conegut com l'equip popular de l'Iran perquè té més aficionats.

## Història

El club va ser fundat el 26 de setembre de 1945 pels oficials de l'exèrcit Mirzani, Jananpour i Navab. Com els tres fundadors estaven interessants principalment en el ciclisme el club fou anomenat Docharkheh Savaran (en persa دوچرخه سواران), que significa els ciclistes. El primer partit de futbol oficial el disputà el 1946 i el primer títol el guanyà el 1947, la Copa Hazfi de Teheran.
El 1949, el club canvià oficialment de nom envers Taj (en persa تاج), que significa corona. El club es convertí en un dels principals clubs del país, guanyant nombrosos campionats de lliga, la Copa Hazfi i la Copa d'Àsia de Clubs.
Després de la revolució iraniana el 1979 el club fou confiscat pel nou govern islàmic, sota el control de l'Organització d'Educació Física (en persa سازمان تربیت بدنی جمهوری اسلامی ايران), qui canvià el nom vers Esteghlal (en persa استقلال), que significa independència. El 1990-91 el club guanyà la seva segona Lliga de Campions asiàtica.

## Palmarès

* Lliga de Campions de l'AFC:
** 1970-71, 1990-91
* Lliga iraniana de futbol:
** 1970–71, 1974–75, 1989–90, 1997–98, 2000–01, 2005–06, 2008–09, 2012–13
* Copa Hazfi:
** 1976–77, 1995–96, 1999–2000, 2001–02, 2007–08, 2011–12, 2017–18
* Lliga de Teheran de futbol:
** 1949–50, 1952–53, 1956–57, 1957–58, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1968–69, 1970–1971, 1972–73, 1983–84, 1985–86, 1991–92

## Presidents

| President | Anys |
| Parviz Sheikhan | 1945-? |
| Parviz Khosravani | ?-1978 |
| Kazem Oliaei | 1988-1996 |
| Ali Fathollahzadeh | 1996-2003 |
| Hossein Gharib | 2003-2005 |
| Kazem Oliaei | 2005-2005 |
| Hossein Gharib | 2005-2006 |
| Meghdad Najafnejad | 2006-2007 |
| Ali Fathollahzadeh | 2007-2008 |
| Amirreza Vaezi Ashtiani | 2008-present |

## Entrenadors destacats

| Entrenador | Període |
| Zdravko Rajkov | 1969-1976 |
| Mansour Pourheidari | 1979-1983 1995-1996 2000-2002 |
| Nasser Hejazi | 1996-1999 |
| Amir Ghalenoei | 2003-2006 2008- |

## Capitans

| Nom | Temporades al club | Capitania | Número samarreta |
| Amir Ghalenoei | 1988-1997 | 1993-1997 | 8 |
| Javad Zarincheh | 1986-2002 | 1997-2002 | 2 |
| Mahmoud Fekri | 1993-2007 | 2002-2007 | 6 |
| Alireza Mansourian | 1995-1997 2003-2008 | 2007-2008 | 10 |
| Farhad Majidi | 1997-1999 2007- | 2008- | 7 |

## Jugadors

* Léonard Kweuke

## Referències

* ↑ «Iran - List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Iran - List of Cup Winners». RSSSF.
* ↑ «Iran - List of Tehran Province League Champions». RSSSF.

## Enllaços externs

* (persa) Web oficial Arxivat 2011-06-28 a Wayback Machine.
* (persa) Esteghlali - Web de seguidors
* (persa) Esteghlal Tehran - Web de seguidors
# Estefanía de los Santos

Estefanía de los Santos (Sevilla, 1976) és una actriu espanyola de cinema i de teatre. El 2013 fou nominada al Goya a la millor actriu revelació i a la Medalla del CEC a la millor actriu revelació per la seva participació a Grupo 7.

## Sèries de televisió

| Any | Sèrie | Canal | Personatge | Notes |
| 2008 - 2009 | Chica busca chica | YouTube | Alicia | 3 episodis |
| 2011 | Cheers | Telecinco | Beatriz | 1 episodi |
| 2011 | Estudio 1 | La 1 | Diversos personatges | 1 episodi |
| 2011 | Marco | Antena 3 | Juanota | 1 episodi |
| 2013 | Luna, el misterio de Calenda | Antena 3 | Marcela | 8 episodis |
| 2014 | Bienvenidos al Lolita | Antena 3 | Rosario "Charo" Martín | 8 episodis |
| 2017 | Perdoname, Señor | Telecinco | Antonia Camacho | 8 episodis |
| 2018 | Yo quisiera | Divinity | Hannah | 38 episodis |
| 2018 | Cupido | Playz | Invidia | 6 episodis |
| 2018 | El Continental | La 1 | Gloria | 10 episodis |
| 2018 | Arde Madrid | Movistar+ | Campera | 1 episodi |
| 2018 - 2019 | La peste | Movistar+ | María de la O | 7 episodis |
| 2019 | Secretos de estado | Telecinco | Paca | 5 episodis |
| 2019 | Terror y feria | Flooxer | | ¿? episodis |

## Pel·lícules

* Grupo 7 (2012) - Caoba
* Carmina y amén (2014) - Fany
* De chica en chica (2014) - Linda
* Jaulas (2018)
* ¡Ay, mi madre! (2019)
* Para toda la muerte (2020)

## Referències

* ↑ Estefanía de los Santos; «tengo claro que mi espina dorsal es el teatro», thecitizen, 22 de novembre de 2018
* ↑ «Premios del CEC a la producción española de 2012». Círculo de Escritores Cinematográficos. Arxivat de l'original el 2020-07-03. [Consulta: 6 setembre 2019].
* ↑ Estefanía de los Santos: “Lo mío con Jaulas es toda una declaración de amor”, Gatropolis, 28 de novembre de 2018
# A Family Affair

A Family Affair és una pel·lícula de comèdia romàntica de temàtica lesbiana del 2001 dirigida per Helen Lesnick. La directora va seguir la pel·lícula amb Inescapable el 2003.

## Trama

Rachel Rosen (Helen Lesnick) torna a Califòrnia després de trencar amb la seva xicota Reggie Abravanel (Michele Greene) amb qui havia estat durant els últims 13 anys. Després d'una sèrie de noves relacions infructuoses, la Rachel accepta que la seva mare Leah Rosen (Arlene Golonka) li prepari una cita a cegues amb Christine Peterson (Erica Shaffer). La seva relació és un èxit i un any després decideixen casar-se. Aleshores, uns dies abans del casament, Reggie arriba a Califòrnia per trobar la Rachel, amb l'esperança de tornar a estar juntes...

## Repartiment

* Helen Lesnick com a Rachel Rosen
* Erica Shaffer com a Christine Peterson
* Arlene Golonka com a Leah Rosen
* Barbara Stuart com Sylvia Peterson
* Michele Greene com a Reggie Abravanel
* Suzanne Westenhoefer com a Carol Rosen
* Michael Moerman com a Sam Rosen
* David Radford com a Joe
* Don Loper com a Matthew Rosen
* Keith E. Wright com a Rob
* Mark DeWhitt com a Danny
* Tracy Hughes com a Nancy
* Joel Hepner com Stanley Peterson
* Suzana Norberg com a Kathi
* Michael McGee com a Barry
* Jack Silbaugh com a Steve
* Kelly Neill com a Debi
* Ellen Lawler com a Suzi
* Suzi Miller com a Teri

## Recepció

Va guanyar el premi de l'audiència en la II edició del Festival Internacional de Cinema Gai i Lèsbic de Barcelona el 2002.

## Referències

* ↑ Jonathan C. Friedman Rainbow Jews: Jewish and Gay Identity in the Performing Arts, p. 154
* ↑ A family Affair a telerama.fr
* ↑ A Family Affair a cinequest.org
* ↑ El públic del Festival Internacional de Cine Gay i Lèsbic premia una comèdia familiar, Vilaweb, 25 d'octubre de 2002

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# 100 d'Aquari

100 d'Aquari (100 Aquarii) és una estrella de la Constel·lació d'Aquari. La seva designació ve del catàleg d'estrelles de l'astrònom anglès John Flamsteed, publicat per primera vegada el 1712.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Catalogue of two-dimensional spectral types for the HD stars, Vol.4. Indicat a la font segons: SIMBAD. Autor: Nancy Houk. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1988.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 01-03-2000, pàg. L27-L30.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars. IV. Evolution of rotational velocities» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 01-01-2012. DOI: 10.1051/0004-6361/201117691.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars. III. Velocity distributions» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 01-02-2007, pàg. 671–682. DOI: 10.1051/0004-6361:20065224.
* ↑ Ralf-Dieter Scholz «Astrophysical supplements to the ASCC-2.5: Ia. Radial velocities of ∼55000 stars and mean radial velocities of 516 Galactic open clusters and associations». Astronomische Nachrichten, 9, 01-11-2007, pàg. 889-896. DOI: 10.1002/ASNA.200710776.
# Fedora Barbieri

Fedora Barbieri (Trieste, 4 de juny de 1920 - Florència, 4 de març de 2003) fou una mezzosoprano italiana.
Havia estudiat amb el mestre Luciano Bettarini abans de debutar oficialment a Florència el 1940. El 1942 va debutar al teatre de La Scala de Milà, lloc dels seus principals èxits, amb una funció de la Novena Simfonia de Beethoven sota la batuta de Victor de Sabata. Es va retirar el 1943 degut al seu matrimoni, però va reaparèixer el 1945.
El debut a la Metropolitan Opera va tenir lloc el 1950, en el paper de la princesa d'Éboli al Don Carlos de Giuseppe Verdi. També va cantar Eboli a la famosa producció de Luchino Visconti per al centenari de l'obra a la Royal Opera House de Londres.

## Trajectòria

Entre 1955, i 1958, fou un verdader ídol en l'Arena de Verona, a causa de la seva veu espectacularment poderosa. El 1957, es presentà en el Liceu de Barcelona amb Il trovatore i en anys successius també i cantà l'Adalgisa de Norma, l'Amneris d'Aida i La favorita. El 1964, interpretà Il trovatore a Madrid. Tot i que mai es va retirar oficialment, va deixar els escenaris a la dècada dels noranta, fent que la seva fos una de les carreres més llargues de la història de l'òpera.
Barbieri va ser una formidable cantant i actriu, i és sobretot recordada per les seves interpretacions al costat de Maria Callas a la dècada dels cinquanta. Entre els seus papers més memorables en destaquen quatre de verdians: Eboli, Quickly (Falstaff), Azucena (Il trovatore) i Ulrica (Un ballo in maschera). Barbieri va ser també de les primeres cantants a interessar-se per les obres de Claudio Monteverdi i Giovanni Battista Pergolesi.

## Referències

* ↑ Blyth, Alan «Obituary: Fedora Barbieri» (en anglès). The Guardian, 19-03-2003. ISSN: 0261-3077.
* ↑ «Falleció Fedora Barbieri». La Nación, 05-03-2003. [Consulta: 12 maig 2020].
* ↑ Reverter, Arturo. «En los cien años de Fedora Barbieri» (en castellà). Scherzo, 18-04-2020. [Consulta: 12 maig 2020].