OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cotxeres de Santa Eulàlia

Les cotxeres de Santa Eulàlia són un monument protegit com a bé cultural d'interès local del municipi de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès).

## Descripció

Es tracta d'un conjunt format per les cotxeres (tres naus) i l'edifici d'oficines annex. En total, quatre llargs mòduls esglaonats que ressegueixen el pendent del terreny al costat de la via del tren. Les cotxeres són tres naus d'una planta amb coberta poligonal. Tot el llarg de la façana està recorregut per arcs de mig punt com si fossin pòrtics; per sobre hi ha un fris llis dins del qual es troben les mènsules que aguanten la cornisa que corona la façana.
L'edifici de les oficines consta de planta baixa, cinc pisos i golfes. Està format per dos cossos en creu grega però un dels cossos queda inscrit dins de l'altre, així que a nivell de façana no sobresurt. Les teulades són a doble vessant, arrodonides, i la del cos més curt és més alta que la del cos llarg. La façana que dona a les vies està dividida en tres mitjançant unes pilastres motllurades. El cos central està coronat per un frontó mixtilini. Les façanes curtes també estan coronades per un frontó similar però més petit. Les obertures són totes rectangulars i segueixen un ritme regular. Rematant les pilastres de les cantonades hi ha una escultura d'un lleó aguantant un escut.

## Història

Construïdes l'any 1922, al mateix temps que es donava per finalitzada la construcció de la Línia I (transversal); estaven al límit previst pel final del recorregut, car l'última estació era "La Bordeta", actualment inutilitzada, que estava just a la banda de la Riera Blanca que pertany al municipi de Barcelona. Les cotxeres estan just a l'altra banda del carrer, a la banda de L'Hospitalet. El perllongament de la Línia I fins "La Torrassa", l'augment del nombre de vagons per cada tren i el major moviment ha fet que calgués construir-ne unes de més grans al final actual de la Línia, encara que aquestes no han quedat inutilitzades del tot. L'edifici de cinc plantes va ser reformat a mitjans dels anys 60 del segle XX i continua funcionant com a oficines de la Companyia.

## Referències

* «Cotxeres de Santa Eulàlia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 abril 2012].

## Vegeu també

* Cotxeres del metro de Barcelona
# Rhinobatos annandalei

Rhinobatos annandalei és un peix de la família dels rinobàtids i de l'ordre dels rajiformes. present a les costes de l'Índia i de Sri Lanka. Pot arribar als 56 cm de llargària total.

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey,Estats Units,Prentice-Hall. 2000
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York,Estats Units,John Wiley and Sons. 1994
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres,Macdonald. Any 1985

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Crancs fantasma

Ocypode és un gènere de crustacis decàpodes de la família Ocypodidae, coneguts vulgarment com a crancs fantasma. Són crancs del litoral en molts països. A l'est dels Estats Units Ocypode quadrata és freqüenta les platges entre l'alba i l'ocàs. Les característiques del gènere inclouen una pinça més gran que l'altra.
Se'ls anomena crancs fantasmes per l'habilitat en desaparèixer de la vista a l'instant, escapolint-se a velocitats superiors a 20 km/h, mentre fan ràpids canvis de direcció. Tenen dos ulls negres, amb visió de 360° que usen per a apreciar el vol d'insectes i posterior captura en l'aire. No obstant això, no poden veure directament cap endavant, per la qual cosa són fàcil presa d'ocells i motiu pel qual s'enterren freqüentment.
Els seus túnels tenen fins a 1 m sota terra, en un angle de 45°, creant amplis passadissos de 3-6 cm d'ample, que ressalten a la platja. Al capvespre, se submergeixen al mar per a obtenir oxigen de l'aigua, que renta les seves brànquies, i al juny les femelles ponen els seus ous en l'oceà. Hibernen durant l'hivern, mantenint la seva respiració durant sis setmanes, emmagatzemant oxigen en sacs a prop de les brànquies.
Ocypode cordimana es troba a les costes septentrionals australianes des de la regió de Kimberley a Austràlia Occidental, fins a Nova Gal·les del Sud, sent aquí particularment comuna. També es troba a la regió Indo-Pacífica.

## Taxonomia

* Ocypode africana De Man, 1881
* Ocypode brevicornis H. Milne Edwards, 1837
* Ocypode ceratophthalma Pallas, 1772
* Ocypode convexa Quoy & Gaimard, 1824
* Ocypode cordimana Desmarest, 1825
* Ocypode cursor Linneo, 1758
* Ocypode fabricii H. Milne Edwards, 1837
* Ocypode gaudichaudii H. Milne Edwards & Lucas, 1843
* Ocypode jousseaumei Nobili, 1905
* Ocypode kuhli de Haan, 1835
* Ocypode longicornuta Dana, 1852
* Ocypode macrocera H. Milne Edwards, 1852
* Ocypode madagascarensis Crosnier, 1965
* Ocypode mortoni George, 1982
* Ocypode nobilii De Man, 1902
* Ocypode occidentalis Stimpson, 1860
* Ocypode pallidula Jacquinot in Hombron & Jacquinot, 1852
* Ocypode pauliani Crosnier, 1965
* Ocypode platytarsis H. Milne Edwards, 1852
* Ocypode pygoides Ortmann, 1894
* Ocypode quadrata Fabricius, 1787
* Ocypode rotundata Miers, 1882
* Ocypode ryderi Kingsley, 1881
* Ocypode saratan Forsskål, 1775
* Ocypode sinensis Dai, Song & Yang, 1985
* Ocypode stimpsoni Ortmann, 1897
* Ocypode laevis Fabricius, 1798
* Ocypode minuta Fabricius, 1798

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Ocypode Weber, 1795». [Consulta: 24 setembre 2021].
* ↑ «Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 24 setembre 2021].
# Corró

«Corró» té aquests significats:
* Utillatge:
** Corró o compactadora, arreu utilitzat en agricultura per aplanar la terra
** Corró o piconadora, màquina autopropulsada que serveix per a pitjar i fer ferma una capa de terra, grava o material semblant
** Corró d'escalfament o corró ciclista, dispositiu d'entrenament en bicicleta que disposa d'un o més corrons
** Corró pastisser o corró de pastisseria, estri de cuina usat per a aplanar pasta
** Corró de pintar, estri que s'utilitza per pintar parets consistent en un cilindre cobert de material absorbent que gira sobre un eix
** Torn de corró, màquina simple que actua com una espècie de palanca usada per pujar i baixar la càrrega suspesa d'una corda
* Toponímia:
** Corró d'Amunt, localitat al municipi de les Franqueses del Vallès
** Corró d'Avall, localitat al municipi de les Franqueses del Vallès
** Puig de Son Corró, muntanya al municipi de Campanet a Mallorca
# Corryocactus

Corryocactus és un gènere de cactus. El gènere estava anteriorment inclòs en la tribu Notocacteae.També s'ha col·locat a la tribu Echinocereeae. Un estudi filogenètic molecular de 2011 va excloure el gènere del "nucli" Echinocereeae, comentant que es trobava "fora d'un clade més gran ben recolzat en la nostra anàlisi".

## Taxonomia

* Corryocactus apiciflorus (Vaupel) Hutchison
* Corryocactus aureus (Meyen) Hutchison ex Buxb.
* Corryocactus ayopayanus Cárdenas
* Corryocactus brachypetalus (Vaupel) Britton & Rose
* Corryocactus brevistylus (K.Schum.) Britton & Rose
* Corryocactus chachapoyensis Ochoa & Backeb. ex D.R.Hunt
* Corryocactus charazanensis Cárdenas
* Corryocactus erectus (Backeb.) F.Ritter
* Corryocactus huincoensis F.Ritter
* Corryocactus melanotrichus (K.Schum.) Britton & Rose
* Corryocactus otuyensis Cárdenas
* Corryocactus pulquinensis Cárdenas
* Corryocactus quadrangularis (Rauh & Backeb.) F.Ritter
* Corryocactus squarrosus (Vaupel) Hutchison

## Referències

* ↑ Barcenas, Rolando T.; Yesson, Chris & Hawkins, Julie A. (2011), "Molecular systematics of the Cactaceae", Cladistics 27: 470–489, DOI 10.1111/j.1096-0031.2011.00350.x
# Rogóvskaia

Rogóvskaia - Роговская (rus) - és una stanitsa del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del riu Kirpili. És a 21 km al nord-oest de Timaixovsk i a 79 km al nord de Krasnodar.
Pertanyen a aquesta stanitsa els khútors de Krasni, Kubanski, Nekràssova, Privokzalni i Pritxtovi.

## Enllaços externs i referències

* Aquest article conté dades geogràfiques extretes de Google Earth i el mapa de Rússia de Yandex.ru, accessible des d'aquest enllaç.
* El municipi a la pàgina web del raion Arxivat 2010-12-25 a Wayback Machine. (rus)
* Pàgina web del municipi Arxivat 2011-12-14 a Wayback Machine. (rus)
* Pàgina web sobre la localitat (rus)
* Mapa topogràfic a maps.vlasenko.net (rus)
* Carrer de la vila Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a Panoramio
* Parc Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a Panoramio
* Un altre carrer de Rogóvskaia Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a Panoramio
# Crawford (Nebraska)

Crawford és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 1.107 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Crawford tenia 1.107 habitants, 473 habitatges, i 295 famílies. La densitat de població era de 374,9 habitants per km².
Dels 473 habitatges en un 27,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,6% hi vivien parelles casades, en un 9,9% dones solteres, i en un 37,6% no eren unitats familiars. En el 34,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 21,8% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 22,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 75,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.095 $ i la renda mediana per família de 35.139 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 19.000 $. La renda per capita de la població era de 14.891 $. Aproximadament el 9,7% de les famílies i el 15% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Crawford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Crawford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Crawfordsville

«Crawfordsville» té aquests significats:
* Crawfordsville (Arkansas), localitat estatunidenca
* Crawfordsville (Indiana), localitat estatunidenca
* Crawfordsville (Iowa), localitat estatunidenca
* Crawfordsville (Oregon), localitat estatunidenca
# Costafreda (Súria)

Costafreda és una masia de Súria (Bages) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Conjunt d'edificacions situat a l'obaga de Costafreda, sota la Riera de Costafreda. Es tracta de les restes d'un antic mas, on es diferencia l'habitatge, la pallissa i dues tines. Destaca l'arcada orientada cap a l'est, així com en els antics espais interiors han restat una porta adovellada amb arc de mig punt i uns arcs gòtics

## Referències

* ↑ «Costafreda». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 novembre 2018].
# Costaler

Costaler és el nom que rep cadascuna de les persones encarregades de portar sobre si o carregar, d'una manera específica, la imatge o imatges en els passos que formen part dels seguicis processionals durant la Setmana Santa, o en les processons de glòria. El terme portant és un sevillanisme, prové de costal i ja apareix recollit en el Vocabulari Andalús (1a edició, 1934) a on es defineixen als costalers com: "els que porten els passos de les imatges, amb un costal una mica farcit que es col·loquen al cap i els cau per l'esquena".
Els costalers carreguen el pes sobre el seu coll, concretament sobre la setena vèrtebra cervical, i protegeixen aquesta zona amb una tela anomenada costal, fonamental per a la seva tasca, que pot ser des d'arpillera fins de creu de punt. Dins de la germandat exerceixen un dels serveis més importants: portar el pas a costal. Aquesta és una de les principals característiques de la Setmana Santa en moltes ciutats, sent la província de Sevilla la que més nombre de costalers acumula en la seva Setmana Santa. Aquesta forma de portar els passos es dona també en ciutats de les províncies de Huelva, Ciudad Real i Còrdova, tant a la capital com a la província.

## Bibliografia

* Sánchez Herrero, José. La Semana Santa de Sevilla (en castellà). Sílex, 2003. ISBN 84-7737-120-2 [Consulta: 28 març 2016].
* Luengo Mena, Jesús. Compendio de las cofradías de Sevilla que procesionan a la Catedral (en castellà). Ediciones Espuela de plata, 2007. ISBN 978-84-96133-89-1 [Consulta: 28 març 2016].
# Rohrbachgraben (Berna)

Rohrbachgraben és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat al districte d'Aarwangen.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Russell Group

Russell Group és un grup d'universitats britàniques líders en investigació, establert el 1994 per a representar els seus interessos davant el Govern Britànic, el Parlament i altres organismes similars. Considerat sovint l'equivalent britànic de la Ivy League dels EUA, comprèn la majoria de les principals universitats del Regne Unit.
El nom es deu al fet que les primeres reunions informals del grup van tenir lloc a l'Hotel Russell a la Russell Square de Londres.
En l'actualitat les Universitats membres del Russell Group són:
* Universitat de Birmingham
* Universitat de Bristol
* Universitat de Cambridge
* Universitat de Cardiff
* Universitat d'Edimburg
* Universitat d'Exeter
* Universitat de Glasgow
* Imperial College London
* King's College London
* Universitat de Leeds
* Universitat de Liverpool
* London School of Economics
* Universitat de Manchester
* Universitat de Newcastle upon Tyne
* Universitat de Nottingham
* Universitat d'Oxford
* Universitat de Sheffield
* Universitat de Southampton
* University College London
* Universitat de Warwick, Coventry

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del Russell Group
# Riu Churchill

El riu Churchill (en anglès Churchill River, en francès Rivière Churchill) és un gran riu de les províncies d'Alberta, Saskatchewan i Manitoba, al Canadà. Des de la capçalera, al llac Churchill, fins a la desembocadura a la badia de Hudson, el riu té 1.609 quilòmetres de llargada. Va ser batejat en record a John Churchill, 1r Duc de Marlborough, i governador de la Companyia de la Badia de Hudson entre 1685 i 1691.
El nom del riu en cree és Missinipi, que significa «grans aigües».

## Geografia

Localitzat gairebé íntegrament a la regió de l'escut canadenc, les seves fonts més llunyanes són una sèrie de llacs localitzats al centre-est de la província d'Alberta que desemboquen en una sèrie de llacs a Saskatchewan (el llac Churchill i el llac Peter Pond) i Manitoba. El principal afluent, el riu Beaver, s'uneix al Llac Île-à-la-Crosse.
Una gran part del cabal del riu Churchill procedeix del riu Reindeer, que discorre des del llac Wollaston i el llac Reindeer. El cabal del llac Reindeer està regulat per la presa Whitesand. A partir d'aquí, poc després de la frontera entre Manitoba i Saskatchewan, el riu Churchill discorre cap a l'est a través d'una sèrie de llacs (Highrock, Granville, Southern Indian i Gauer). En superar aquests llacs el 60% del seu cabal és desviat cap al riu Nelson per a la generació hidroelèctrica, mentre la resta flueix com a riu Churchill fins a la badia de Hudson, prop de la població de Churchill.

## Història

El riu Churchill fou la principal via de transport emprada pels voyageur entre el segle xviii i el XX, després que els dene ensenyessin a mostrés a Peter Pond el pas Methye que connecta la conca de la badia de Hudson amb els rius Clearwater - Athabasca - Mackenzie, que desguassen a l'oceà Àrtic.

## Espècies de peixos

El riu Churchill acull nombroses espècies de peixos, com ara la perca groga, el lluç de riu, l'esturió groc, la Lota, el Coregonus clupeaformis, el Salvelinus namaycush, el Catostomus commersonii, el Moxostoma macrolepidotum, el Catostomus catostomus, el Sander vitreus i el Sander canadensis.

## Referències

* ↑ «Names of pan-Canadian significance». Natural Resources Canada – Mapping Services. Arxivat de l'original el 10 de desembre 2009. [Consulta: 13 gener 2010].
* ↑ «Principal rivers and their tributaries». Statistics Canada, 02-02-2005. Arxivat de l'original el 9 de setembre 2006. [Consulta: 13 gener 2010].
* ↑ «Canadian Encyclopedia». Arxivat de l'original el 2007-09-30. [Consulta: 14 gener 2015].
* ↑ «Churchill River». Encyclopedia of Saskatchewan. Canadian Plains Research Centre, 2006. Arxivat de l'original el 7 d’octubre 2011. [Consulta: 13 gener 2010].
* ↑ «La Loche». The Canadian Encyclopedia. Arxivat de l'original el 8 de juny 2011. [Consulta: 28 juliol 2008].

## Enllaços externs

* Saskatchewan's Churchill River, Canadian Parks and Wilderness Society Arxivat 2007-08-16 a Wayback Machine.
* Fish Species of Saskatchewan
* Encyclopedia of Saskatchewan Arxivat 2011-10-07 a Wayback Machine.
# Riu Coco

El riu Coco, anteriorment conegut com a riu Segovia, Riu del Cap o riu Yara, és un riu que transcorre al sud d'Hondures i al nord de Nicaragua. Els indis Miskitos, que viuen al llarg del riu, l'anomenen Wanki.
El riu neix prop de San Marcos de Colón, Hondures, i flueix 780 km i desemboca a Cabo Gracias a Dios, un petit delta al mar Carib. La conca mitja i inferior del riu forma la frontera Honduras-Nicaragua cap a la Costa Atlàntica.
Els seus principals afluents són el riu Bocay i el riu Waspuk.
El 7 de setembre de 2007, els principals mitjans de comunicació internacionals van informar que el riu Coco estava més d'11 metres per sobre de l'estadi normal, dos dies després que l'huracà de categoria 5 Felix arribés a terra.

## Referències

* ↑ Cape River-Capua, Chest of Books website (anglès)
* ↑ Wilson, James Grant; Fiske, John. Cyclopædia of American Biography (en anglès). New York: D. Appleton, 1900.
# Röderland

Röderland és un municipi alemany que pertany a l'estat de Brandenburg. Està creuat pels rius Schwarze Elster i Große Röder, i està format per les comunitats de Haida (598 h), Prösen (2068), Reichenhain (318), Saathain (548), Stolzenhain (452), Würdenhain (118) i Wainsdorf (434).

## Enllaços externs

* Web de Prösen
* Web de Stolzenhain
* Web de Wainsdorf
# Saad Al-Houti

Saad Al-Houti (Kuwait, 24 de maig de 1954) és un exfutbolista kuwaitià de les dècades de 1970 i 1980.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Kuwait amb la qual participà a la Copa del Món de futbol de 1982.
Pel que fa a clubs, destacà a Kuwait SC.

## Referències

* ↑ 1982 FIFA World Cup Spain Arxivat 2011-10-07 a Wayback Machine.
* ↑ «FIFA profile». Arxivat de l'original el 2014-12-09. [Consulta: 26 maig 2021].
* ↑ Saad Al-Houti a National-Football-Teams.com (anglès)
# Roberto H. Todd Wells

Roberto H. Todd Wells (Illa de Saint Thomas, Illes Verges Nord-americanes, 13 d'octubre de 1862 - San Juan, Puerto Rico, 16 de setembre de 1955) fou el fundador del Partit Republicà de Puerto Rico. Va servir com a delegat a la Cambra de Representants de Puerto Rico el 1900 i fou alcalde de San Juan entre 1903 fins al 1931, en 3 etapes diferents. Roberto es va casar amb Celestina Borrás i va tenir un fill, Roberto H. Todd Borrás, que fou jutge de Puerto Rico, (nascut el 6 de març de 1891 a Nova York).

## Referències

* ↑ Esther M. Melón de Díaz. Puerto Rico: Figuras, apuntes históricos, símbolos nacionales, 1975, p. 244.
* ↑ «Alcaldes de San Juan, Puerto Rico» (en castellà). Searching for our roots, 2004. Arxivat de l'original el 2007-06-02. [Consulta: 22 juliol 2015].
* ↑ Conrado Asenjo Díaz. Quién es quién en Puerto Rico: 1848-1849, p. 169-170.

## Enllaços externs

* Web sobre persones il·lustres de Puerto Rico
# Sac (futbol americà)

En futbol americà, un sac, en anglès sack, és una jugada en la que el jugador que té la pilota (normalment el rerequart), i que està situat darrera de la línia de scrimmage, es placat abans que pugui fer una passada, perdent iardes.
Aquesta jugada succeeix quan els jugadors de la defensa fan el que es diu pass rush, que és el fet de intentar avançar cap a la ofensiva per intentar arribar a la posició del rerequart. Si algún d'aquests jugadors aconsegueix arribar i placa el rerequart abans que aquest pugui fer la passada es produeix el sac. Després del sac, l'equip atacant haurà perdut un intent i iardes, per què la nova línia de scrimmage estarà situada on hi ha hagut el sac.
El sac i la intercepció són les jugades defensives més valorades, per què no només tenen un guany immediat (en iardes i possessió), també afecten moralment l'equip atacant.

## Referències

* ↑ «sac». Termcat. Departament de Cultura - Generalitat de Catalunya. [Consulta: 5 agost 2024].
* ↑ «Sack» (en anglès). The Britannica Dictionary. Encyclopædia Britannica. [Consulta: 5 agost 2024].
* ↑ Long, Howie; John Czarnecki. «Football For Dummies (USA Edition) Cheat Sheet» (en anglès). For Dummies, 15-05-2023. [Consulta: 5 agost 2024].
* ↑ «Sacks o Derribe del Mariscal de Campo» (en castellà). ThePlaybook.jimdo.com, 2010. [Consulta: 5 agost 2024].
* ↑ Pérez Giménez, Diego. «El sack» (en castellà). Fútbol americano para todos, 01-06-2000. [Consulta: 5 agost 2024].
# Sabó de Castella

El sabó de Castella és el sabó fabricat a base d'oli d'oliva, aigua i sosa tradicional (o en l'actualitat, sosa càustica). El sabó de Castella rep aquest nom per haver-se produït a gran escala en els territoris de la Corona de Castella, d'on era exportat a nombrosos llocs d'Europa i Amèrica, principalment durant l'Edat Moderna. Encara que la Corona de Castella no era l'únic productor d'aquesta mena de sabó, sí que era el seu productor per antonomàsia.
El nom es pot deure al fet que hi havia fàbriques d'aquest sabó al carrer de Castilla a Sevilla.
No s'ha de confondre amb el sabó de Marsella, que utilitza olis vegetals de diversa procedència (no sols oli d'oliva).
Tradicionalment la sosa emprada era el massicot e o barrella, nom que es donava a les cendres procedents de la combustió de diverses plantes, anomenades genèricament salsola (especialment Sarcocornia perennis). Avui dia en lloc de la soda (carbonat de sodi) s'usa la sosa càustica (hidròxid de sodi), obtinguda de manera sintètica.
Els apotecaris de l'època el coneixien amb els noms llatins de sapo hispaniensis (sabó hispànic) o sapo castilliensis (sabó castellà).
Van ser molt importants les saboneries d'Andalusia, on rebien el nom de "almonas", terme d'origen àrab la casa d'Alcalá tenia el monopoli d'aquestes manufactures, i destacava la Almona de Sanlúcar de Barrameda, dels segles XVII i XVIII, que era l'única almona andalusa que romania intacta, fins que en 2003 va ser derrocada parcialment.

## Referències

* ↑ BAILEY, Alton Edward. Aceites y grasas industriales.
* ↑ [http://www.andalucia-naturalsoap.com/spain/Qu%C3%A9-es-el-jab%C3%B3n-de-Castilla.htm Arxivat 2014-11-07 a Wayback Machine. ¿Qué es el jabón de Castilla?
* ↑ SOBRINO SIMAL, Julián. Arquitectura de la industria en Andalucía. 1998.

## Enllaços externs

* Recepta de Sabó de Castella.
* Sabó de Castella amb oli d'oliva