OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fluid incompressible

Es diu fluid incompressible quan el volum d'un fluid roman constant sota l'acció d'una pressió externa.
Flux incompressible no implica que el fluid en ell mateix sigui incompressible. Flux incompressible implica que la densitat romangui constant dins una parcel·la de fluid que es mou amb la velocitat del fluid.

## Existència

De fet, tots els fluids són compressibles, alguns més que d'altres. La compressibilitat d'un fluid mesura la variació del volum d'una certa quantitat de fluid quan està subjecte a la pressió exterior. La compressibilitat de l'aigua (i de tots els líquids) és molt feble. Es pot per exemple, utilitzar una xeringa sense agulla, omplir-la amb aigua i tapar l'obertura amb el polze i aleshores no es podrà moure el pistó.

## En forma matemàtica

Per simplificar les equacions de la mecànica de fluids, sovint s'assumeix que els líquids són incompressibles. Això és vàlid en el cas en què el nombre de Mach del flux sigui baixa. En termes matemàtics, la incompressibilitat es tradueix per una massa volúmica constant:
$\rho =\rho _{0}={\textrm {constant}}$
L'equació de conservació de les masses pren aleshores una forma simple:
sota la forma integral sobre una superfície tancada :
$\iint _{S}{\vec {v}}\cdot {\vec {n}}\mathrm {d} S=0$
que indica la igualtat dels volums que entren i que surten
Sota forma local, $\mathrm {div} {\vec {v}}=0$
L'última propietat del camp de velocitat és fonamental i permet l'ús d'un gran nombre d'eines matemàtiques. Mostra en particular que en les geometries bidimensionals o cilíndriques el camp de velocitates pot escriure aleshores com la rotacional d'una funció de corrent.
Més concretament, la incompressibilitat d'un fluid implica que el dèbit volúmi $vS$ dins una conducció de secció variable $S$ és constant. En una contracció, la velocitat augmenta, en una expansió aquesta disminueix. El teorema de Bernoulli mostra aleshores que la pressió disminueix en una contracció. És l'efecte Venturi, que s'aplica per exemple en la bomba d'aigua, dispositiu utilitzat per a crear un buit parcial en un recipient.

## Cas dels gasos

La suposició de fluid incompressible pot ser utilitzada per als fluxos de gas, sempre que el nombre de Mach sigui feble.

## Referències

* Durran, D.R. (1989). "Improving the Anelastic Approximation". Journal of the Atmospheric Sciences 46 (11): 1453–1461. Bibcode:1989JAtS...46.1453D. doi:10.1175/1520-0469(1989)046<1453:ITAA>2.0.CO;2. ISSN 1520-0469.
* Jump up ^ Almgren, A.S.; Bell, J.B.; Rendleman, C.A.; Zingale, M. (2006). "Low Mach Number Modeling of Type Ia Supernovae. I. Hydrodynamics". Astrophysical Journal 637 (2): 922–936. arXiv:astro-ph/0509892. Bibcode:2006ApJ...637..922A. doi:10.1086/498426.
# Fluid newtonià

Un fluid newtonià és un fluid que si se sotmet a un cert esforç tallant dona com a resultat un gradient de velocitats proporcional a la viscositat dinàmica del fluid, de manera que la velocitat s'anul·la a la superfície fixa en contacte amb el fluid.
Aquesta classificació de fluids deu el nom al físic Isaac Newton, en referència a la relació entre l'esforç tallant i el camp de velocitats que apareix en els fluids viscosos en aparèixer el moviment.
La majoria dels líquids de la vida quotidiana, com ara l'aigua, són fluids newtonians. En cas de no aplicar-se la definició anterior, s'anomenen fluids no newtonians.

## Comportament del flux

El camp de velocitats bidimensional en fluids newtonians es representa segons la següent fórmula:
    $\tau =\mu {\frac {dv}{dy}},$
On:
* τ és l'esforç tallant.
* μ és el coeficient de viscositat.
* v és la velocitat.
* y és l'ordenada en un eix perpendicular a l'esforç tallant, amb origen en el contorn fix del fluid.

## Vegeu també

* Viscositat
* Fluid no newtonià

## Referències

* ↑ «Aeronautics – Fluid Dynamics – Level 3 (Flow Equations)» (en anglès). Allstar Network: Aeronautics Learning Laboratory for Science, Technology and Research., Juny 2009. Arxivat de l'original el 2017-11-29. [Consulta: 23 març 2010].
# Tessel·lació triangular

En geometria, una tessel·lació triangular és una de les tres tessel·lacions regulars del pla euclidià. Com que l'angle intern del triangle equilàter és de 60 graus, sis triangles incidents en un punt ocupen els 360 graus complets. La tessel·lació triangular té un símbol de Schläfli de {3,6}.
Conway l'anomena deltilla, a partir de la forma de la lletra grega delta (Δ). També es pot anomenar kishextilla per una operació kis que afegeix un punt central i triangles per reemplaçar les cares d'una hextilla.
És una de les tres tessel·lacions regulars del pla; les altres dues són la tessel·lació quadrada i la tessel·lació hexagonal.

## Bibliografia

* Coxeter, H.S.M. Regular Polytopes, (3rd edition, 1973), Dover edition, ISBN 0-486-61480-8 p. 296, Table II: Regular honeycombs
* Grünbaum, Branko ; and Shephard, G. C.. Tilings and Patterns. Nova York: W. H. Freeman, 1987. ISBN 0-7167-1193-1. (Chapter 2.1: Regular and uniform tilings, p. 58-65, Chapter 2.9 Archimedean and Uniform colorings pp. 102–107)
* Williams, Robert. The Geometrical Foundation of Natural Structure: A Source Book of Design. Dover Publications, Inc, 1979. ISBN 0-486-23729-X. p35
* John H. Conway, Heidi Burgiel, Chaim Goodman-Strass, The Symmetries of Things 2008, ISBN 978-1-56881-220-5 Arxivat 2010-09-19 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W., «Triangular Grid» a MathWorld (en anglès).
* Weisstein, Eric W., «Regular tessellation» a MathWorld (en anglès).
* Weisstein, Eric W., «Uniform tessellation» a MathWorld (en anglès).
* Klitzing, Richard. «2D Euclidean tilings x3o6o - trat - O2» (en anglès).
# Tessel·lació quadrada xata

En geometria, la tessel·lació quadrada xata és una tessel·lació semiregular del pla euclidià. Hi ha tres triangles i dos quadrats en cada vèrtex. Té un símbol de Schläfli de s{4,4}.
Conway l'anomena quadrilla xata
Hi ha tres tessel·lacions regulars i vuit semiregulars del pla. Aquesta tessel·lació és similar a la tessel·lació triangular elongada que també té tres triangles i dos quadrats en cada vèrtex, però en un ordre diferent.

## Referències

* ↑ Conway, 2008, p.288 table

## Bibliografia

* Grünbaum, Branko ; and Shephard, G. C.. Tilings and Patterns. Nova York: W. H. Freeman, 1987. ISBN 0-7167-1193-1. (Chapter 2.1: Regular and uniform tilings, p. 58-65)
* Williams, Robert. The Geometrical Foundation of Natural Structure: A Source Book of Design. Dover Publications, Inc, 1979. ISBN 0-486-23729-X.
* John H. Conway, Heidi Burgiel, Chaim Goodman-Strass, The Symmetries of Things 2008, ISBN 978-1-56881-220-5
* Keith Critchlow, Order in Space: A design source book, 1970, p. 69-61, Pattern Q₂, Dual p. 77-76, pattern 6
* Dale Seymour and Jill Britton, Introduction to Tessellations, 1989, ISBN 978-0866514613, pp. 50–56

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W., «Semiregular tessellation» a MathWorld (en anglès).
# Tessel·lació triangular elongada

En geometria, la tessel·lació triangular elongada és una tessel·lació semiregular del pla euclidià. Hi ha tres triangles i dos quadrats en cada vèrtex. Té un símbol de Schläfli de {3,6}:e.
Conway l'anomena quadrilla isoxata.
Hi ha tres tessel·lacions regulars i vuit semiregulars del pla. Aquesta tessel·lació és similar a la tessel·lació quadrada xata que també té tres triangles i dos quadrats en cada vèrtex, però en un ordre diferent.

## Referències

* ↑ Conway, 2008, p.288 table

## Bibliografia

* Grünbaum, Branko ; and Shephard, G. C.. Tilings and Patterns. Nova York: W. H. Freeman, 1987. ISBN 0-7167-1193-1. (Chapter 2.1: Regular and uniform tilings, p. 58-65)
* Williams, Robert. The Geometrical Foundation of Natural Structure: A Source Book of Design. Dover Publications, Inc, 1979. ISBN 0-486-23729-X.
* John H. Conway, Heidi Burgiel, Chaim Goodman-Strass, The Symmetries of Things 2008, ISBN 978-1-56881-220-5
* Keith Critchlow, Order in Space: A design source book, 1970, p. 69-61, Pattern Q₂, Dual p. 77-76, pattern 6
* Dale Seymour and Jill Britton, Introduction to Tessellations, 1989, ISBN 978-0866514613, pp. 50–56

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W., «Uniform tessellation» a MathWorld (en anglès).
* Weisstein, Eric W., «Semiregular tessellation» a MathWorld (en anglès).
* Klitzing, Richard. «2D Euclidean tilings elong(x3o6o) - etrat - O4» (en anglès).
# Faisà crestat de Malàisia

El faisà crestat de Malàisia (Lophura ignita rufa) és una espècie d'ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que és considerat per diversos autors una subespècie de Lophura ignita. Viu a les zones zones forestals de les terres baixes, sovint prop dels rius, des de l'extrem sud de Myanmar, a través de Tailàndia i Malàisia peninsular fins Sumatra i la propera illa de Bangka.

## Referències

* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 65. ISBN 978-84-16728-37-4.
# ICG

ICG té els següents significats:
* ICG Software, empresa multinacional catalana.
* International Crisis Group, organització no governamental dedicada a la resolució de conflictes internacionals.
# Districte de Grandson

El districte de Grandson és un dels antics 19 districtes del cantó suís de Vaud que va desaparèixer en la reforma del 2008. Els seus municipis van anar a parar al districte del Jura-Nord vaudois completament.

## Municipis

* Cercle de Concise
** Bonvillars
** Concise
** Corcelles-près-Concise
** Mutrux
** Onnens
** Provence
* Cercle de Grandson
** Champagne
** Fiez
** Fontaines-sur-Grandson
** Fontanezier
** Giez
** Grandevent
** Grandson
** Novalles
** Romairon
** Vaugondry
** Villars-Burquin
* Cercle de Sainte-Croix
** Bullet
** Mauborget
** Sainte-Croix
# Ranuncle arvense

El ranuncle arvense o botó d'or arvense (Ranunculus arvensis) és una espècie de planta del gènere ranuncle de distribució holàrtica i també present a tots els Països Catalans excepte Eivissa-Formentera.
És un teròfit de 15 a 40 cm d'alt, floreix de març a juliol. Les fulles inferiors són cuneïformes, dentades o lobulades, les fulles superiors estan profundament dividides en segments lanceolato-linears. Herba d'un verd clar, més o menys pubescent, flors de 4 a 15 mm de diàmetre, d'un groc clar.
El seu hàbitat són els camps de cereals, del litoral a l'estatge montà. Viu des del nivell del mar als 1300 metre d'altitud.

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans

## Enllaços externs

* Jepson Manual Treatment
* Flora of North America
* Photo gallery
# El Mallol (Viver)

El Mallol és una masia de Viver, al municipi de Viver i Serrateix (Berguedà), inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia orientada al sud-est del tipus II segons la classificació de J. Danés. Té la coberta a dues vessants i amb el carener perpendicular a la façana principal. És un edifici simètric de tres plantes sense ampliacions ni construccions annexes i construït amb pedra i tàpia. Les obertures es distribueixen de manera simètrica. Totes elles són fetes amb carreus i llindes de pedra o bé arcs rebaixats.

## Història

Sobre la porta principal de Cal Maiol consta la data 1904, tot i que sembla possible que l'edifici sigui anterior.

## Referències

* 1 2 «El Mallol». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2016].
# Leptodactylus labyrinthicus

Leptodactylus labyrinthicus és una espècie de granota que viu a l'Argentina, Bolívia, el Brasil, el Paraguai i Veneçuela.

## Referències

* Heyer, R., Mijares, A. & Baldo, D. 2004. Leptodactylus labyrinthicus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 de gener de 2008.
# Xarxet de l'illa de Campbell

El xarxet de l'illa de Campbell (Anas nesiotis) és una espècie d'ocell de la família dels anàtids (Anatidae) endèmic de les illes Campbell, al sud de Nova Zelanda.
# Bimetàl·lic

Un objecte bimetàl·lic és una peça metàl·lica composta per dos metalls diferents junts de manera ferma. Ans al contrari de l'aliatge, que és una barreja de a nivell molecular, els objectes bimetàl·lics consisteixen en dues capes de diversos metalls.
Com ambdós metalls tenen una dilatació tèrmica diferent, una peça dreta a una temperatura donada, pot corbar-se a una temperatura diferent: en variar la temperatura tendeix a flexionar cap al costat de menor coeficient d'expansió. Aquest moviment mecànic s'utilitza en instruments de mesura com termòstats bimetàl·lics, o antigament en bombetes d'incandescència intermitents i termòmetres de làmina bimetàl·lica.
També s'utilitza en tallacircuits mecànics, on el corrent que circula pel mateix bimetall l'escalfa i fa que s'obri al circuit limitant el corrent màxim. Moltes applicacions mecàniques de sensors bimetàl·lics s'han reemplaçat per sistemes magnetotèrmics o amb sensors electrònics, que permeten una precisó i una regulació millores.
S'utilitza també en catalitzadors bimetàl·lics. Altres objectes bimetàl·lics comuns, com ara llaunes cobertes d'acer. Per disminuir el cost i evitar que la gent les fongui pel seu metall, les monedes es componen sovint d'un metall barat cobert amb un metall més costós.

## Referències

* ↑ «Bimetàl·lic». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «bimetàl·lic -a». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.

## Vegeu també

* Monedes bimetàl·liques, fetes de dues metalls
* Bimetal·lisme, sistema monetari que accepta la doble unitat monetària d'or i d'argent
# Beilicats de Canik

Els beilicats de Canik (turc Canik beylikleri) és el nom que reberen un grup de petits principats oghuz al nord d'Anatòlia durant els segles xiv i xv.

## Rerefons

Després de la batalla de Köse dağ en 1243, els mongols il-khànide esdevingueren amos i senyors d'Anatòlia de facto. Els sultans seljúcides es convertiren en titelles dels il-khànides i els antics generals dels seljúcides, així com les tribus oghuz presents al reialme seljúcida que acceptaren la suzerania dels il-khànides, s'establiren com a principats semi-independents, anomenats beilicats. Però al bell mig de la Regió de la Mar Negra d'Anatòlia no hi havia un líder dominant i van ser fundats un seguit de beilicats per part de membres de la mateixa família. Aquests beilicats eren fins i tot més petits que els beilicats d'altres regions d'Anatòlia, i eren de fet vassalls nominals d'Eretna. Vivien en una lluita freqüent i la seva història és molt turbulenta. Els historiadors els anomenen a tots ells com a beilicats de Canik (en realitat, Canik és el nom d'un sistema muntanyós al mig de la regió de la Mar Negra, així com una de les municipalitats de segon nivell de la Gran Samsun).

## Beilicats

En la següent taula, els noms usualment fan referència al fundador del beilicat, (on el sufix -oğulları significa 'fills de') amb l'excepció de Bafra, que és el nom de la capital del beilicat.
| Nom del beilicat | Capital | Data d'acabament |
| Bafra | Bafra | 1460 |
| Hacıemiroğulları | Ordu | 1427 |
| Kubatoğulları | Ladik | 1428 |
| Kutluşah | Amasya | 1381 |
| Tacettinoğulları | Niksar | 1415 |
| Taşanoğulları | Merzifon | 1398 |
Tots els beilicats foren incorporats a l'Imperi Otomà.

## Els monarques

Alguns membres de les dinasties són:
    Kutluşah:
* Hacı Kutlu Şah Bey (1340-1361)
* Hacı Şâdgeldi Bey (1361-1381)
* Fahrüddîn Ahmed Bey (1381-1393)
    Tacettinoğulları (Tâcüddînoğulları)
* Tâcüddîn Doğan Şah (1308-1346)
* Tâcüddîn Bey (1346-1387)
* Mahmud Çelebi (1387-1423)
* Hüsâmüddîn Hasan Bey (1423-1425)
    Hacıemiroğulları (Bayramoğulları)
* Hacı Bayram Bey (1313-1331)
* Hacı Emir Bey (1331-1361)
* Süleyman Bey (1386-1392)

## Referències

* ↑ Türkçe bilgi (turc)
* ↑ Yılmaz Öztuna:Devletler ve Hanedanlar, Kültür bakanlığı, 1996, ISBN 975-1704-715 pp.86-87
Beilicats d'Anatòlia :
# Resolució 617 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 617 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 29 de juliol de 1988 després de recordar la resolució anterior del Consell de Seguretat de les Nacions Unides sobre el tema, així com l'estudi de l'informe del Secretari General de les Nacions Unides sobre la Força Provisional de les Nacions Unides a Líban (FPNUL) aprovada a la Resolució 426 (1978), el Consell va decidir prorrogar el mandat de la FPNUL durant sis mesos dies fins al 31 de gener de 1989.
El Consell va tornar a refermar el mandat de la Força i va demanar al Secretari General que informés sobre els progressos realitzats en relació amb l'aplicació de les resolucions 425 (1978) i 426 (1978).

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Conflicte Israel-Líban
* Guerra Civil Libanesa
* Conflicte del sud del Líban (1985-2000)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Delosperma

Delosperma és un gènere de plantes suculentes que conté un centenar d'espècies. Pertany a la família Aizoaceae. Són plantes nadiues del sud i est d'Àfrica.

## Algunes espècies

* Delosperma acuminatum
* Delosperma bosseranum
* Delosperma cooperi
* Delosperma congesta
* Delosperma echinatum
* Delosperma ecklonis
* Delosperma esterhuyseniae
* Delosperma floribunda
* Delosperma hallii
* Delosperma hallii aff. litorale St. Fancis Bay
* Delosperma harazianum
* Delosperma harazianum Shibam
* Delosperma herbeum
* Delosperma hirtum
* Delosperma lehmannii
* Delosperma lydenbergensae
* Delosperma nakurense
* Delosperma nubigenum
* Delosperma pageanum
* Delosperma pergamentaceum
* Delosperma tradescantioides
* Delosperma vinaceum

## Galeria d'imatges

* D. cooperi
* D. ecklonis
* D. herbeum
* D. lavisiae
* D. lehmannii
* D. lydenbergense
* D. tradescantioides

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Trout's Notes on Delosperma
* ↑ «Entheopedia entry on Delosperma bosseranum». Arxivat de l'original el 2011-07-26. [Consulta: 4 febrer 2013].
* ↑ Bussmann, R. W., et al. (2006). Plant use of the Maasai of Sekenani Valley, Maasai Mara, Kenya. J Ethnobiol Ethnomed 2 22.

## Enllaços externs

* Jepson Manual Treatment
* Flora of North America
* Notes on growing Delosperma
# Les Bâties

Les Bâties és un municipi francès situat al departament de l'Alt Saona i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 84 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Les Bâties era de 84 persones. Hi havia 32 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 37 habitatges, 33 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 36 eren cases i 1 era un apartament. Dels 33 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 2 en tenien tres, 7 en tenien quatre i 22 en tenien cinc o més. 26 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 14 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Les Bâties el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 12 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 46 persones, 39 eren actives i 7 eren inactives. De les 39 persones actives 32 estaven ocupades (19 homes i 13 dones) i 6 estaven aturades (3 homes i 3 dones). De les 7 persones inactives 5 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa de serveis.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un guixaire pintor.
L'any 2000 a Les Bâties hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Les Bâties a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Les Bâties a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Xarxet de Nova Zelanda

El xarxet de Nova Zelanda (Anas chlorotis) és un petit ànec que era considerat una subespècie d'Anas aucklandica. Habita les costes i zones humides properes de Nova Zelanda, a les illes del Nord, del Sud i Stewart.
# Taubert

Taubert és el nom dels següents personatges:
* Ernst Eduard Taubert (Regenwalde, Pomerània, 1838 - Berlín, 1934), compositor i crític musical
* Otto Taubert (Naumburg, 1833 - Torgau, 1903), compositor i literat alemany
* Wilhelm Taubert (Berlín, 1811 - 1891), compositor i director d'orquestra alemany
# Bengt Samuelsson

Bengt Samuelsson (Halmstad, 21 de maig de 1934 - Mölle, 5 de juliol de 2024) va ser un químic, metge i professor universitari suec guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1982.

## Biografia

Va néixer el 21 de maig de 1934 a la ciutat de Halmstad, població situada al comtat de Halland. Va estudiar química i medicina a l'Institut Karolinska d'Estocolm, on es va graudar el 1960. Posteriorment, va ampliar els seus estudis amb una estada a la Universitat Harvard dels Estats Units, i el 1967 va ser nomenat professor de química a l'Institut Reial de Veterinària i el 1973 de l'Institut Karolinska, on va ser degà del departament de química entre 1978 i 1983 i rector del centre des d'aquell any fins al 1995.
Era membre de l'Acadèmia Francesa de Ciències i de la delegació estrangera de la Royal Society de Londres.

## Recerca científica

Originalment s'interessava en el metabolisme del colesterol i els seus mecanismes de reacció. Després va realitzar juntament amb Sune Bergström un treball estructural sobre les prostaglandines, a partir del qual va dictaminar que eren el sistema de control de les cèl·lules. El tercer camp de recerca eren els productes de transformació de l'àcid araquidònic. Aquesta estudi li va permetre identificar els endoperòxids, tromboxans i leucotriens. Va estudiar així la química, bioquímica i biologia d'aquests compostos i llur funció de control biològic, de vital importància en àrees clíniques nombroses, especialment en trombosis, la inflamació i l'al·lèrgia.
L'any 1982 li va ser concedit el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia, juntament amb Sune Bergström i John Robert Vane pels seus treballs sobre les prostaglandines.

## Referències

* ↑ «Bengt Samuelsson». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1982» (en anglès). Nobel Media AB. [Consulta: 23 novembre 2020].
# Elie Onana

Elie Onana (Okola, 13 d'octubre de 1951 - Yaoundé, 2 d'abril de 2018) fou un futbolista camerunès de la dècada de 1970.
Fou internacional amb la selecció de futbol del Camerun amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1982.
Pel que fa a clubs, destacà a:
* 1968–1973 Santos Okola
* 1974–1976 Bafia Club
* 1977–1982 Federal Foumban
* 1983–1988 Canon Yaoundé
* 1988–1988 Santos Yaoundé

## Referències

* ↑ Elie Onana Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Perfil a footballdatabase.eu
* ↑ Onana Eloundou : les trois vies de Panka a camfoot.com
* ↑ Elie Onana a National-Football-Teams.com (anglès)