OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Costanza Farnese

Costanza Farnese (Roma, 19 de desembre de 1500 – 23 de maig de 1545) era filla d'Alessandro Farnese i Silvia Ruffini, nascuda abans que el seu pare es convertís en el papa Pau III. Els seus germans van ser Pere Lluís I de Parma, Paul, Ranuccio i Lucrezia.
Es va casar amb Bosio II Sforza, comte de Santa Fiora i Cotignola, i els seus fills van ser:
* Guido Ascanio
* Alessandro Sforza
* Sforza Sforza, els fills del qual van ser Francesco Sforza i Costanza Sforza
* Faustina Sforza
* Francesca Sforza

## Referències

* ↑ «FARNESE, Costanza in "Dizionario Biografico"» (en italià). Arxivat de l'original el 2018-11-05. [Consulta: 11 abril 2020].
* ↑ Favre, Jean Hervé. «Costanza FARNESE». Geneanet, 25-08-2016.
# Rutes E9x

Xarxa de carreteres europees de tipus 9x

## Rutes de classe A
### Rutes nord-sud

| Rutes E | Es. (*) | Trajecte | Itinerari elbruz.org |
| E91 | - | Toprakkale - Yayladağı (Turquia) | E91 |
| E95 | (*) | Sant Petersburg (Rússia) - Merzifon (Turquia) | E95 |
| E97 | (*) | Kherson (Ucraïna) - Aşkale (Turquia) | E97 |
| E99 | - | Şanlıurfa (Turquia) - Sadarak (Azerbaidjan) | E99 |

### Rutes oest-est

| Rutes E | Es. (*) | Trajecte | Itinerari elbruz.org |
| E90 | (*) | Lisboa (Portugal) - Habur (Turquia) - Irak | E90 |
| E92 | - | Igumenitsa - Volos (Grècia) | E92 |
| E94 | - | Corint - Atenes (Grècia) | E94 |
| E96 | - | Izmir - Sivrihisar (Turquia) | E96 |
| E98 | - | Topbogazi - Cilvegözü (Turquia) - Siria | E98 |

## Rutes de classe B

| Rutes E | Es.(*) | Trajecte | Itinerari elbruz.org |
| E901 | - | Madrid - València (Espanya) | E901 |
| E902 | - | Jaén - Màlaga (Espanya) | E902 |
| E931 | - | Mazara del Vallo – Gela (Itàlia) | E931 |
| E932 | - | Buonfornello - Catània (Itàlia) | E932 |
| E933 | - | Alcamo - Trapani (Itàlia) | E933 |
| E951 | - | Ioannina - Mesolongi (Grècia) | E951 |
| E952 | - | Aktio - Làmia (ciutat) (Grècia) | E952 |
| E961 | (*) | Trípoli - Gythio (Grècia) | E961 |
| E962 | - | Eleusis - Tebes (Grècia) | E962 |

## Esmenes: ampliació o modificació de la xarxa

Esmenes a l'acord europeu sobre les grans rutes de tràfic internacional (doc. TRANS/SC.1/2001/3 du 20/07/2001 et TRANS/SC.1/2002/3 du 09/04/2002)
* Les rutes E91, E96 i E98 concerneixen a un itinerari a l'Àsia.
* E95: extensió a l'Àsia (Turquia)
* E97: modificació d'itinerari : antic : Rostov del Don - Krasnodar - Novorossiïsk - Sotxi (Rússia) - l'Àsia ; nou : Kherson − Djankoï (Ucraïna) − Novorossiïsk - Sotxi (Rússia) − l'Àsia '; la part antiga abans de Novorossiïsk s'inclou a la ruta E115.

## Vegeu també

Rutes "A" Ex Rutes "A" E1x i rutes "B" E1xx Rutes "A" E2x i rutes "B" E2xx Rutes "A" E3x i rutes "B" E3xx Rutes "A" E4x i rutes "B" E4xx Rutes "A" E5x i rutes "B" E5xx Rutes "A" E6x i rutes "B" E6xx Rutes "A" E7x i rutes "B" E7xx Rutes "A" E8x i rutes "B" E8xx Rutes "B" E0xx
# Russell Gardens

Russell Gardens és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 1.074 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Russell Gardens tenia 1.074 habitants, 400 habitatges, i 296 famílies. La densitat de població era de 2.303,7 habitants per km².
Dels 400 habitatges en un 39,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68,5% hi vivien parelles casades, en un 4% dones solteres, i en un 26% no eren unitats familiars. En el 24,3% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,7% tenia menys de 18 anys, un 3,9% entre 18 i 24, un 25,1% entre 25 i 44, un 27,5% de 45 a 60 i un 16,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91 homes.
La renda mediana per habitatge era de 108.427 $ i la renda mediana per família de 142.636 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 56.250 $. La renda per capita de la població era de 58.680 $. Entorn del 2,4% de les famílies i el 3,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Russell Gardens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Russell Gardens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# STP

STP té els següents significats:
* Shielded Twisted Pair
* Spanning Tree Protocol
* Condicions estàndard de pressió i temperatura (STP en anglès)
# STS-102

STS-102 va ser una missió del transbordador espacial amb destinació a l'Estació Espacial Internacional (ISS) dut a terme pel Transbordador Espacial Discovery i llançat des del Kennedy Space Center, Florida. El STS-102 va volar el març de 2001; seus objectius principals van ser el reproveïment de l'ISS i el canvi de l'Expedició 1 i 2.

## Tripulació

| Posició | Astronauta de llançament | Astronauta d'aterratge |
| Comandant | James D. Wetherbee Cinquè vol espacial | James D. Wetherbee Cinquè vol espacial |
| Pilot | James M. Kelly Primer vol espacial | James M. Kelly Primer vol espacial |
| Especialista de la Missió 1 | Andrew S. W. Thomas Tercer vol espacial | Andrew S. W. Thomas Tercer vol espacial |
| Especialista de la Missió 2 | Paul W. Richards Únic vol espacial | Paul W. Richards Únic vol espacial |
| Especialista de la Missió 3 | Yury V. Usachev, RKA Quart vol espacial Comandant de l'ISS | William M. Shepherd Quart vol espacial ISS Commander |
| Especialista de la Missió 4 | James S. Voss Cinquè vol espacial Enginyer de vol de l'ISS | Yuri P. Gidzenko, RKA Segon vol espacial Comandant de la Soiuz a l'ISS |
| Especialista de la Missió 5 | Susan J. Helms Cinquè vol espacial Oficial científic de l'ISS | Serguei K. Krikaliov, RKA Cinquè vol espacial Enginyer de vol de l'ISS |

## Paràmetres de la missió

* Massa:
** Orbitador (enlairament): 99503 kg
** Orbitador (aterratge): 90043 kg
** Càrrega útil: 5760 kg
* Perigeu: 370 km
* Apogeu: 381 km
* Inclinació: 51,5°
* Període: 92,1 min

### Passeigs espacials

* Voss i Helms – EVA 1
* Inici EVA 1: 11 de març de 2001 – 05:12 UTC
* Fi EVA 1: 11 de març de 2001 – 14:08 UTC
* Duració: 8 hores, 56 minuts
* Thomas i Richards – EVA 2
* Inici EVA 2:13 de març de 2001 – 05:23 UTC
* Fi EVA 2: 13 de març de 2001 – 11:44 UTC
* Duració: 6 hores, 21 minuts

## Vegeu també

* Ciència espacial
* Llista de passeigs espacials a l'Estació Espacial Internacional

## Referències

* 1 2 Harland, David M.; Catchpole, John. Creating the International Space Station (en anglès). Springer, 2002, p. 298. ISBN 1852332026.

## Enllaços externs

* NASA mission summary Arxivat 2016-06-10 a Wayback Machine.
* STS-102 Video Highlights Arxivat 2013-12-04 a Wayback Machine.
# County Hall

El County Hall (Saló Comtal en anglès) és un edifici situat al districte londinenc de Lambeth, va ser la seu del Consell del Gran Londres. L'edifici està a la vora del riu Tàmesi, al nord del Westminster Bridge i davant del Palau de Westminster. Les estacions de metro més properes són Waterloo i Westminster.
Avui dia el County Hall és un lloc de negocis i atraccions, que inclouen l'Univers Dalí, el London Aquarium i una zona de jocs Namco Station . El London Eye està al costat de l'edifici, i les seves taquilles i botigues estan siuades al seu interior. També hi ha una zona de sales d'exhibicions que van ser la seu de la Saatchi Gallery des del 2003 al 2006 i que ara es fa servir per a exposicions itinerants. Altres parts de l'edifici alberguen dos hotels (1 Premier Travel Inn i un Marriott Hotel de cinc estrelles), diversos restaurants i alguns habitatges. Hi ha disponibles espais per a altres usos, inclosa la Cambra del Consell de Londres al cor de l'edifici.

## Història

L'edifici principal de sis plantes va ser dissenyat per Ralph Knott. La seva façana està realitzada en pedra de Portland en un estil "Barroc Eduardí". La construcció, que va ser portada a terme per Holland, Hannen & Cubbitts, va començar a 1911 i va ser inaugurada en 1922 pel rei Jordi V. Els edificis posteriors (el bloc nord i el sud) van ser completats posteriorment i van obrir a 1974

## Referències

* ↑ 'General introduction', Survey of London: volume 26: Lambeth: Southern area (1956), pp. 1–17. Date accessed: 28 March 2010.
* ↑ «County Hall Apartments». Arxivat de l'original el 2009-09-27. [Consulta: 20 juliol 2019].
* ↑ «COUNTY HALL A.K.A. THE LONDON COUNTY COUNCIL AND THE GREATER LONDON COUNCIL». English Heritage. [Consulta: 6 desembre 2012].

## Vegeu també

* Pont de Waterloo
* Hungerford Bridge
* Royal Festival Hall
# Róża Kolumba Białecka

Róża Kolumba Białecka (23 d'agost de 1838, Jaśniszcze, Polònia - † 18 de març de 1887, Wielowieś, Polònia) fou una religiosa polonesa, fundadora i primera superiora general de les Germanes de Sant Domènec de Cracòvia. És considerada venerable a l'Església Catòlica.

## Biografia

Róża Białecka va néixer a l'antiga regió de Kresy, Polònia, que actualment es troba a Ucraïna, al si d'una família noble. Filla de Jelita Białecki i Anna Ernestine Radziejowska, provinents d'una família molt religiosa. A la mansió tenien una capella i un capellà, normalment jesuïta. Va fer els primers estudis a casa i després al monestir de les Germanes del Sagrat Cor de Jesús de Lviv.
El 1856 Białecka va conèixer el Mestre General de l'Orde de Predicadors, Vincent Jandel, les predicacions del qual van inspirar-la per consagrar la seva vida a Déu i al servei dels pobres. Va fundar un grup de terciàries dominiques i el 1861 va obrir la primera casa a Wielowieś. El 1867, amb l'aprovació d'Antoni Józef Manastyrski, bisbe de Przemyśl, va prendre els vots religiosos i va donar inici formalment a la Congregació de Sant Domènec de Polònia. Ella mateixa va encarregar-se de fundar les cases a Bieliny, Wielkie Oczy, Tyczyn i Biała Niżna. Mentre cercava l'aprovació pontifícia de la congregació, va viatjar a Roma, on va conèixer Piotr Semenenko, un dels fundadors de la Congregació de la Resurrecció. De tornada a casa, va fer nit a Jazłowiec, on va tenir l'oportunitat de tractar amb Marcelina Darowska.
Els últims anys de la seva vida Białecka va tenir moltes dificultats per continuar amb l'obra de les germanes dominiques, va pensar fins i tot a fusionar l'institut amb el Segon Orde de Sant Domènec, tanmateix, sota la direcció espiritual del resurreccionista Józef Weber i del bisbe Łukasz Solecki, va desistir d'aquesta idea i va aconseguir l'aprovació pontifícia el 25 de gener de 1885 per part del Papa Lleó XIII.

## Culte

La causa per a la beatificació i canonització de Róża Kolumba Białecka fou introduïda a l'arxidiòcesi de Przemyśl el 3 de novembre de 1988 per l'arquebisbe Ignacy Marcin Tokarczuk. El 14 de febrer de 1992 la competència va passar a la diòcesi de Roma. El 20 de desembre de 2004 el Papa Joan Pau II va declarar-la venerable i, segons el procés de l'Església Catòlica, la causa està a l'espera d'un miracle, atribuït per la seva intercessió.

## Referències

* 1 2 3 Piccari, 1976, coll. 824.
* 1 2 «1887» (en anglès). Hagiography circle. [Consulta: 27 abril 2019].
* ↑ Bar i Steinig, 1985, p. 89-90.
# Denominacions col·lectives de grups d'elements de característiques similars

Denominacions col·lectives de grups d'elements de característiques similars és el terme usat per la IUPAC per descriure la nomenclatura per la categorització dels elements químics.
Els següents noms estan aprovats per la IUPAC:
* Metalls alcalins - els metalls del grup 1: Li, Na, K, Rb, Cs, Fr.
* Metalls alcalinoterris - els metalls del grup 2: Be, Mg, Ca, Sr, Ba, Ra.
* Pnicurs - els elements del grup 15: N, P, As, Sb, Bi.
* Calcògens- els elements del grup 16: O, S, Se, Te, Po.
* Halògens - els elements del grup 17: F, Cl, Br, I, At.
* Gasos nobles - els elements del grup 18: He, Ne, Ar, Kr, Xe, Rn.
* Lantànids o lantanoides - elements 57-71: La, Ce, Pr, Nd, Pm, Sm, Eu, Gd, Tb, Dy, Ho, Er, Tm, Yb, Lu.
* Actínids o actinoides - elements 89-103: Ac, Th, Pa, U, Np, Pu, Am, Cm, Bk, Cf, Es, Fm, Md, No, Lr.
* Terres rares - Sc, Y i els lantanoides.
* Metalls de transició - elements dels grups 3 al 12.

## Noms a la Viquipèdia

La Viquipèdia fa servir el sistema híbrid següent en la majoria d'articles relacionats amb la taula periòdica i els elements químics:
* Els grups de sobre, acceptats per la IUPAC, excepte els grups de terres rares, pnicurs i calcògens (és a dir: metalls alcalins, metalls alcalinoterris, halògens, gasos nobles, lantànids, actínids i metalls de transició).
* Els elements que sobren s'agrupen així:
** Metal·loides - B, Si, Ge, As, Sb, Te.
** Metalls del bloc p - metalls que no es poden categoritzar enlloc més: Al, Ga, In, Sn, Tl, Pb, Bi, Po.
** Altres no metalls - no metalls que no es poden categoritzar enlloc més: H, C, N, O, P, S, Se.

## Noms d'ús quotidià

D'altra banda, hi ha molts altres noms de grups d'elements que s'utilitzen quotidianament i d'altres que han estat molt usats històricament. Alguns exemples són els següents:
* Metalls preciosos - metalls no radioactius d'alt valor econòmic.
* Grup del platí - Ru, Rh, Pd, Os, Ir, Pt.
* Metalls nobles - grup de metalls generalment resistents a la corrosió. Sol incloure Ag, Au i els metalls del grup del platí.
* Metalls pesants - grup de metalls definits segons la seva densitat, nombre atòmic o toxicitat elevada.
* Metalls nadius - metalls que surten purs a la natura, incloent-hi els metalls nobles i d'altres com Sn i Pb.
* Metalls de posttransició - metalls amb subcapes d completes a la dreta dels tres elements de transició: Zn, Ga, Cd, In, Sn, Hg, Tl, Pb, Bi.
* Metalls pobres - de vegades usat per referir-se als metalls del bloc p: Al, Ga, In, Tl, Sn, Pb, Bi.
* Elements transurànics - elements amb nombres atòmics més grans de 92.
* Elements transactínids - elements posteriors als actínids, nombres atòmics més grans de 103.
* Elements transplutònics, elements amb nombres atòmics més grans de 94.
* Actínids menors - actínids que es troben en el fuel nuclear, excepte U i Pu: Np, Am, Cm.
* Superactínids - sèries hipotètiques dels elements 121 al 153, els quals inclouen un bloc g (predit) de la taula periòdica.

## Referències

* ↑ IUPAC Provisional Recommendations for the Nomenclature of Inorganic Chemistry (2004) (anglès)

## Vegeu també

* Taula periòdica
* Grup de la taula periòdica
# Alfons Van Brandt

Alfons Van Brandt (24 de juny de 1927 - 24 d'agost de 2011) fou un futbolista belga.

## Selecció de Bèlgica

Va formar part de l'equip belga a la Copa del Món de 1954.

## Referències

* ↑ Mamrud, Roberto. «Belgium - Record International Players». RSSSF, 16-07-2009. [Consulta: 21 octubre 2009].
* ↑ Alfons Van Brandt Fitxa i estadístiques a la FIFA
# Santa Cruz del Retamar

Santa Cruz del Retamar és un municipi de la província de Toledo, a la comunitat autònoma de Castella la Manxa. Limita amb Villa del Prado, en la província de Madrid, i Méntrida, La Guardia, Las Ventas de Retamosa, Fuensalida, Portillo de Toledo, Maqueda, Quismondo, Escalona i Almorox, a la de Toledo.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 1.933 | 1.942 | 1.974 | 1.971 | 2.017 | 2.068 | 2.137 | 2.152 | 2.129 | 2.555 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Félix Merchán Benayas | Independent | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Antonio Beneytez Nombela | AP/PDP/UL | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Antonio Beneytez Nombela | PP | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Antonio Beneytez Nombela | PP | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | José Carlos Fernández Fernández | PP | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | José Carlos Fernández Fernández | PP | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | José Carlos Fernández Fernández | PP | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Alberto Emmanuel Fernández González | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Toledo (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Santa Domenica Talao

Santa Domenica Talao és un municipi italià, dins de la província de Cosenza. L'any 2007 tenia 1.300 habitants. Limita amb els municipis d'Orsomarso, Papasidero, Praia a Mare, San Nicola Arcella i Scalea.

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial de Santa Domenica Talao (en italià)
# Satartia

Satartia és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 68 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Satartia tenia 68 habitants, 28 habitatges, i 22 famílies. La densitat de població era de 175 habitants per km².
Dels 28 habitatges en un 25% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,3% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 17,9% no eren unitats familiars. En el 14,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,7.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,6% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 22,1% entre 25 i 44, un 38,2% de 45 a 60 i un 16,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.875 $ i la renda mediana per família de 43.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 38.333 $. La renda per capita de la població era de 17.073 $. Cap de les famílies i el 4,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Satartia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Satartia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# San Salvador de Valdediós

L'església de San Salvador de Valdediós, coneguda popularment com «el Conventín», s'alça a la vall de Valdediós, en el terme municipal de Villaviciosa (Astúries), al costat del Monestir de Santa María de Valdediós. És un monument representatiu de l'arquitectura asturiana posramirense que anuncia ja l'estil romànic.
No hi ha certesa sobre quan es va erigir aquesta església la construcció de la qual s'atribueix d'ordinari al rei Alfons III d'Astúries, encara que bé pogués ser que a aquest monarca solament es degués la galeria porticada adossada al temple tardanament i alguns detalls ornamentals. Del que no hi ha dubte és de la data de la consagració efectuada sota el seu regnat i que va quedar gravada en una làpida de marbre on s'afirma que va succeir «SUB ERA DCCCCXXX», és a dir, l'any 930 de l'era augusta, equivalent a l'any 892 de la nostra era cristiana. De la solemnitat de l'acte dona prova el fet que assistissin, segons aquesta mateixa inscripció lapidària, els bisbes Rossend I de Mondoñedo, Nausto de Coïmbra, Sisenando d'Iria, Ranulfo d'Astorga, Argimiro de Lamego, Recaredo de Lugo i Eleca de Saragossa.
Les tres naus es cobreixen amb voltas de canó que carreguen sobre els murs exteriors amb contraforts i sobre les dues arcuacions que separen longitudinalment les naus. Estan formades aquestes arcuacions per arcs de mig punt suportats per massissos pilars de secció quadrada. El pòrtic lateral també posseeix volta de canó, però en aquest cas reforçada per arcs faixons. Els absis són també voltats a una alçada inferior a la de la nau respectiva.
A l'exterior es reflecteix l'ordre compositiu de l'edificació: la nau central sobresortint en alçada sobre les laterals; els contraforts ben marcats al mur nord i a la façana occidental separant les naus; el perllongament de la capçalera de la nau principal sobre les contigües; el campanar de cadireta acabat en un merlet d'estil califal; les obertures d'accés al nàrtex i al pòrtic lateral, tots dos sota arc de mig punt; i el gran nombre de finestres per proporcionar una adequada il·luminació a totes les estances: n'hi ha de simple espitllera, senzilles d'un sol arc, geminades d'arcs visigòtics emmarcats per un arrabà, amb gelosia d'aprimorada traceria, i una finestra de triple arc a l'absis central.

## Bibliografia

* Fernández Conde, Francisco Javier: La época de Alfonso XX y San Salvador de Valdediós, Universidad de Oviedo, Servicio de Publicaciones, 1994, ISBN 84-7468-830-2 (en castellà)
# San Salvatore Monferrato

San Salvatore Monferrato és un municipi al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont (Itàlia). Pertanyen al municipi les frazioni de Fosseto, Frescondino, Piazzolo, Salcido, Valdolenga i Valparolo. San Salvatore Monferrato limita amb els municipis d'Alessandria, Castelletto Monferrato, Lu, Mirabello Monferrato, Quargnento i Valenza.

## Galeria

* Vista del poble
* La Torre
* Façana de l'església de Sant Martí
# San Salvador del Valledor

San Salvador del Valledor és una parròquia del conceyu asturià d'Allande. Té una superfície de 39,46 km² i una població de 69 persones (INE, 2011) repartides en els 10 nuclis que la formen.
Limita al nord amb San Martín del Valledor, a l'est amb Cangas del Narcea, al sud amb Ibias i Cangas del Narcea i a l'oest amb Negueira de Muñiz en la província de Lugo.
El seu codi postal és el 33887.

## Entitats de població

* As Grobas
* Barras
* Bustarel
* Collada
* Fonteta
* San Salvador
* Trabaces
* Villalaín (Vilalaín en asturià)
* Villanueva (Vilanova en asturià)

## Enllaços externs

* Pàgina sobre el poble de San Salvador del Valledor Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.