OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mònica Lafuente de la Torre

Mònica Lafuente de la Torre (Osca, 1973) és una advocada i política catalana, diputada al Parlament de Catalunya en la IX legislatura i al Congrés dels Diputats en la XI legislatura.

## Trajectòria política

Nascuda a Aragó, de ben petita la seva família es va instal·lar a Mollerussa. El 1996 es va llicenciar en dret a la Universitat de Lleida. Militant del PSC-PSOE, a les eleccions municipals espanyoles de 2003 fou escollida regidora de l'ajuntament de Mollerussa. En 2004 fou nomenada secretària d'organització del PSC a les comarques de Lleida. El 2006, durant el govern del tripartit, fou nomenada cap del gabinet del conseller d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural de la Generalitat de Catalunya, càrrec que va ocupar fins a 2010.
Fou escollida diputada per la província de Lleida a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2010 i fins a 2012 ha estat secretària de la Mesa de la Comissió de Polítiques de Joventut del Parlament de Catalunya.
El 2011 fou nomenada secretària nacional del Sector Agroalimentari i Món Rural del PSC. El juliol de 2014 formà part com a secretària del món rural de l'executiva del PSC de Miquel Iceta. A les eleccions generals espanyoles de 2015 fou escollida diputada per Lleida.

## Referències

* ↑ Directori de l'Oficina Parlamentària del PSC Arxivat 2012-11-14 a Wayback Machine., consultat el 14 d'agost de 2015
* ↑ «Fitxa del Parlament de Catalunya». Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 14 agost 2015].
* ↑ Iceta tanca una executiva de 45 persones amb una clara aposta municipal, La Vanguardia. 19 de juliol de 2014
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
# Mar Menor (comarca)

La comarca de la Mar Menor és una de les comarques de la Regió de Múrcia definides en la proposta de comarcalització aprovada pel Consell Regional de Múrcia en 1980. Situada al costat de la Mar Menor, a la part oriental de la comunitat autònoma, tindria una extensió de 30.574 hectàrees i una població de 107.088 habitants (segons INE 2012). El nom de la comarca fa referència a la Mar Menor que banya la costa de tres dels quatre municipis inclosos.
Encara que administrativament és partit judicial amb seu a San Javier i comarca pròpia, pertany geogràficament al Camp de Cartagena. Són pobles de la Mar Menor San Javier, San Pedro del Pinatar, Los Alcázares i Torre Pacheco, amb una població d'uns 68.000 habitants. El municipi de Los Alcázares va ser segregat del de Torre Pacheco en 1983 cosa que el converteix en el més jove de la Regió de Múrcia, juntament amb el de Santomera.
La comarca del Mar Menor viu del sector serveis, i de l'agricultura a la seva part interior. Hi destaquen els nuclis turístics de La Manga del Mar Menor (pertanyent al terme municipal de Cartagena) i els pobles de ribera.
Mar Menor (2003) :
| Municipi | Població | Extensió | Densitat |
| Los Alcázares | 13.532 | 20,3 | 675,5 |
| San Javier | 17.102 | 72,9 | 234,5 |
| San Pedro del Pinatar | 13.965 | 21,4 | 653.02 |
| Torre Pacheco | 21.371 | 189 | 113,07 |
| Total | 68.004 | 303,1 | 224,36 |
# Sortu

Sortu ("néixer" o "brotar" en basc) és un partit polític independentista basc i socialista constituït al febrer del 2011 i fundat oficialment el 22 de febrer de 2013. És part de l'esquerra abertzale i és fruit de la nova aposta d'aquest moviment per un canvi de cicle polític, superant l'estratègia politicomilitar de la qual també formava part ETA. En aquest sentit, Sortu és l'eina a partir de la qual l'esquerra abertzale vol estructurar un front d'esquerres i sobiranista que confronti amb els estats espanyol i francès en un plànol institucional i de masses.
En una conferència de premsa feta el 8 de febrer de 2011, els simpatitzants del partit van donar suport a un Estat basc "dins un marc de la Unió Europea, exclusivament a través de vies pacífiques i polítiques".
Arnaldo Otegi fou el seu secretari general des de la celebració del congrés constituent l'any 2013 fins al 23 de setembre de 2017, instant en el qual prengué la secretari general d'EH Bildu i fou substituït per Arkaitz Rodriguez.

## Referències

* 1 2 Cordón, Myriam. «El congrés fundacional de Sortu se celebra amb el secretari general del partit a la presó». 324.cat, 23-02-2013. [Consulta: 24 febrer 2013].
* ↑ «Sortu, nou partit de l'esquerra abertzale». VilaWeb, 08-02-2011. [Consulta: 9 febrer 2011].
* ↑ «Arkaitz Rodríguez, nuevo secretario general de Sortu, aboga por "abrir el segundo frente independentista al Estado"» (en castellà). LaVanguardia.es, 23-09-2017. [Consulta: 29 novembre 2017].

## Enllaços externs

* Sortu - Lloc web oficial (basc) (castellà) (francès)
# Cantó de Vienne-Sud

El cantó de Vienne-Sud és un cantó francès del departament de la Isèra, situat al districte de Vienne. Té 10 municipis i el cap és Viena del Delfinat.

## Municipis

* Chonas-l'Amballan
* Les Côtes-d'Arey
* Estrablin
* Eyzin-Pinet
* Jardin
* Moidieu-Détourbe
* Reventin-Vaugris
* Les Roches-de-Condrieu
* Saint-Sorlin-de-Vienne
* Viena del Delfinat
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1955 | Jean Novat | MRP |
| 1955-1973 | Noël Chapuis | MRP, després Divers droite |
| 1973-1979 | Louis Mermaz | PS |
| 1979-1985 | Gérald Eudeline | PS |
| 1985-2001 | Jacques Remiller | UDF |
| 2001-2011 | Patrick Curtaud | RPR, després UMP |
| 2011- | Jacques Thoizet | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Kvívík

Kvívík [ˈkʰvʊivʊik] és un poble i municipi de l'illa de Streymoy, a les illes Fèroe. El municipi compta amb 5 localitats: Leynar, Skælingur, Stykkið, Válur i Kvívík, que exerceix de capital.
El poble va disposar d'una escola a partir del 1907. Els alumnes dels pobles de Kvívík, Stykkið i Skælingur hi van fins al 7è grau. Quan comencen al 8è grau se'n van a l'escola de Vestmanna. L'actual escola es va innaugurar el 22 d'agost de 1976. El 2010 es va construir un nou edifici per a un jardí d'infants polivalent, que va rebre el nom de Áarlon. Disposa d'aules per a nens de 0 a 8 anys.
El Vágartunnilin, el túnel submarí que connecta l'arxipèlag amb l'aeroport de Vágar, únic aeroport de les Fèroe, té una de les boques d'entrada a prop de Stykkið i Leynar.
Al poble hi ha un club de rem que ha guanyar diversos campionats feroesos tan en disciplina masculina com en femenina, el Kvívíkar Sóknar Róðrarfelag.

## Història

No se sap amb seguretat la data de fundació de Kvívík, però sembla anterior a 1200. El descobriment de restes vikingues al poble, reforça aquesta possibilitat i indica que Kvívík és un dels assentaments més antics de les Illes Fèroe.
Actualment, els edificis més antics del poble daten del segle xviii.
A Kvívík hi ha una església i una casa pastoral. La primera església va ser construïda a meitat del segle xix, però l'actual és del 1903. Aquesta església es de fusta i pedra i va ser consagrada el 3 de desembre de 1903 per Fríðrikki Petersen, pastor a Nes, de l'illa d'Eysturoy. La casa pastoral també és del segle xix.

## Demografia

L'1 de gener de 2021 el poble de Kvívík tenia 403 habitants i el municipi sencer 627. D'aquests 627 habitants 292 eren dones i 335 homes.
| Localitat | Habitants |
| Kvívík | 403 |
| Leynar | 119 |
| Skælingur | 13 |
| Stykkið | 41 |
| Válur | 51 |
| TOTAL | 627 |

## Fills il·lustres

* Joen Danielsen (1843-1926), poeta.
* J. P. Gregoriussen (1845-1901), poeta.

## Referències

* ↑ «Áarlon» (en feroès). Áarlon. [Consulta: 22 agost 2019].
* ↑ «At Kvivik there are the remains of two Viking period buildings» (en anglès). Viking Archaeology. [Consulta: 22 agost 2019].
* ↑ «Kvívík» (en anglès). Faroe Islands. [Consulta: 22 agost 2019].
* ↑ «Kvívík» (en feroès). Fólkakirkjan (Església de les Illès Fèroe). [Consulta: 6 agost 2019].
* ↑ «Statistical Database» (en anglès). Arxivat de l'original el 2020-07-06. [Consulta: 19 agost 2021]. «Base de dades estadística de les Illes Fèroe»
* ↑ «Joen Danielsen» (en anglès). Prabook. [Consulta: 22 agost 2019].
* ↑ «Jóan Petur Gregoriussen» (en danès). svareborn.com. Arxivat de l'original el 2019-08-22. [Consulta: 22 agost 2019].

## Vegeu també

* Llista de municipis de les Illes Fèroe.
* Llista de túnels de les Illes Fèroe.
* Vestmannasund.

## Enllaços externs

* Web de l'ajuntament de Kvívík
# Ebru

Ebru és el nom dels següents personatges:
Ebru és una paraula turca que es refereix a una tècnica tradicional de pintura i s'utilitza com a nom de dona. Persones amb el nom Ebru inclouen:
* Ebru Ceylan - jugadora de voleibol turca
* Ebru Topçu - jugadora de futbol turca
* Ebru Tunalı - jugadora de bàdminton turca
# Monument a la Llum

El Monument a la Llum és una obra del municipi de Manresa (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. És obra de Jaume Soldevila i Ribera. La realitzà l'any 1982, per iniciativa d'Aigües de Manresa s.a.

## Descripció

El monument "A la Llum" està format per un gran bloc rectangular envoltat d'aigua amb tres petits brolladors. Una meitat de la llosa és de pedra i en ella hi ha representada la silueta de les muntanyes de Montserrat, fetes amb un disseny molt lineal com les lletres " a la Llum". El text de la part inferior del bloc està treballat en positiu i negatiu, tècnica característica de Subirachs. L'altra meitat de la llosa és de formigó, i en ella hi ha representat un mapa de la séquia. El monument presenta els elements característics i genuïns de la festa de la Llum, com són l'aigua, la séquia i les muntanyes de Montserrat punt d'on partí la Llum. L'entorn on està situat el monument, en ser una plaça força transitada per cotxes, no és el més adient.

## Referències

* 1 2 «Monument a la Llum». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 7 juny 2015].
# Srečko Katanec

Srečko Katanec (Ljubljana, 16 de juliol, 1963) és un exfutbolista i entrenador de futbol eslovè.
Començà a jugar a futbol a diversos club de l'antiga Iugoslàvia: NK Ljubljana, NK Olimpija Ljubljana, Dinamo de Zagreb i Partizan de Belgrad. Fou campió de Iugoslàvia el 1987. L'any següent ingressà al VfB Stuttgart, i el 1989 a la UC Sampdoria. Fon en el club de Gènova quan assolí els majors èxits com a futbolista.
Jugà amb la selecció iugoslava l'Eurocopa 1984, els Jocs Olímpics d'Estiu de 1984, on fou medalla de bronze, i la Copa del Món de Futbol de 1990, per un total de 31 partits i 5 gols. També jugà amb la selecció d'Eslovènia 5 cops, on marcà 1 gol.
El 1996 començà a entrenar a la selecció sots 21 d'Eslovènia, juntament amb Drago Kostajnšek. El 1998 fou entrenador del HIT Gorica, però l'1 de juliol del mateix any fou nomenat seleccionador eslovè absolut. Aconseguí classificar la selecció per l'Eurocopa 2000 i per la Copa del Món de futbol de 2002. Posteriorment dirigí l'Olympiakos del Pireu i la selecció de futbol de Macedònia.

## Palmarès

* Lliga italiana de futbol: 1991
* Copa italiana de futbol: 1994
* Recopa d'Europa de futbol: 1989

## Enllaços externs

* Web de la federació sèrbia Arxivat 2010-01-06 a Wayback Machine. (serbi)
# Espadella

«Espadella» té aquests significats:
* Espadella (Alt Millars), municipi del País Valencià inclòs a la comarca de l'Alt Millars
* Serra de l'Espadella, serralada situada a la comarca valenciana del Baix Maestrat
* Espadella o lliri dels blats (Gladiolus italicus), espècie de gladiol
* Espadella o lliri groc (Iris pseudacorus), espècie perenne de la família de les iridàcies
# Steinhausen

Steinhausen és un municipi del cantó de Zug (Suïssa).

## Fills il·lustres

* Johann Gustav Eduard Stehle (1839-1915) compositor musical.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Recopa d'Europa de futbol 1969-70

La Recopa d'Europa de futbol 1969-70 fou la desena edició de la Recopa d'Europa de futbol. La competició fou guanyada pel Manchester City a la final davant del Górnik Zabrze.

## Ronda preliminar

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| SK Rapid Wien | 1(c)-1 | FC Torpedo Moscou | 0-0 | 1-1 |

## Primera ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Dukla Praga | 1-2 | Olympique de Marseille | 1-0 | 0-2(pr) |
| Dinamo de Zagreb | 3-0 | TJ Slovan Bratislava | 3-0 | 0-0 |
| IFK Norrköping | 5-2 | Sliema Wanderers | 5-1 | 0-1 |
| Shamrock Rovers | 2-4 | FC Schalke 04 | 2-1 | 0-3 |
| 1. FC Magdeburg | 2-1 | MTK Hungária FC | 1-0 | 1-1(pr) |
| Académica | 1-0 | KuPS | 0-0 | 1-0 |
| K. Lierse S.K. | 11-1 | APOEL FC | 10-1 | 1-0 |
| Athletic Club | 3-6 | Manchester City | 3-3 | 0-3 |
| Ards F.C. | 1-3 | AS Roma | 0-0 | 1-3 |
| SK Rapid Wien | 3-6 | PSV Eindhoven | 1-2 | 2-4 |
| Göztepe | 6-2 | US Luxemburg | 3-0 | 3-2 |
| Mjøndalen IF | 2-12 | Cardiff City | 1-7 | 1-5 |
| ÍBV | 0-8 | Levski-Spartak | 0-4 | 0-4 |
| BK Frem | 2-2(c) | FC St. Gallen | 2-1 | 0-1 |
| Olympiacos | 2-7 | Górnik Zabrze | 2-2 | 0-5 |
| Rangers F.C. | 2-0 | Steaua Bucureşti | 2-0 | 0-0 |

## Segona ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Olympique de Marseille | 1-3 | Dinamo de Zagreb | 1-1 | 0-2 |
| IFK Norrköping | 0-1 | FC Schalke 04 | 0-0 | 0-1 |
| 1. FC Magdeburg | 1-2 | Académica | 1-0 | 0-2 |
| K. Lierse S.K. | 0-8 | Manchester City | 0-3 | 0-5 |
| AS Roma | 1-1(m) | PSV Eindhoven | 1-0 | 0-1 |
| Göztepe | 3-1 | Cardiff City | 3-0 | 0-1 |
| Levski-Spartak | 4-0 | FC St. Gallen | 4-0 | 0-0 |
| Górnik Zabrze | 6-2 | Rangers F.C. | 3-1 | 3-1 |

## Quarts de final

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Dinamo de Zagreb | 1-4 | FC Schalke 04 | 1-3 | 0-1 |
| Académica | 0-1 | Manchester City | 0-0 | 0-1(pr) |
| AS Roma | 2-0 | Göztepe | 2-0 | 0-0 |
| Levski-Spartak | 4-4 (c) | Górnik Zabrze | 3-2 | 1-2 |

## Semifinals

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| FC Schalke 04 | 2-5 | Manchester City | 1-0 | 1-5 |
| AS Roma | 3-3(pr) | Górnik Zabrze | 1-1 | 2-2 |

## Final

El Manchester City aconseguí el seu primer títol europeu en derrotar el Górnik Zabrze, únic equip polonès fins a la data que ha arribat a una final continental. El partit es disputà sota una forta tempesta que reduí l'assistència a 8,000 espectadors.
| Manchester City | 2 – 1 | Górnik Zabrze |
| Young 11' Lee 43' (pen.) | | Oślizło 68' |
* Guanyador de la Recopa d'Europa 1969-70
* Manchester City Primer títol

## Enllaços externs

* Detalls a la web de la UEFA
* RSSSF
# Ebru Topçu

Ebru Topçu (Karadeniz Ereğli, 27 d'agost de 1996) és una jugadora de futbol turca. Juga com a davantera al Konak Belediyespor d'İzmir. Ebru Topçu també juga a la selecció nacional de Turquia des del 2011. i és la capitana de l'equip. Topçu ha estat convidada a la selecció nacional per disputar els partits eliminatoris amb Rússia, Alemanya i Hongria del Campionat Europeu de futbol femení de 2017.
Ebru Topçu va fer dos goles contra Kazakhstan en un partit internacional el 2014 en el qual la selecció turca guanyà per 6 a 1. En una entrevista, Ebru Topçu va dir que el seu referent és Wesley Sneijder.

## Curiositat

La paraula top significa pilota en llengua turca, i topçu, el cognom d'Ebru, es fa servir com a futbolista en llenguatge col·loquial.

## Referències

* ↑ http://www.tff.org/Default.aspx?pageId=30&kisiId=1005901
* ↑ http://www.uefa.com/womensunder19/season=2014/teams/player=250041300/index.html
* ↑ http://www.yildirimgazetesi.com/mobilHaberDetay.aspx?id=21681 Arxivat 2015-11-24 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.posta.com.tr/spor/futbol/HaberDetay/A-Milli-Kadin-Futbol-Takimi-nin-aday-kadrosu-aciklandi.htm?ArticleID=305199 Arxivat 2015-11-24 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.trtspor.com.tr/haber/futbol/kadinlar-futbol/kadinlarin-rakibi-rusya-109121.html
* ↑ https://www.cihan.com.tr/tr/turkiye-kazakistani-farkli-gecti-1536686.htm Arxivat 2015-11-18 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.holigan.com.tr/futbol/milli-takim/ebru-topcu-sneijderi-ornek-aliyor-h9150.html Arxivat 2015-11-25 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Bilgin Defterli
* Medine Erkan
# Gary Clively

Gary Clively (Brisbane, 24 de juliol de 1955) és un ciclista australià, ja retirat, que fou professional entre 1975 i 1977 i del 1988 al 1990. De la seva carrera professional destaca Campionat d'Austràlia en ruta i un setè lloc final a la Volta a Espanya.

## Palmarès

* 1975
** Trofeu Mauro Pizzoli
* 1989
** Campió d'Austràlia en ruta
** 1r a Geelong
** 1r a Cootamundra
** 1r a Lancefield
* 1990
** 1r a la Midlands Tour i vencedor d'una etapa
** 1r a Little River
** 1r a Trentham

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1976. 44è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1977. 7è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# SriLankan Airlines

SriLankan Airlines (nom comercial: SriLankan) és l'aerolínia de bandera de Sri Lanka i un dels membres de l'aliança d'aerolínies Oneworld. Es tracta de la primera aerolínia de Sri Lanka en nombre d'avions i destinacions. Fou fundada el 1979 amb el nom d'Air Lanka després de la liquidació de l'anterior aerolínia de bandera del país, Air Ceylon. El juliol de 1999 canvia el nom per SriLankan Airlines. Duu a terme vols a 114 destinacions situades a 48 països (incloent-hi operacions de codi compartit) des de la seva base principal a l'Aeroport Internacional Bandaranaike, prop de Colombo.

## Referències

* ↑ «Our Airline» (en anglès). Srilankan.
* ↑ «BBC News | South Asia | Air Lanka changes identity». [Consulta: 29 agost 2020].
# FPA

FPA té els següents significats:
* Fundació Princesa d'Astúries, fundació encarregada de l'organització dels Premis Princesa d'Astúries
* Front Popular de l'Azerbaidjan, partit polític de l'Azerbaidjan
* Formació de persones adultes, conjunt de processos d'educació orientats a adults
* Foreign Policy Association, organització sense ànim de lucre estatunidenca dedicada a la divulgació dels esdeveniments polítics del món
# Spathula camara

Spathula camara és una espècie de triclàdide dugèsid que habita l'aigua dolça de Victòria, Austràlia. Són pigmentades i aparentment no presenten ulls.

## Referències

* ↑ Ball, I. R. 1977. A monograph of the genus Spathula (Platyhelminthes: Turbellaria: Tricladida). Austr J Zool 47: 1-43. PDF
# Cardiospermum grandiflorum

Cardiospermum grandiflorum, comunament anomenada fanalet enfiladís, és una espècie de planta trepadora de la família Sapindaceae nadiua de l'est de l'Argentina i el Brasil. Va ser descripta per Olof Swartz.
Pot atènyer fins a 10 m de llarg i té flors blanques petites. Plantada com a ornamental, ha estat introduïda en tots els continents exceptat l'Antàrtida i en certes zones és una perillosa espècie invasora.

## Referències

* ↑ «Cardiospermum grandiflorum». Invasives. Arxivat de l'original el 12 octubre 2014. [Consulta: 7 octubre 2014].
* ↑ «Balloon Vine». North Coast Weeds. Arxivat de l'original el 12 octubre 2014. [Consulta: 7 octubre 2014].
* ↑ «Balloon vine (Cardiospermum grandiflorum)». Eurobodalla Shire Council. Arxivat de l'original el 24 de juny 2015. [Consulta: 7 octubre 2014].
# Universitat de Bergen

La Universitat de Bergen (Universitetet i Bergen en noruec) es troba a Bergen, Noruega. Si bé fou fundada el 1946, des de 1825 s'ha desenvolupat activitat acadèmica en el museu de Bergen. Avui la universitat acull més de 16.000 estudiants. És una de les set universitats de Noruega, les altres sis són la Universitat d'Oslo, la Universitat Noruega de Ciència i Tecnologia de Trondheim, la Universitat de Tromsø, la Universitat de Stavanger, la Universitat d'Agder i la Universitat Noruega de Ciències de la Vida.

## Matrícula

Els estudiants provinents de la Comunitat Europea no han de pagar per als seus estudis a la universitat. Els estudiants han de realitzar un pagament al servei d'assistència mèdica (semesteravgift), que l'any 2006, representava 800 NOK (uns 100 €) per any, i permet tindre accés a diversos serveis, incloent activitats culturals, accés a instal·lacions esportives, atenció als fills, allotjament subvencionat i recuperació de gran quantitat de despeses mèdiques.

## Rànquing

L'any 2010 la universitat va ser classificada en el 135è lloc mundial als Times Higher Education World University Rankings, i 121a en els QS World University Rankings del 2011.

## Referències

* ↑ http://www.timeshighereducation.co.uk/world-university-rankings/2010-2011/top-200.html
* ↑ http://www.topuniversities.com/university-rankings/world-university-rankings/2011?page=2
# La Lectora. Revista digital de crítica literària

La Lectora és una revista digital de crítica literària catalana nascuda el 23 d'octubre del 2018. Va ser fundada per Gerard Cisneros Cecchini, Gemma Medina Estella i Marc Rovira Urien, i posteriorment s'hi va afegir Jaume Coll Mariné. La revista compta amb més d'una trentena de col·laboradors i publica crítiques tant de novetats editorials com de qüestions literàries i culturals d’abast més ampli.

## Referències

* ↑ La Lectora: Revista digital de crítica literària, 2018.
* ↑ «El paper de les revistes literàries – Grup de Treball Publicacions en sèrie», 28-02-2022. [Consulta: 18 agost 2023].
* ↑ publicationsch. «Una entrevista a Gemma Medina i Jaume Coll Mariné», 12-05-2022. [Consulta: 18 agost 2023].
* ↑ «Nosaltres – La Lectora». [Consulta: 18 agost 2023].
* ↑ «Borja Bagunyà: "La violència ha entrat amb força a la novel·la catalana dels darrers anys""». [Consulta: 18 agost 2023].
# Durbec alablanc

El durbec alablanc (Mycerobas carnipes) és una espècie d'ocell de la família dels fringíl·lids (Fringillidae) que habita boscos del nord-est de l'Iran, Afganistan, est de l'Uzbekistan i Kazakhstan, Kirguizstan, Tadjikistan, nord del Pakistan i de l'Índia, sud-est del Tibet, nord-est de Myanmar i centre de la Xina.

## Referències

* ↑ «Durbec alablanc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/04/2022(català)
# Marcel I

Marcel I (Roma, ? - Roma, 16 de juny de 309) va ser el trentè bisbe de Roma, entre el maig/juny de 308 i la data de la seva mort. El seu pontificat és després de quatre anys de seu vacant, i el va ocupar en aconseguir el perdó dels lapsi, després d'haver abjurat de la fe cristiana durant la persecució de Dioclecià.

## Biografia

La data de naixement és desconeguda, però el Liber Pontificalis diu que era d'origen romà, específicament del districte de la via Lata, actual via del Corso.
Va ser elegit com a bisbe de Roma el maig o el juny de 308. Tanmateix, la seva aparició en autors antics és confusa, Jeroni, Eusebi i Agustí l'exclouen de les seves llistes papals, fet que apunta una evident tendència a la confusió de noms amb el seu predecessor, Marcel·lí, bé que Louis Duchesne afirma que l'havien omès per la desgràcia que havia suposat el seu pontificat, mentre que Theodor Mommsen sostenia que Marcel no va arribar a ser ordenat mai bisbe i solament va encarregar-se dels deures del cap de l'Església romana durant l'interregne de set anys que va seguir a l'execució de Marcel·lí l'any 304.
Després de la mort del seu predecessor, la persecució va continuar amb gran severitat. No obstant això, després de l'abdicació de Dioclecià l'any 305, amb l'ascensió de Maxenci al tron de Roma, els cristians de la ciutat semblen gaudir d'un temps de pau, en comparació amb el període anterior. Marcel va iniciar el seu càrrec observant la gran confusió en la qual vivia l'Església a causa de les vexacions de l'administració imperial que havia destruït i confiscat els seus béns i, en definitiva, havia interromput l'activitat i el transcurs habitual de la vida eclesiàstica.
D'altra banda, la comunitat de fidels havia disminuït també a causa de la persecució, els membres més febles van acabar apostatant i, després, per haver estat dirigits per un apòstata, que va obligar a demanar que per a readmetre als apòstates o lapsi aquests havien de realitzar penitència.
Va morir a la seva ciutat natal el 16 de juny de 309.

## Referències

* 1 2 Loomis, Louise Ropes. Book of the Popes (Liber Pontificalis) (en anglès). Nova York: Columbia University Press, 1916, p. 37-39.
* 1 2 3 Kirsch, Johann Peter. Catholic Encyclopedia (en anglès). Volum 9. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.