OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Costa d'Infern

La Costa d'Infern és una costa del terme de la Torre de Cabdella, al Pallars Jussà, dins del seu terme primigeni.
Està situada al sud-oest del poble de la Central de Cabdella i al nord-oest del d'Espui, al vessant sud-oriental del Serrat d'Escobets. La seva continuïtat cap al sud-oest és la Pala des Verdins.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Copertino

Copertino (salentí: Cupirtinu) és un municipi italià, situat a la regió de la Pulla i a la província de Lecce. L'any 2004 tenia 24.247 habitants.

## Referències

* ↑ «Demo - Statistiche demografiche». [Consulta: 5 febrer 2023].
# Consell Consultiu de les Illes Balears

El Consell Consultiu de les Illes Balears és el màxim òrgan consultiu de l'administració autonòmica, creat mitjançat la Llei 5/1993, de 15 de juny, i consagrat a l'article 76 de l'Estatut d'Autonomia de les Illes Balears en la seva darrera reforma de 2007.

## Composició
### Membres del Consell Consultiu

L’article 76.2 de l’Estatut d’autonomia estableix que el Consell Consultiu ha d’estar integrat com a màxim per deu juristes i l’article 5.1 de la Llei 5/2010, de 16 de juny, amb la redacció que en fa la Llei 7/2011, de 20 d’octubre, fixa el nombre de membres en deu.

### Nomenament

Els deu membres són nomenats, mitjançant un decret del president de les Illes Balears, entre juristes de competència i prestigi reconeguts que tenguin la condició política de ciutadans de les Illes Balears, amb més de deu anys d’exercici professional.

### Sistema d’elecció i designació

El Parlament, amb el vot favorable de tres cinquenes parts dels diputats, ha d’elegir dues cinquenes parts dels membres; el Govern n’ha d’elegir les altres tres cinquenes parts. És a dir, dels deu membres que formen el Consell Consultiu, quatre són elegits pel Parlament i sis són designats pel Govern.
Els membres del Consell Consultiu trien d’entre ells, per majoria absoluta, el president i el conseller secretari de la institució; aquesta votació és secreta.

### Durada del mandat

El nomenament dels membres es fa per un període de quatre anys i poden ser novament elegits o designats per a mandats posteriors.

### Composició actual

President
* Felio José Bauzá Martorell
Consellera secretària
* María Virtudes Marí Ferrer
Consellers
* José Argüelles Pintos
* Jorge Sainz de Baranda Brünbeck
* Antònia Maria Perelló Jorquera
* Andrés Buades de Armenteras
* Antonio José Diéguez Seguí
* María de los Ángeles Berrocal Vela
* Lourdes Aguiló Bennàssar
* Maria Ballester Cardell

## Referències

* ↑ Composició Consell Consultiu

## Enllaços externs

* Consell Consultiu de les Illes Balears - Lloc web oficial
# Costa de Cal Xamal

La Costa de Borrells és una costa que es troba al municipi de Fonollosa, a la comarca catalana del Bages.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Altitud presa del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:5.000
# Rivalba

Rivalba és un comune (municipi) de la ciutat metropolitana de Torí, a la regió italiana del Piemont, situat a uns 15 quilòmetres al nord-est de Torí. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 1.153 habitants.
Rivalba limita amb els següents municipis: Castagneto Po, San Raffaele Cimena, Gassino Torinese, Casalborgone, Sciolze i Cinzano.

## Ciutats agermanades

* Els Hostalets de Pierola, Catalunya

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 5 abril 2020].
# Coryogalops bretti

Coryogalops bretti és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat

És un peix de clima subtropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: Sud-àfrica.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Smith J. L. B., 1958. The fishes of the family Eleotridae in the western Indian Ocean. Ichthyol. Bull. J. L. B. Smith Inst. Ichthyol. Núm. 11. 137-163.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Anònim, 2000. Base de dades de la col·lecció de peixos del J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica. J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The diversity of fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts, Estats Units, 1997.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* 伍汉霖. 拉汉世界鱼类系统名典 (en xinès). 中国海洋大学出版社, 2017. ISBN 978-7-5670-1538-8.
# Corynorhinus rafinesquii

Corynorhinus rafinesquii és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. Viu als Estats Units. El seu hàbitat natural són les zones boscoses. No hi ha amenaces significatives per a la supervivència d'aquesta espècie, excepte la desforestació.

## Referències

* ↑ Arroyo-Cabrales, J.; Ticul Álvarez Castañeda, S. Corynorhinus rafinesquii. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 9 març 2014.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Roc de Benavent

El Roc de Benavent és una serra limítrof entre l'actual terme municipal d'Isona i Conca Dellà, pertanyent a l'antic municipi de Benavent de Tremp, al Pallars Jussà, i el de la Baronia de Rialb, de la comarca de la Noguera.
Tanca el terme i la comarca pel costat de llevant, i és la continuació cap al sud-oest de la Serra de la Conca. Queda just damunt i a llevant i al nord-est del poble de Benavent de la Conca.
Probablement és la serralada que apareix en un document del 973 amb la llegenda, en llatí tardà, baixmedieval, de Sumitatem de ipsa Serra.

## Referències

* ↑ Bolòs i Hurtado, 2008.

## Bibliografia

* BOLÒS, Jordi i HURTADO, Víctor. Atles del Comtat d'Urgell (v788-993). Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2008. (Col·lecció "Atles dels comtats de la Catalunya carolíngia"). ISBN 84-232-0700-5.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Roc de Campanyà

El Roc de Campanyà és una muntanya rocosa de 1.194,3 m alt del terme comunal de Fullà, de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És a la zona nord del terme de Fullà, a l'esquerra de la Tet, al capdamunt del coster que constitueix aquest territori del terme de Fullà, a ponent de l'església de Sant Pere de la Roca, actualment Nostra Senyora de Vida.

## Referències

* ↑ El Roc de Campanyà en els ortofotomapes de l'IGN
# Cova del Lagrimal

La cova del Lagrimal està situada a la Serra de Salines, entre Villena (Alt Vinalopó, País Valencià) i Iecla (Altiplà, Múrcia). S'han trobat en ella restes des del mesolític fins a l'edat mitjana. Té uns quinze metres de boca, vint-i-huit de profunditat i cinc d'altura. S'obri en un escarpat vertical de més de vint metres. Un plànol normal a la línia divisòria deixaria la zona de la boca al terme de Iecla i l'interior, al de Villena.
Es van realitzar en ella dues campanyes d'excavació, una a la fi de 1955 i una altra al juliol de 1956, que van posar de manifest quatre nivells clarament estratificats:
* Nivell IV: Mesolític, conté microburins, escassos micròlits geomètrics, abundants lamel·les de vora rebaixada i petxines perforades.
* Nivell III: Neolític de coves sense ceràmica cardial. Conté fulletes de vora abatuda, un major índex geomètric, braçalets de petxina, abundant ceràmica llisa i quatre fragments adornats amb línies finament incises.
* Nivell II: Eneolític, disminueix l'índex de fulletes de vora abatuda i segueix augmentant el de micròlits, però hi ha ja quatre puntes de fletxa bifacials, destrals polides, braçalets de petxina, ceràmiques llises, trossos d'un colador o formatgera, cinc fragments amb adorn acanalat i dos punxons de coure, un d'ells amb el seu mànec d'asta. Es tracta de l'últim nivell d'ocupació de cova pels habitants prehistòrics.
* Nivell I: modern, gran quantitat de restes medievals.

## Referències

* 1 2 3 «Lagrimal, cueva del». A: Gran Enciclopedia Temática de la Comunidad Valenciana. Historia. Editorial Prensa Valenciana, 2009.
# Cova del Llop Marí

La cova del Llop Marí és una cavitat excavada pel mar en els penya-segats de la muntanya el Torn, al municipi de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant (Baix Camp), situada dins de l'Espai Natural Protegit de la Rojala-Platja del Torn, al sud de la platja del Torn, a pocs metres de la platja de la Cova del Llop Marí. És accessible únicament per mar. Al fons de la cova hi ha una platja natural, amb dimensions que varien segons l'estat de la mar. A un lateral de la cova hi ha una galeria que zigzagueja a les entranyes de la muntanya arribant fins als 18 metres de longitud, 4 metres d'amplada i una alçada que 2 metres que va disminuint segons s'avança.
Per tal d'evitar aglomeracions de gent en temporada alta, l'Ajuntament controla l'accés i l'aforament, que és de 10 persones.

## Llegenda

Diu la llegenda que en aquesta cova s'hi refugiava el llop marí, un animal fantàstic, creat pel déu Neptú, que atacava els pirates que s'acostaven a la costa de l'Hospitalet de l'Infant.

## Referències

* ↑ «Espais naturals protegits de Catalunya». Generalitat de Catalunya.
* ↑ «Visitar la Cova del Llop Marí». L'Hospitalet de l'Infant i la Vall de Llors.
* ↑ «El 24 de juny es començarà a controlar l'accés i l'aforament a la Cova del Llop Marí de l’Hospitalet de l’Infant». Diari Tots 21, 20-06-2022.
* ↑ «La llegenda de la cova del Llop Marí». Nàutic Parc.
# Cova del Manel

«Cova del Manel» té aquests significats:
* Toponímia:
* Cova del Manel, cova del municipi de Conca de Dalt, al Pallars Jussà
* Cova del Manel, cova del municipi de Matadepera, al Vallès Occidental
# Resolució 947 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 947 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 de setembre de 1994. Després de recordar totes les resolucions sobre la situació a l'antiga Iugoslàvia, inclosa la Resolució 908 (1994), el Consell va discutir la situació a Croàcia i va estendre el mandat de la Força de Protecció de les Nacions Unides (UNPROFOR) fins al 31 de març de 1995.
El Consell de Seguretat volia una solució negociada al conflicte a l'antiga Iugoslàvia i es va destacar el respecte mutu entre les fronteres internacionals entre els països de la regió. No s'havien d'implementar aspectes clau del pla de pau de les Nacions Unides i, en particular, de la Resolució 871 (1993). Mentrestant, la UNPROFOR va tenir un paper important en la prevenció de les hostilitats i en la creació de condicions per a un acord de pau global.
Actuant en virtut del Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va prorrogar el mandat de la UNPROFOR fins al 31 de març de 1995 i va instar a totes les parts a cooperar amb la força de manteniment de la pau i garantir la seva llibertat de moviments. Es va demanar al Secretari General Boutros Boutros-Ghali que informés al Consell el 20 de gener de 1995 sobre l'estat del pla de pau de les Nacions Unides a Croàcia i, en aquest sentit, es revisaria el seu mandat. També va haver d'informar sobre els avenços realitzats en l'obertura de carreteres i ferrocarrils a les àrees protegides de les Nacions Unides i la resta de Croàcia, l'aigua i el subministrament d'energia, i l'obertura del oleoducte adriàtic.
Es va reafirmar el dret de tots els desplaçats a tornar a les seves llars, amb assistència de la comunitat internacional. Totes les declaracions i compromisos assumits sota coacció, especialment pel que fa al territori, eren nuls. Es va expressar la preocupació pel fet que l'Acord d'Estat de Forces no s'havia finalitzat a Croàcia, a la República de Macedònia i a la República Federal de Iugoslàvia, i es va instar a tots a concloure els acords sense demora.
Els serbis de Bòsnia van ser convidats a respectar la integritat territorial de Croàcia i la restauració de l'autoritat a les zones roges s'ha de completar sota la supervisió de la UNPROFOR per evitar una nova desestabilització de la regió.

## Referències

* ↑ Woodward, Susan L. Balkan tragedy: chaos and dissolution after the Cold War. Brookings Institution Press, 1995, p. 422. ISBN 978-0-8157-9513-1.
* ↑ Bianchini, Stefano; Nation, R. Craig. The Yugoslav conflict and its implications for international relations. Longo, 1998, p. 95. ISBN 978-88-8063-155-2.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 901 a la 1000 (1994 - 1995)
* Guerra de la independència croata

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 941 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 941 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 23 de setembre de 1994. Després de reafirmar totes les resolucions del Consell de Seguretat sobre la situació a Bòsnia i Hercegovina, el Consell va examinar violacions del dret internacional humanitari a Banja Luka, Bijeljina i altres àrees del país.
El Consell de Seguretat havia rebut informació del Comitè Internacional de la Creu Roja i de l'Alt Comissionat de les Nacions Unides per als Refugiats sobre violacions greus del dret internacional humanitari contra la població no sèrbia a zones de Bòsnia i Hercegovina sota control dels serbis de Bòsnia. Va expressar la seva preocupació per la "campanya persistent i sistemàtica de terrorisme" i neteja ètnica perpetrada a Banja Luka, Bijeljina i altres zones, així com la negativa dels serbis de Bòsnia a permetre al Representant Especial del Secretari General i la Força de Protecció de les Nacions Unides (UNPROFOR) a les zones. Es va reconèixer que el Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia (TPII) tenia jurisdicció en aquest àmbit i estava decidit a posar fi a la neteja ètnica.
En el marc del Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va recordar que totes les parts del conflicte estaven obligades pel dret internacional humanitari i, concretament, per les Convencions de Ginebra de 1949. Totes les violacions d'aquests drets, i la neteja ètnica en particular, van ser fortament condemnats. També va reafirmar que totes les declaracions i accions realitzades sota coacció, especialment pel que fa al territori eren nuls i que totes les persones desplaçades havien de poder tornar a casa seva.
La resolució exigia que els serbis de Bòsnia cessessin immediatament la seva campanya de neteja ètnica i que donessin accés a les àrees afectades per les Nacions Unides. Es va instar al secretari general Boutros Boutros-Ghali garantir que la UNPROFOR es desplegaria a les àrees de preocupació el més aviat possible. També se li va demanar que informés sobre l'aplicació de la resolució actual al més aviat possible.

## Referències

* ↑ Boulden, Jane. Peace enforcement: the United Nations experience in Congo, Somalia, and Bosnia. Greenwood Publishing Group, 2001, p. 121. ISBN 978-0-275-96906-6.
* ↑ Woodward, Susan L. Balkan tragedy: chaos and dissolution after the Cold War. Brookings Institution Press, 1995, p. 421. ISBN 978-0-8157-9513-1.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 901 a la 1000 (1994 - 1995)
* Guerra de Bòsnia

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 945 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 945 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 29 de setembre de 1994. Després de reafirmar la Resolució 696 (1991) i totes les resolucions posteriors sobre Angola, el Consell va prorrogar el mandat de la Segona Missió de Verificació de les Nacions Unides a Angola (UNAVEM II) fins al 31 d'octubre de 1994 i va discutir sobre la implementació dels acords de pau.
El Consell va indicar que les decisions futures sobre el paper de les Nacions Unides a Angola dependrien de la voluntat de les parts d'aconseguir la pau. Encara hi havia preocupacions serioses sobre les hostilitats al país que podrien afectar les converses de pau a Lusaka, la implementació del mandat de la UNAVEM II i causar patiment a la població civil. La preocupació també es va expressar per violacions de l'embargament d'armes contra la UNITA en la Resolució 864 (1993).
Després d'ampliar el mandat de la UNAVEM II fins al 31 d'octubre de 1994, es va instar a ambdues parts a completar els debats a Lusaka i signar un acord per la mateixa data. Qualsevol altre retard en el procés de pau seria inacceptable. Es va assenyalar que UNITA havia acceptat propostes presentades pel representant especial del Secretari General de les Nacions Unides i els tres Estats observadors i, per tant, no es prendria cap acció addicional contra la part. Si no hi ha cap acord, es revisarà la presència de les Nacions Unides a Angola, i si hi ha un acord, hi haurà un augment de la força a la UNAVEM II al seu nivell prèviament autoritzat. Mentrestant, es va instar que les accions militars s'aturessin immediatament.
Es van condemnar les accions que impedien la prestació d'ajuda humanitària a la població, com ara posar mines terrestres. La desaparició dels treballadors humanitaris el 27 d'agost de 1994 va causar la preocupació i les demandes del seu alliberament. Es va recordar a tots els estats que implementessin les disposicions de la Resolució 864 contra UNITA. Finalment, es va demanar al Secretari General Boutros Boutros-Ghali que informés al Consell sobre la situació militar i humanitària a Angola el 20 d'octubre de 1994 i sobre el progrés de les converses a Lusaka.

## Referències

* ↑ Arms Project (Human Rights Watch). Angola: arms trade and violations of the laws of war since the 1992 elections : sumário em Portugués. Human Rights Watch, 1994, p. 131. ISBN 978-1-56432-145-9.
* ↑ Wright, George. The destruction of a nation: United States' policy towards Angola since 1945. Pluto Press, 1997, p. 189. ISBN 978-0-7453-1029-9.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 901 a la 1000 (1994 - 1995)
* Guerra Civil angolesa

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Cornelius Herman Muller

Cornelius Herman ("Neil") Muller (22 de juliol de 1909 – 26 de gener de 1997) va ser un botànic i un ecòleg estatunidenc que va ser un pioner en l'estudi de l'al·lelopatia.

## Biografia

Es va graduar en la University of Illinois el 1938 amb un Ph.D. en Botànica, Muller treballà pel US Department of Agriculture del 1938 al 1945. Va recollir espècimens de plantes a Mèxic i el sud-oest i sud dels Estats Units. Junt amb la seva esposa es va especialitzar en els roures. Muller morí a Santa Barbara.

## Premis i honors

Muller va donar nom a Quercus cornelius-mulleri i a Quercus mulleri.

## Referències

* ↑ Hannah, L. & Vitone, S. (2008). Guide to the Cornelius H. Muller Papers. Retrieved March 26, 2008, from Online Archive of California.
* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)

## Enllaços externs

* Biography by R.H. Whittaker at Ecological Society of America
* The Cheadle Center for Biodiversity and Ecological Restoration at UCSB
# Cospell

Un cospell és un disc de metal que antigament s'emprava per encunyar amb un cop de martell l'anvers i el revers d'una moneda. També es diu flan, flam o flaó. Es preparava en tallar un riell fos en discs prims bruts, segons la composició de l'aliatge convingut per l'autoritat monetària.
Antigament, en lloc de cospells verges de vegades es van emprar monedes velles que es van reencunyar. En la majoria dels casos els dibuixos de la vella moneda desapareixien completament, però n'hi ha on es pot rastrejar la moneda anterior, el que és de gran ajuda en arqueologia per determinar la cronologia de les encunyacions.

## Referències

* ↑ «cospell». Glossari. Museu Nacional d'Art de Catalunya. [Consulta: octubre 2016].
* ↑ Juan José Amengual. Nuevo diccionario mallorquin-castellano-latin. J. Colomar, 1878, p. 37–.
* ↑ María del Mar Llorens Forcada; Maria del Mar Llorens; Xavier Aquilué Ilercavonia-Dertosa i les seves encunyacions monetàries. Institut d'Estudis Catalans, 2001, p. 55–. ISBN 978-84-7283-563-4.
* ↑ Villaronga, Leandre. «Tècniques d'encunyació». A: Numismàtica antiga de la Península Ibèrica: introducció al seu estudi. Volum 1 de Història monetària Catalana . Institut d'Estudis Catalans, 2004, p. 14-48. ISBN 9788472837720.

## Vegeu també

* Història de les monedes
# Cospicua

Cospicua també coneguda com a Città Cospicua o Bormla és un municipi de Malta, situat a la part central de l'illa de Malta, a la zona del Gran Port és la més gran de les anomenades Tres Ciutats. Té 5642 habitants (cens de 2005) i amb una presència important de defenses de la línia cotonera, dissenyada pel Gran Mestre Nicolau Cotoner.
# Rhinobatos blochii

Rhinobatos blochii és un peix de la família dels rinobàtids i de l'ordre dels rajiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 100 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de les costes de Mauritània i el Senegal fins a Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Crane (Indiana)

Crane és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2000 tenia 203 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Crane tenia 203 habitants, 89 habitatges, i 54 famílies. La densitat de població era de 653,2 habitants per km².
Dels 89 habitatges en un 24,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,4% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 39,3% no eren unitats familiars. En el 31,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 2% entre 18 i 24, un 21,2% entre 25 i 44, un 28,6% de 45 a 60 i un 21,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.250$ i la renda mediana per família de 45.625$. Els homes tenien una renda mediana de 33.750$ mentre que les dones 27.500$. La renda per capita de la població era de 16.853$. Entorn del 9,6% de les famílies i el 13,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Crane». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Crane». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.