OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Saint-Loup-Nantouard

Saint-Loup-Nantouard és un municipi francès situat al departament de l'Alt Saona i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 120 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Saint-Loup-Nantouard era de 120 persones. Hi havia 48 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 24 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 58 habitatges, 48 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 52 eren cases i 6 eren apartaments. Dels 48 habitatges principals, 42 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien tres cambres, 9 en tenien quatre i 36 en tenien cinc o més. 42 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 16 habitatges hi havia un automòbil i a 29 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Saint-Loup-Nantouard el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 8 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 12 |
| 4 | 15 a 19 | 8 |
| 4 | 10 a 14 | 12 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 83 persones, 66 eren actives i 17 eren inactives. De les 66 persones actives 61 estaven ocupades (31 homes i 30 dones) i 5 estaven aturades (1 home i 4 dones). De les 17 persones inactives 7 estaven jubilades, 7 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials.
L'any 2000 a Saint-Loup-Nantouard hi havia 10 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Saint-Loup-Nantouard a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Saint-Loup-Nantouard a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Arquegosàurids

Els arquegosàurids (Archegosauridae) constitueixen una família de tetràpodes temnospòndils que visqué durant el període Permià.

## Galeria

* Prionosuchus
* Platyoposaurus
* Konzhukovia
* Collidosuchus
* Australerpeton

## Referències

* Ruta, M., Pisani, D., Lloyd, G. T. and Benton, M. J. 2007. A supertree of Temnospondyli: cladogenetic patterns in the most species-rich group of early tetrapods. Proceedings of the Royal Society B-Biological Sciences 274: 3087-3095.
# Assemblea Nacional de Transició

L'Assemblea Nacional de Transició fou un organisme de 245 membres establert l'any 2000 per les diverses faccions de Somàlia com a primer pas cap a l'establiment d'un govern nacional, i la recuperació de l'estat desaparegut el 1991. L'Assemblea nomenava a un president d'un Govern Nacional de Transició, coordinat per un primer ministre que nomenava el president; president del govern, primer ministre, ministres i el cap de l'assemblea estaven subjectes al control de l'assemblea.
L'assemblea fou acordada per la Conferència Nacional de Pau de Somàlia a Arta (Djibouti) reunida del 20 d'abril al 5 de maig del 2000 (el 2 de maig estaven presents uns 400 delegats). El juliol del 2000 (amb un 900 delegats, però després de retirar-se Puntland) va aprovar la Carta Nacional o constitució (vigent per tres anys considerats de transició) que establia un sistema federal de 18 regions, ratificava a Mogadiscio com a capital i fundava formalment l'Assemblea amb 225 escons, dels quals 25 reservats a les dones. La constitució garantia també la llibertat d'expressió i associació, l'accés a la sanitat i l'educació publiques, i separava el poder legislatiu i el judicial (que seria independent), fou aprovada per 638 vots a favor i 4 en contra i seguidament va començar el procediment d'elecció dels membres de l'Assemblea. A finals de juliol es va decidir el repartiment en 44 escons per cada clan principal (dir, hawiye, rahanweyn o digil-mirifle i darod), 24 pels clans menors, i 25 per les dones (5 de cadascun dels quatre clans i 5 dels clans menors). A primers d'agost el nombre d'escons fou elevat a 245 (a proposta del president de Djibouti) i l'assemblea va obrir sessions el 13 d'agost, sent nomenat president de la mateixa el 20 d'agost Abdullah Deerow Isa i vicepresident Mohamed Abdi Yusuf.
# Assemblea Nacional de la República Srpska

L'Assemblea Nacional de la República Srpska (serbi: Народна скупштина Републике Српске / Narodna skupština Republike Srpske) és l'òrgan legislatiu de la República Srpska (oficialment: República Sèrbia), una de les dues entitats que comprèn l'estat sobirà de Bòsnia i Hercegovina. L'actual Assemblea és la desena des de la fundació de l'entitat. Té 83 escons i la seu és a Banja Luka.
Els 83 diputats de l'Assemblea Nacional de la República Srpska són elegits per sufragi universal i proporcional per a un període de 4 anys. 62 diputats són elegits en sis districtes electorals mentre que 21 són elegits a nivell de la República per assegurar una major proporcionalitat.

## Història

* Primera Assemblea (del 24 d'octubre de 1991 fins al 14 de setembre 14 de 1996)
* Segona Assemblea (del 19 d'octubre de 1996 fins al desembre 27 de 1997) (elegida a les eleccions del 4 de setembre de 1996)
* Tercera Assemblea (del 27 de desembre de 1997 fins al 19 d'octubre 19 de 1998) (elegida a les Eleccions del 14 de setembre de 1997)
* Quarta Assemblea (del 19 d'octubre de 1998 fins fins al 16 de desembre de 2000) (eleigia a les Eleccions del 13 de setembre de 1998)
* Cinquena Assemblea (del 16 de desembre de 2000 fins al 28 novembre de 2002) (elegida a les Eleccions de l'11 de setembre de 2000)
* Sisena Assemblea (del 28 de novembre de 2002 fins al primer d'octubre de 2006) (elegia a les Eleccions del 5 d'octubre de 2002)
* Setena Assemblea (del primer d'octubre de 2006 fins al 15 de novembre de 2010)(elegida a les Eleccions del primer d'octubre de 2006)
* Vuitena Assemblea (del 15 de novembre de 2010 al 24 novembre del 2014) (elegida a les eleccions del 3 d'octubre de 2010)
* Novena Assemblea (del 24 novembre del 2014 al 28 de novembre de 2018) (elegida a les eleccions del 12 Octubre 2014)
* Desena Assemblea (del 28 de novembre en l'actualitat) (elegida a les eleccions del 7 d'octubre de 2018)

## Composició actual

| Partit | Vots | % | Escons | Escons | Escons | Escons |
| Partit | Vots | % | Directe | Compensatori (Circumscripció única) | Total | +/– |
| SNSD | 218,203 | 31.87 | 24 | 4 | 28 | –1 |
| SDS-SRS RS-SRS | 123,515 | 18.04 | 13 | 3 | 16 | –8 |
| DNS | 98,851 | 14.44 | 11 | 1 | 12 | +4 |
| PDP | 69,948 | 10.22 | 5 | 4 | 9 | +2 |
| Partit Socialista | 56,106 | 8.19 | 6 | 1 | 7 | +2 |
| Junts per BiH | 29,556 | 4.32 | 2 | 2 | 4 | primera participació |
| NDP–NS–SNS–Llibertat | 28,183 | 4.12 | 1 | 3 | 4 | +4 |
| Srpska Unida | 21,187 | 3.09 | 1 | 2 | 3 | primera participació |
| Font: Comissió Electoral Central |||||||

## Referències

* ↑ «Comissió Electoral Central de BiH». Arxivat de l'original el 2018-09-12. [Consulta: 18 gener 2021].
* ↑ «Eleccions a Bòsnia i Hercegovina» (en francès). Elections en Europe. Arxivat de l'original el 2018-10-12. [Consulta: 23 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Assemblea Nacional de la República Srpska Arxivat 2010-03-27 a Wayback Machine.
# Arnobi

Arnobi és el nom dels següents personatges:
* Arnobi el vell, mestre de retòrica
* Arnobi el jove, bisbe de la Gàl·lia.
# Argyria (arna)

Argyria és un gènere d'arnes de la família Crambidae descrit per Jacob Hübner el 1818.

## Taxonomia

* Argyria argyrodis Dyar, 1914
* Argyria argyrostola (Hampson, 1919)
* Argyria auratellus (Clemens, 1860)
* Argyria centrifugens Dyar, 1914
* Argyria contiguella (Zeller, 1872)
* Argyria critica Forbes, 1920
* Argyria croceicinctella (Walker, 1863)
* Argyria croceivittella (Walker, 1863)
* Argyria diplomochalis Dyar, 1913
* Argyria divisella Walker, 1866
* Argyria hannemanni Błeszyński, 1960
* Argyria heringi Błeszyński, 1960
* Argyria insons C. Felder, R. Felder & Rogenhofer, 1875
* Argyria interrupta (Zeller, 1866)
* Argyria lacteella (Fabricius, 1794)
* Argyria lucidellus (Zeller, 1839)
* Argyria lusella (Zeller, 1863)
* Argyria mesogramma Dyar, 1913
* Argyria multifacta Dyar, 1914
* Argyria nummulalis Hübner, 1818
* Argyria opposita Zeller, 1877
* Argyria oxytoma Meyrick, 1932
* Argyria plumbolinealis Hampson, 1896
* Argyria polyniphas Meyrick, 1932
* Argyria pontiella Zeller, 1877
* Argyria quevedella Schaus, 1922
* Argyria rufisignella (Zeller, 1872)
* Argyria schausella Dyar, 1913
* Argyria sericina (Zeller, 1881)
* Argyria sordipes Zeller, 1877
* Argyria subaenescens (Walker, 1863)
* Argyria subtilis C. Felder, R. Felder & Rogenhofer, 1875
* Argyria supposita Dyar, 1914
* Argyria tripsacas (Dyar, 1921)
* Argyria tunuistrigella Schaus, 1922
* Argyria venatella (Schaus, 1922)
* Argyria vesta Błeszyński, 1962
* Argyria vestalis Butler, 1878
* Argyria xanthoguma Dyar, 1914

## Espècies antigues

* Argyria antonialis Schaus, 1922
* Argyria mesodonta Zeller, 1877
* Argyria mesozonalis Hampson, 1919
* Argyria submesodonta Błeszyński, 1960

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 2 febrer 2019].
# Argyre Planitia

Argyre Planitia és una plana ubicada dins la conca d'impacte Argyre. Oficialment, Argyre és una característica d'albedo. en els altiplans meridionals de Mart. El seu nom procedeix d'un mapa de Giovanni Schiaparelli el 1877; es refereix a Argyre, una illa mítica de plata en la mitologia grega.
Argyre està centrada a 49° 42′ S, 316° 00′ E﻿ / ﻿49.7°S,316.0°E﻿ / -49.7; 316.0 i es troba entre 35° i 61° S id 27° i 62° W en el quadrangle Argyre. La conca fa uns 1,800 km (1,100 mi) d'amplada i s'enfonsa 5.2 km (17,000 ft) sota la plana que l'envolta; és la segona conca d'impacte més profunda de Mart després de Hellas. El cràter Galle, situat a la vora est d'Argyre a 51° S, 31° O﻿ / ﻿51°S,31°O﻿ / -51; -31, sembla molt una cara somrient.
La conca probablement es va formar aproximadament fa 3,9 milers de milions d'anys, presenta diverses serralades incloent Charitum i Nereidum Montes.
Hi ha antics canals d'aigua datats de l'època Noaquiana.L'impacte va desfer un permagel i així es va formar un llac amb un volum d'aigua igual al de la Mar Mediterràmia,creant un ambient favorable per a la vida.

## Galeria

* Vora sud d'Argyre, formada per Charitum Montes.
* MOLA mapes d'Argyre.
* MOLA mapa mostrant els límits per Argyre Planitia i altres regions
* Erosió probablement per l'aigua.
* Argyre quadrangle.
* HiRISE sota HiWish program.
* per HiRISE sota HiWish program.
* Ampliació de la imatge anterior .
* Nereidum Montes.
* Escala de la barra 500 metres.
* CTX Canals.
* Argyre quadrangle.

## Referències

* ↑ "Argyre Planitia". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ "Argyre". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* 1 2 'Topography and morphology of the Argyre Basin, Mars Arxivat 2021-02-04 a Wayback Machine..' Hiesinger & Head.
* ↑ Fairén Alberto G.; Dohm James M.; Rodríguez J. Alexis P.; Uceda Esther R.; Kargel Jeffrey «The Argyre Region as a Prime Target for in situ Astrobiological Exploration of Mars» (PDF). Astrobiology, 16, 2, 01-02-2016, pàg. 143–158. DOI: 10.1089/ast.2015.1396. PMID: 26836592 [Consulta: 12 març 2016].

## Enllaços externs

* Argyre Planitia map at Google Mars
* Lakes on Mars - Nathalie Cabrol (SETI Talks)
# Artur Poplawski

Artur Popławski (Varsòvia, 1860 – 1918) fou un enginyer i jugador d'escacs polonès.

## Biografia

Va començar els seus estudis a la Universitat Imperial de Varsòvia (en rus) el 1879, i va anar a la ETH Zürich (Eidgenössische Technische Hochschule Zürich) el 1884. Va retornar a Varsòvia a principis dels 1890, per treballar com a enginyer.

## Resultats destacats en competició

El 1883/84, fou 2n, rere Józef Żabiński, al Campionat d'escacs de la ciutat de Varsòvia, puntuant 19/22. A Suïssa, Poplawski va classificar-se en 1r lloc dos cops seguits (amb Max Pestalozzi) al Campionat d'escacs de Suïssa a Zúric 1889 i a Winterthur 1890.

## Referències

* ↑ Edo Historical Chess Ratings (anglès) [Consulta 24 desembre 2009]
* ↑ Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. SSB: Llista de campions masculins de Suïssa (alemany) Arxivat 2010-04-27 a Wayback Machine. [Consulta 24 desembre 2009]

## Enllaços externs

* Ajedrezdeataque:: Historial del Campionat d'escacs de Suïssa (castellà)
* Storiascacchi:: Historial del Campionat d'escacs de Suïssa (italià)
# Artur Ramon Art

Artur Ramon Art és una galeria d'art especialitzada en el dibuix.
L'empresa és propietat d'una nissaga de galeristes que va començar la seva tasca professional el 1911 a Reus. Durant la dècada de 1920 es van establir a Sitges, i el 1942 van obrir negoci a Barcelona. El 1989 van ampliar el seu espai, ja com a galeria d'art. A principis del segle XXI van iniciar un període d'internacionalització, incrementant la seva presència en fires referents del sector com Tefaf a Maastricht o el Salon du Dessin de París, i especialitzant-se en el dibuix. El 2015 van facturar uns 2 milions d'euros, en unes 50 transaccions, entre les quals destaquen la venda de dibuixos al Rijksmuseum d'Amsterdam o al Museu de Belles Arts de Boston. A maig 2016, l'empresa és dirigida pel mateix Artur Ramon i pels seus fills Artur i Mònica i dona feina a set persones més.
La galeria d'art va tancar al juny de 2017 la seva seu al carrer de la Palla i a l'octubre de 2017 reobrirà ja no com una galeria d'art sinó com un centre de gestió artística, que s'ubicarà en un local de 660 metres quadrats del carrer Bailèn de Barcelona, en una antiga fàbrica de manufactura tèxtil. Aquest nou model de gestió està inspirat en empreses gestores d'art ja existents a ciutats com Londres o Nova York.

## Referències

* ↑ Galtés, Mar «Artur Ramon, de galería a centro de gestión de arte». La Vanguardia, 25-05-2016.

## Enllaços externs

* Artur Ramon Art - Lloc web oficial
# Artur Quintana i Font

Artur Quintana i Font (Barcelona, 1936) és un filòleg català, membre de la Secció filològica de l'Institut d'Estudis Catalans, del Consello d'a Fabla Aragonesa, membre d'honor de l'Acadèmia Aragonesa de la Llengua i president d'Iniciativa Cultural de la Franja.
Estudià romanística i germanística a Barcelona i Colònia. Fou lector de català i castellà a Cardiff i Friburg de Brisgòvia. Es doctorà Barcelona amb una tesi doctoral sobre el parlar de la Codonyera. Ha publicat un bon nombre d'articles sobre l'aragonès, l'alemany i l'occità, també ha fet algunes traduccions de l'alemany.
D'entre els seus articles destaquen: "El aragonés residual del bajo valle del Mezquín" (1976), "El lèxic de la Codonyera" (1977), "La poesia d'Hèctor B. Moret" (1998), "La literatura aragonesa en catalán" (1990), "Dos projectes per recollir la literatura popular catalana a la Franja" (1993), "Encara més capcirs: els parlars orientals de Sarró (Baixa Ribagorça Occidental)" (1993), "Chenesis y desembolicamiento de l'aragonés común" (1999), "Bellas considerazions sobre ro prozeso de normatibizazión de l'aragonés" (2002), "Manuscrits del Consell de les Paüls (1637-1667)" (2005), "Les llengües de la documentació de l'Arxiu del Consell de les Paüls d'Isàvena del 1546 al 1667" (2007), "La lengua catalana en el Bajo Aragón" (2008), "L'aportació dels romanistes alemanys als estudis de lingüística contrastiva del català amb altres llengües" (2009) o "A fabla de Sercué en a formazión de l'aragonés común" (2009).
Està casat amb Sigrid Schmidt. Amb ella té dos fills junts i quatre nets. La seva família viu a Alemanya. El seu fill és advocat a Stralsund.

## Enllaços externs

* «Artur Quintana i Font». Associació d'Escriptors en Llengua Catalana.
* (català) Obres de Artur Quintana a Dialnet.
* (català) Entrevista a Artur Quintana i Font ta o Projecte Lletres i Memòria, a Memoro - El Banc de la Memòria
# Armin Schwarz

Armin Schwarz (Neustadt an der Aisch, Alemanya, 16 de juliol de 1963) fou un pilot de ral·lis alemany guanyador del Campionat europeu de ral·lis l'any 1996 amb un Toyota Celica GT-Four. Fou un pilot habitual del Campionat Mundial de Ral·lis, on disputà 119 ral·lis, imposant-se en el Ral·li Catalunya de 1991, la seva única victòria. Debutà l'any 1988 i es retirà el 2005, havent pilotat per Toyota, Mitsubishi, Ford, Škoda i Hyundai.
# Armin Medosch

Armin Medosch (Graz, Àustria, 1962 - Viena, Àustria, 2017) va ser un escriptor, artista i comissari que treballa en el camp de l'art multimèdia i la cultura de xarxa. El 2007 va comissariar i presentar la conferència d'Ars Electronica "Goodbye Privacy" juntament amb Ina Zwerger. El 2006 va comissariar l'exposició "WAVES -electromagnetic waves as a material and medium of art", juntament amb el centre RIXC de Riga. Medosch investiga la relació entre el progrés tecnològic i el canvi social, entre l'art multimèdia i el programari de codi lliure i obert, entre les ones electromagnètiques i el codi. Per ampliar aquests interessos d'investigació teòrics a llarg termini, actualment construeix una nova plataforma investigadora de col·laboració amb el títol "The Next Layer".
Armin Medosch va tenir una important formació en art multimèdia i com a escriptor i crític cultural. A mitjan dècada de 1980 va iniciar el projecte d'art multimèdia i activisme Radio Subcom per crear entorns audiovisuals i d'art radiofònic. Més tard, va coiniciar el projecte Stubnitz Art-Space-Ship, un projecte per convertir un vaixell pesquer d'arrossegament de 80 metres en una base mòbil per a l'art. Juntament amb Shu Lea Cheang i Martin Howse, va iniciar el projecte artístic en viu PLENUM amb Kingdom of Piracy, que formava part de la temporada Node-London d'art multimèdia 2006. Els seus llibres anteriors inclouen Netzpiraten (2001) i Freie Netze (2003). El treball actual de Medosch com a artista inclou el projecte Hidden Histories, un projecte d'art públic i participatiu per a Southampton, Regne Unit, juntament amb Hive Networks. Des del 2002 fins al 2007 ha estat professor associat de mitjans digitals al Ravensbourne College de Comunicació i Disseny, i va ser editor especial de la revista en línia Telepolis del 1996 al 2002.

## Referències

* ↑ «Armin Medosch». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 10 abril 2016].
# Leopoldo Miguez

Leopoldo Miguez (Niterói, 9 de setembre de 1850 - Rio de Janeiro, 5 de juny de 1902) va ser un compositor brasiler.
Estudià en el Conservatori de Brussel·les, música, humanitats i literatura. De retorn a la seva ciutat natal, obrí un establiment musical, i en ser proclamada la República brasilera se l'anomenà director del Conservatori de música d'aquella capital, des de llavors anomenat Institut Nacional de Música.
Fou un dels millors músics del seu país, i entre les seves composicions hi figuren:
* Marxa nupcial;
* Ouverture en sol;
Els poemes simfònics Parisina, Ave libertas! i Prometheo; Oda á Benjamin Constant, per a orquestra;
* Pressentiment, per a piano;
* Els himnes Ao trabalho i A instrucção, Marcha triumphal, Sonata en la, Hymno de proclamação da Republica dos Estados-Unidos do Brasil, Suite à l'antique, i altres moltes composicions per orquestra, piano, cant, etc.
Se li deuen a més:

## Referències

* ↑ «Leopoldo Miguez». Gran Enciclopèdia de la Música. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 Enciclopedia universal ilustrada europeo-american (en castellà). volum 35. reedició 1978. Madrid: Espasa-Calpe, 1918, p. 149. ISBN 84-239-4535-9.
# Sant Llubí d'Espinavell

Sant Llubí d'Espinavell és una antiga església romànica de la qual a penes en queden restes, situada al sud-oest de l'antic terme d'Orcau, actualment d'Isona i Conca Dellà, prop i a la dreta del riu d'Abella.

## Bibliografia

* GAVÍN, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8) ISBN 84-85180-25-9.
# Sant Llorenç del Castell d'Òpol

Sant Llorenç del Castell d'Òpol és l'antiga església parroquial del poble vell d'Òpol (Salvaterra), pertanyent al terme comunal d'Òpol i Perellós, a la comarca del Rosselló, de la Catalunya del Nord.
Està situada a l'angle nord-est de l'antic Castell d'Òpol.

## Història

Aquesta església està documentada per primera vegada l'any 1148, quan el bisbe d'Elna Artau en fa donació al priorat de Santa Maria d'Espirà de l'Aglí. A mitjan segle xvi perdé les seves funcions parroquials a favor de la nova església de Sant Llorenç al nou poble d'Òpol.

## Les restes conservades

Tot i que hom ha afirmat que aquesta església és una sala conservada en un tram de 2 metres a l'angle nord-est del castell, també ho podria ser un petit edifici conservat en part a ponent de les restes de la població, a prop de les cisternes conservades, enmig del lloc on es dreçava l'antiga Salvaterra.
Caldria una campanya de prospeccions arqueològiques per tal d'aclarir-ho.

## Referències

* ↑ L'església de Sant Llorenç del Castell en els ortofotomapes de l'IGN

## Bibliografia

* Becat, Joan. «105 - Òpol i Perellós». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol-el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Òpol i Perellós». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Gavín, Josep M. «Ros 145. Sant Llorenç del Castell». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3**). ISBN 84-85180-13-5.
* Ponsich, Pere; Badia i Homs, Joan. «Òpol i Perellós: Castell i vila d'Òpol (o Salvaterra)». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.