OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cubanichthys

Cubanichthys és un gènere de peixos de la família dels ciprinodòntids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Taxonomia

* Cubanichthys cubensis (Eigenmann, 1903)
* Cubanichthys pengelleyi (Fowler, 1939)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
# Cubanita

La cubanita, també anomenada barracanita o chalmersita, és un mineral de la classe dels Minerals sulfurs. És un mineral de color groc de coure, ferro i sofre CuFe $_2$ S $_3$. Va ser descoberta l'any 1843 a Mayarí-Baracoa, Província d'Oriente, a l'illa de Cuba, motiu pel qual se li va donar aquest nom.

## Característiques químiques

És el dimorf ortoròmbic de l'isocubanita - del sistema isomètric-. A diferència de l'altre sulfur de coure-ferro, la calcopirita, la cubanita és fortament magnètica.

## Formació i jaciments

Es forma en dipòsits de minerals metàl·lics per processos d'alteració hidrotermal d'alta temperatura, on apareix associada a minerals tals com: esfalerita, pirrotina, pirita o calcopirita. Als territoris de parla catalana ha estat descrita a la pedrera Berta (Sant Cugat del Vallès-El Papiol, Vallès Occidental-Baix Llobregat).

## Referències

* ↑ «Cubanite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 agost 2018].
* ↑ Webmineral
* ↑ Mindat.org
* ↑ «Pedrera Berta». Mineralogistes de Catalunya, VI, 2/3, 1994, pàg. 34-77 [Consulta: 14 gener 2024].
* Cubanita, mindat.org.
* Cubanita, webmineral.com.
* Manual de cubanita, Mineral Data Publishing.
# Côte d'Or FC

El Côte d'Or Football Club és un club de futbol de la ciutat de Praslin, Seychelles. Vesteix amb uniforme taronja.

## Palmarès

* Lliga seychellesa de futbol:
       2013, 2016, 2018

## Referències

* ↑ «Seychelles - Côte d'Or FC - Results, fixtures, squad, statistics, photos, videos and news - Soccerway». [Consulta: 17 desembre 2018].
* ↑ «Seychellois giants Cote d'Or ready to dine with big guns», Sep 10, 2019. [Consulta: Sep 10, 2019].
* ↑ «Seychelles- List of Champions». RSSSF.
# Densen Uta

Densen Uta (伝染歌) és una pel·lícula de terror japonesa de 2007, produïda per Shochiku Corporation i dirigida per Masato Harada.

## Argument

Anzu Natsuno, una estudiant d'una escola de secundària femenina, camina pel passadís quan li atrau una misteriosa melodia procedent de l'auditori. Allí, troba a la seua companya Kana cantant i, se suïcida davant ella. Dies després, Anzu és es troba amb Riku Nagase, columnista de la revista que està investigant la llegenda urbana sobre la Densen Uta, o cançó infecciosa, que fa que qui la canta se suïcide.
Amb la finalitat de verificar la llegenda urbana, Riku convenç a Anza i les seues amigues perquè canten la cançó, que assenteixen a contracor. Poc després, una per una, les xiques comença a morir.

## Repartiment

* Ryuhei Matsuda com Riku Nagase
* Yusuke Iseya com Taichi
* Hiroshi Abe com Jake
* Yoshino Kimura com Ranko Kaburagi
* Sayaka Akimoto com Akari Matsuda
* Haruna Kojima com Kiriko
* Atsuko Maeda com Kan

## Enllaços externs

* Lloc web oficial Arxivat 2007-07-15 a Wayback Machine. (japonès)
* Pàgina de la pel·lícula a l'IMDb*
# Densitat aparent

La densitat aparent és una propietat dels materials en pols o granulats entre altres sòlids en estat de "divisió" amb especial referència als components minerals del sòl, grava, substàncies químiques, productes farmacèutics ingredients en productes alimentaris i altres masses corpusculars de matèria en partícules. Es defineix com la massa de moltes partícules del material dividides pel volum total que aquestes ocupen El volum total inclou el volum de les partícules, el volum buit entre les partícules i el volum dels porus interns.
La densitat aparent no és una propietat intrínseca d'un material; pot canviar depenent de com es manegi el material Per exemple una pols posada en un cilindre tindrà una determinada densitat aparent, si aquest cilindre pateix una pertorbació, les partícules de pols es mouran i normalment quedaran més juntes entre elles, resultant en una densitat aparent més alta que abans de la pertorbació.

## En el sòls

La densitat aparent del sòl depèn en gran manera dels minerals que componen el sòl i del grau de la compactació. La densitat del quars és al voltant de 2,65g/cm³ però la densitat aparent d'un sòl mineral normalment es troba entre 1,0 i,6g/cm³. Els sòls amb molt contingut de matèria orgànica i algunes argiles friables poden tenir una densitat aparent per sota d'1g/cm³
En un sòl arenós la densitat aparent està compresa entre 1,3 i 2, en un sòl llimós, entre 0,7 i 1,6, i en un sòl argilós, entre 1,1 i 1,9.

## Vegeu també

* Porositat

## Referències

* ↑ Page 50 in Buckman, Harry O.; Brady, Nyle C. The Nature and Property of Soils - A College Text of Edaphology. 6th. MacMillan Publishers, New York, NY, 1960.
* ↑ «Densitat aparent». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* University of Leicester podcast 'How to measure dry bulk density' Arxivat 2012-04-26 a Wayback Machine.
# Càudex

Un càudex (provinent del llatí «Caudex», en plural «caudices» que significa 'tronc d'arbre')) és una forma de la tija de les plantes que apareix com una tija perenne curta i engruixida que pot ser o bé subterrània o a prop del nivell del sòl. També s'anomena de vegades «càudex» al tronc de les palmeres que més correctament es diu estípit. Freqüentment és llenyosa i no fotosintètica. Pot estar inflada amb la funció d'emmagatzemar aigua, especialment en plantes xeròfites. Poden sorgir branques allargades del càudex o les fulles poden ser més o menys sèssils des del càudex. «Caudiciforme» és el terme que descriu les plantes que tenen un càudex. Alguns gèneres caudiciformes són: Adenia (família Passifloraceae), Beaucarnea (Ruscaceae), Hydnophytum (Rubiaceae), Jatropha (Euphorbiaceae), Pachyrhizus (Fabaceae), i Adenium (Apocynaceae).

## Referències

* ↑ http://www.thefreedictionary.com/caudex
* ↑ Simpson, M. G. 2006. Plant Systematics. Elsevier Academic Press. Pg. 551.
* ↑ Gran Enciclopèdia Catalana

## Enllaços externs

* Bihrmann's Caudiciforms Extensive listing of caudiciforms, images for most species
* Wayne's Word Arxivat 2009-03-19 a Wayback Machine. Caudiciform Plants With An Enlarged Caudex
# Les Moles (Sant Pere de Torelló)

Les Moles és una masia de Sant Pere de Torelló (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edifici aïllat format per diverses construccions adossades, amb una torre que hi sobresurt.

## Història

Fins al 1926 les Masies de Sant Pere de Torelló tenien el seu propi ajuntament. Aquest estava emplaçat a Moles i tenia l'obligació de donar menjar i acolliment als captaires.
Moles apareix documentada des del segle xiii. El topònim fa referència a les dues pedres de forma circular que componen el molí ordinari.

## Referències

* 1 2 3 «Les Moles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 setembre 2017].
# Leonard Robert Palmer

Leonard Robert Palmer (Bristol, 5 de juny de 1906 – Pitney, Somerset, 26 d'agost de 1984) fou filòleg britànic. Va ser professor de filologia comparada a la Universitat d'Oxford de 1952 a 1971. També va ser "fellow" del Worcester College de la Universitat d'Oxford. Durant la Segona Guerra Mundial va treballar a Bletchley Park, en la interceptació de missatges xifrats de l'enemic. Palmer va fer diverses contribucions significatives a l'estudi de llengües Clàssiques, i en l'àrea de lingüística històrica o diacrònica.

## Publicacions destacades

* The Greek language (The Great languages) by Leonard Robert Palmer, 355 Pages, Published 1980 by Humanities Press [[wikipedia:Special:BookSources/0391012037|ISBN 0-391-01203-7]]
* Descriptive & Comparative Linguistics (Updated) A Critical Introduction (Studies in General Linguistics) by Leonard R. Palmer, Paperback, 430 Pages, Published 1979 by Faber & Faber [[wikipedia:Special:BookSources/0571106900|ISBN 0-571-10690-0]]
* The Latin Language. by Leonard Robert Palmer. Paperback, 372 Pages, Published 1988 by University Of Oklahoma Press. ISBN 0-8061-2136-X
* New Guide to the Palace of Knossos. by Leonard R. Palmer, L.R Palmer Hardcover, 144 Pages, Published 1969 by Faber And Faber [[wikipedia:Special:BookSources/0571087272|ISBN 0-571-08727-2]]
* Leonard Robert Palmer, Interpretation of Mycenaean Greek Texts (Oxford University Press academic monograph reprints) [[wikipedia:Special:BookSources/0198131445|ISBN 0198131445]]
* Leonard Robert Palmer, On the Knossos tablets: The find-places of the Knossos tablets. Book, 1963. 251 p.
* Leonard Robert Palmer, Mycenaeans and Minoans; Aegean prehistory in the light of the Linear B tablets. 2d rev. ed. 1965. 368 p
* Leonard Robert Palmer, A grammar of the post-Ptolemaic papyri (15 editions published between 1945 and 1948)
* Leonard Robert Palmer, The language of Homer (1962)
* Leonard Robert Palmer, Aegean chronology (1984)
* Palmer, L. R. «Luvian and Linear A». Transactions of the Philological Society, 57, 1958, pàg. 75–100. DOI: 10.1111/j.1467-968X.1958.tb01273.x.

## Premis i reconeixements

Palmer va ser elegit Secretari i més endavant president de la Societat Filològica britànica. Fou també un membre corresponent del Deutsches Archäologisches Institut. El 1981, va rebre un doctorat honorari de la Universitat d'Innsbruck.

## Referències

* OBITUARY: PROF LEONARD PALMER The Times, 29 August 1984
* Morpurgo Davies, A. and Meid, W. (eds), Studies in Greek, Italic and Indo-European Linguistics offered to Leonard R. Palmer on the occasion of his seventieth Birthday. Innsbruck 1976. ISBN 3851245318
# Leonard Piątek

Leonard Franciszek Piątek, nascut Leonard Franz Piontek, (Chorzów, 13 d'octubre de 1913 - Chorzów, 1 de juliol de 1967) fou un futbolista polonès de les dècades de 1930 i 1940.
Fou internacional amb la selecció de Polònia en 17 partits entre 1936 i 1939, amb la que disputà el Mundial de 1938. Pel que fa a clubs, la major part de la seva carrera transcorregué a l'AKS Chorzów i al Pogoń Katowice.

## Referències

* 1 2 Perfil a eu-football.info
# Dieta d'Augsburg

La Dieta d'Augsburg foren les reunions del Reichstag del Sacre Imperi Romanogermànic en la ciutat alemanya d'Augsburg.
Hi va haver moltes sessions, però són especialment notables les tres reunions tingudes durant la Reforma Protestant i les guerres religioses subsegüents. Aquestes guerres van ser entre l'Emperador Catòlic Carles V i la Lliga Smalkalda, al principi del segle xvi.
La sessió de 1530 maldà per calmar les creixents tensions respecte al Protestantisme. Després que l'Edicte de Worms condemnà el Luteranisme, van sortir problemes d'ordre públic durant la dècada de 1520, i la guerra de Carles V contra França i les responsabilitats en la resta del seu imperi l'impediren de focalitzar-se en els problemes religiosos d'Alemanya. El 1529, tanmateix signà un favorable tractat de pau amb França. El febrer de 1530 Carles va ser coronat emperador a Bolonya i aleshores intentà prendre el control sobre les heretgies alemanyes. Li presentaren la Confessió d'Augsburg, un document central del Luteranisme.
Després de la seva victòria contra la Lliga Smalkalda, Carles V convocà la sessió de 1547/48, on es va proclamar L'Interim d'Augsburg, una mena de compromís entre catolicisme i protestantisme però donant prioritat al catolicisme i que va ser rebutjat per molts prínceps. La resolució de les tensions religioses només es va aconseguir a la sessió de 1555, amb la Pau d'Augsburg. El tractat reconegué la Confessió d'Augsbug i codificà el principi cuius regio, eius religio, que donava a cada príncep la potestat de decidir la religió dels seus súbdits.
Els decrets del Concili de Trento van ser reconeguts a Itàlia, Portugal, Polònia, i pels prínceps catòlics d'Alemanya en la Dieta d'Augsburg feta el 1566.

## Referències

* ↑ Smith, William Frank. Catholic Church Milestones: People and Events That Shaped the Institutional Church (en anglès). Dog Ear Publishing, 2010, p. 52. ISBN 1608448215.
* ↑ Stuckenberg, John Henry Wilbrandt. The history of the Augsburg Confession: from its origin till the adoption of the Formula of Concord (en anglès). Lutheran Board of Publication, 1869, p.250.
* ↑ Bettenson, Henry; Maunder, Chris. Documents of the Christian Church (en anglès). Oxford University Press, 2011, p. 229. ISBN 0191501514.

## Bibliografia

Luther and the German Reformation 1517-55 (second edition) by Keith Randell (pg 97)
# Dieta de Hay

La dieta de Hay és un mètode de nutrició que fou desenvolupat pel metge de Nova York William Howard Hay en la dècada de 1920. S'afirma que treballa per la separació dels aliments en tres grups: alcalins, àcids i neutrals (l'ús de Hay d'aquests termes no s'ajusta completament a l'ús científic, és a dir, el pH dels aliments). Els aliments àcids no es combinen amb els alcalins. Els aliments àcids són rics en proteïnes, com carn, peix, productes lactis, etc. Els aliments alcalins són rics en carbohidrats, com l'arròs, els cereals i les patates. També és coneguda com la dieta de combinació d'aliments o dieta dissociada.
Una teoria similar, anomenada nutripatia, va ser desenvolupada per Gary A. Martin en la dècada de 1970. Altres que han promulgat les dietes alcalinoàcides inclouen Edgar Cayce, DC Jarvis, i Robert O. Young.

## Naturalesa de la dieta

El Sistema de Hay promou la pràctica de menjar tres àpats al dia amb un que ha de ser només d'aliments alcalins, dos amb aliments rics en proteïnes junt amb amanides, verdures i fruites, i un dels tres àpats amb aliments rics en midó junt amb amanides, verdures i fruites dolces. Hi hauria d'haver un interval de 4,0-4,5 hores entre cada àpat.

## Criticisme

Ja en 1935, Stewart Baxter va mostrar que el pàncrees secreta enzims digestius a la vegada, independentment de si els aliments consumits són els carbohidrats o les proteïnes. La teoria que els carbohidrats i els aliments rics en proteïnes s'han de consumir per separat es considera "infundada", ja que no té en compte la fet que tots els aliments rics en carbohidrats contenen quantitats significatives de proteïnes. Menjar proteïnes per separat dels carbohidrats també tendeix a causar que el cos cremi lesa proteïnes com a font d'energia en lloc de construir el múscul.
La dieta de combinació d'aliments ha estat objecte d'una avaluació d'experts en una prova controlada aleatòria, que no van trobar beneficis de la dieta en termes de pèrdua de pes.

## Referències

* ↑ Rasso, Jack, Mystical Medical Alternativism, Committee for Skeptical Inquiry, Skeptical Inquirer, September/October 1995. available online Arxivat 2017-08-25 a Wayback Machine.
* ↑ Cardwell, Glenn, The Skeptic, Nutrition: Food Combining, Vol 16, No 2. available online Arxivat 2014-02-14 a Wayback Machine.
* ↑ Bender, David A. A dictionary of food and nutrition. 3a ed.. Oxford: Oxford University Press, 2009. ISBN 9780199234875.
* ↑ Golay A, Allaz A, Ybarra J, Bianchi P, Saraiva S, Mensi N, Gomis R, de Tonnac N «Similar weight loss with low-energy food combining or balanced diets». Int. J. Obes. Relat. Metab. Disord., 24, 4, 2000, pàg. 492–6. DOI: 10.1038/sj.ijo.0801185. PMID: 10805507.
# Damanka

Damanka - Даманка (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants septentrionals del Caucas occidental, a la capçalera del riu Psif, a 17 km al nord-oest de Krimsk i a 98 km a l'oest de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Moldavànskoie.
# Deníssovo

Deníssovo (en rus: Денисово) és un poble de l'óblast de Lípetsk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 232 habitants. Pertany al districte rural d'Izmàlkovo.

## Referències

* ↑ Ведомости Верховного Совета РСФСР № 22 1960
# Roberto Chen

Roberto Leandro Chen Rodríguez, conegut com a Roberto Chen, és un futbolista panameny que juga com a defensa central al Màlaga CF. Pot jugar també per la banda dreta, i és tècnicament bo amb la pilota als peus.

## Referències

* ↑ «Roberto Chen». national-football-teams.com.
* ↑ Rosanno, Nicholas. «Three for Thursday: Which Gold Cup stars would make waves in MLS?». mlssoccer.com. Arxivat de l'original el 2015-06-11. [Consulta: 25 agost 2013].

## Enllaços externs

* Fitxa a soccerway.com
* Fitxa a transfermarkt.co.uk
# Tiemen Groen

Tiemen Groen (Follega, De Fryske Marren, 6 de juliol de 1946 – 26 d'octubre de 2021) va ser un ciclista neerlandès que fou professional entre 1967 i 1968. Especialista en el ciclisme en pista, va guanyar quatre medalles d'or, tres d'elles com amateur, als Campionats del món en Persecució. El 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics de Tòquio.
El 1995 es va traslladar a viure a Sud-àfrica. Va morir el 26 d'octubre de 2021, a l'edat de 75 anys.

## Palmarès en pista

* 1964
** Campió del món amateur en persecució
** Campió dels Països Baixos amateur en persecució
* 1965
** Campió del món amateur en persecució
** Campió dels Països Baixos amateur en persecució
* 1966
** Campió del món amateur en persecució
** Campió dels Països Baixos amateur en persecució
** Campió dels Països Baixos en quilòmetre
* 1967
** Campió del món en persecució
** Campió dels Països Baixos en persecució

## Palmarès en ruta

* 1966
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a Bèlgica amateur

## Referències

* ↑ Tiemen Groen. cyclingarchives.com
* ↑ «Olympedia – Tiemen Groen». [Consulta: 16 novembre 2021].
* 1 2 «Fries wielerfenomeen Tiemen Groen uit Follega is anderhalve week geleden in stilte overleden | In memoriam».

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
* Palmarès a procyclingstats.com
# Vicente Medina

Vicente Medina Tomás, poeta i dramaturg murcià, va néixer a Archena en l'any 1866. De família humil i hortenca, el seu afany per aprendre li va dur a estudiar per les nits, aficionant-se aviat a la lectura. La seva màxima expressió literària va ser l'obra "Aires murcianos", tot un cant pel sofriment de les gents de l'horta del Segura.
Vicente Medina va escriure al voltant de vint llibres de poesia i quatre drames teatrals a més d'una gran quantitat d'obra inèdita. Els seus articles en periòdics són molt nombrosos, i es troben espargits a través Espanya i Amèrica.
La seva poesia va començar amb un romanticisme sentimental i després va passar a incorporar un fort tret d'observació naturalista, que li va fer avançar cap a la denúncia social, barrejada amb una mirada impregnada d'un molt noble sentiment popular: la pietat pel proïsme. En els seus poemes comprimeix aquest sentiment de l'intrínsecament murcià, des de la visió sentimental de la gent de l'horta del Segura, amb gran fidelitat, sense haver d'arribar a massa sensibilitat, superant el tòpic i l'abstracte del succés.
El poema "Cansera" simbolitza realment el sentir general de la gent de l'horta del Segura i la Múrcia de finals del segle xix.
# Tirrena-Adriàtica 1989

La Tirrena-Adriàtica 1989 va ser la 24a edició de la Tirrena-Adriàtica. La cursa es va disputar en set etapes entre el 9 i el 15 de març de 1989, amb un recorregut final de 1.070,9 km.
El vencedor de la cursa fou el suís Toni Rominger (Chateau d'Ax), segon en l'edició anterior, que s'imposà a l'alemany Rolf Golz (Superconfex-Yoko) i al francès Charly Mottet (R.M.O.), segon i tercer respectivament.

## Etapes

| Etapa | Data | Sortida/arribada | Km | Vencedor d'etapa | Líder de la general |
| 1a | 9 de març | Bacoli - Bacoli | 10,6 | Stefano Allocchio (ITA) | Stefano Allocchio (ITA) |
| 2a | 10 de març | Bacoli - Latina | 215,0 | Urs Freuler (SUI) | Urs Freuler (SUI) |
| 3a | 11 de març | Latina - Frosinone | 215,0 | Michael Wilson (AUS) | Michael Wilson (AUS) |
| 4a | 12 de març | Cerro al Volturno - Atri | 200,0 | Erich Maechler (SUI) | Erich Maechler (SUI) |
| 5a | 13 de març | Atri - Monte Urano | 238,0 | Rolf Golz (GER) | Toni Rominger (SUI) |
| 6a | 14 de març | Grottamare - Osimo | 174,0 | Charly Mottet (FRA) | Toni Rominger (SUI) |
| 7a | 15 de març | S. B. del Tronto - S. B. del Tronto (CRI) | 18,3 | Lech Piasecki (POL) | Toni Rominger (SUI) |

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Toni Rominger (SUI) | Chateau d'Ax | 28h 37' 50" |
| 2 | Rolf Golz (GER) | Superconfex-Yoko | + 34" |
| 3 | Charly Mottet (FRA) | R.M.O. | + 44" |
| 4 | Jesper Skibby (DEN) | TVM | + 59" |
| 5 | Michael Wilson (AUS) | Helvetia | + 1' 14" |
| 6 | Greg LeMond (USA) | AD Renting | + 1' 40" |
| 7 | Sean Kelly (IRL) | PDM | + 1' 50" |
| 8 | Erich Maechler (SUI) | Carrera Jeans | + 1' 51" |
| 9 | Rudy Dhaenens (BEL) | PDM | + 1' 52" |
| 10 | Maurizio Fondriest (ITA) | Del Tongo | + 1' 53" |

## Referències

* ↑ «Tirreno - Adriatico». sitiodeciclismo.net/. [Consulta: 25 febrer 2014].
* ↑ «Tirreno - Adriatico 1988». cyclingfever.com/. [Consulta: 25 febrer 2014].
* ↑ «TIRRENO - ADRIATICO». cyclebase.nl [Consulta: 25 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Web oficial (italià)
# Planetar

Un planetar és un terme que resultaria de la unió dels termes planeta i estel en anglès (planet + star). Es tracte d'un terme proposat per definir dos cossos celestes diferents i que actualment no gaudeix d'un ampli ús a la comunitat astronòmica. Un planetar podria definir:
* Un nan marró — un objecte intermedi en mida entre un planeta i un estel— però amb una formació similar a la dels planetes.
* Un planeta interestel·lar (també es podrien incloure els estels subnans marrons— planetars que tenen masses fredes més petites que els nans marrons i no orbiten cap estel, sinó que floten lliures a l'espai.

## Planetars nans marrons

Els Planetars són com objectes semblants als planetes que tenen més massa de la necessària per a ser nans marrons. Això no obstant, un planetar es forma de la mateixa manera que un planeta, mitjançant l'acreció o el col·lapse del nucli d'un disc circumestel·lar, i no mitjançant el col·lapse d'un núvol de gas. La distinció entre planetar i nan marró no és molt clara, els astrònoms no es posen d'acard en si considerar o no el procés de formació d'un planeta com a part de la seva divisió en la classificació.

### Planetars nans vermells

Hipotèticament un planeta ultra-gegant podria resultar d'una formació planetària prou gran per a convertir-se en un nan vermell. Potser inclús estels més grans es podrien formar de discs de gas de protoestels de població II.

## Planetars planetes lliures

Objectes interestel·lars de massa planetària, també es coneixen com a planetars perquè una part de la comunitat astronòmica defineix un planeta com un objecte que ha d'orbitar un estel. Qualsevol objecte de massa planetària que no orbités un estel, no podria, segons aquesta definició, anomenar-se planeta. Com existeixen de manera aïllada com els estels també se'ls ha anomenat planestes estels o planetars. El 2003, el grup de treball sobre planetes extrasolars de la UAI recomanà anomenar aquests objectes subnans marrons.
Alguns d'aquests planemos tener discs de detritus menors que els discs protoplanetaris. Un exemple és el planemo 2M1207b el qual té un disc al seu voltant.

## Vegeu també

* Subnan marró
* Planeta interestel·lar
* Nan marró
* Planemo

## Referències

* arXiv: Infrared Spectroscopy of Substellar Objects in Orion P. W. Lucas, P. F. Roche, France Allard, Peter H. Hauschildt Mon, 14 May 2001 09:08:51 GMT (accessed: 25 August 2006)
* Royal Astronomical Society: FREE-FLOATING PLANETS CONFIRMED Thursday, 29 March 2001 (accessed: 25 August 2006)
* news@Nature.com (subscription required): Lonely planets float free Tom Clarke 04 Apr 2001 (accessed: 25 August 2006)

## Enllaços externs

* Strange New Worlds Could Make Miniature Solar Systems Robert Roy Britt (SPACE.com) 5 June 2006 11:35 am ET
# Plóskoie (Tiumén)

* Per a altres significats, vegeu «Plóskoie».
Plóskoie (en rus: Плоское) és un poble de l'óblast de Tiumén, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 106 habitants.
# Pm

pm o PM té els següents significats:
* Química: Prometi, element químic.
* Unitats de mesura: picòmetre (10$^{-12}$ metres).
* pm (hora), terme llatí post meridiem, després del migdia.
* Política: Progrés Municipal, plataforma política que agrupa les candidatures d'àmbit municipal del PSC.
* Internet: .pm, domini territorial de primer nivell de Saint-Pierre i Miquelon.
* PM10, partícules disperses a l'atmosfera amb un diàmetre d'entre 2,5 i 10 µm.
Viccionari