OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# University Place

University Place és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del July 1, 2008 tenia 30.345 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, University Place tenia 29.933 habitants, 12.149 habitatges, i 8.212 famílies. La densitat de població era de 1.377,5 habitants per km².
Dels 12.149 habitatges en un 34,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,6% hi vivien parelles casades, en un 12,7% dones solteres, i en un 32,4% no eren unitats familiars. En el 26,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 11,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.287 $ i la renda mediana per família de 60.401 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.452 $ mentre que les dones 30.045 $. La renda per capita de la població era de 25.544 $. Aproximadament el 6% de les famílies i el 7,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- University Place». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- University Place». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# University of Bolton Stadium

El University of Bolton Stadium és un estadi de futbol de la ciutat de Bolton, Anglaterra, dins del Gran Manchester. Actualment és la seu del Bolton Wanderers Football Club, club de la Premier League. L'estadi fou inaugurat el 1997 i té una capacitat de 28.723 espectadors, actualment és un dels estadis més nous d'Anglaterra.

## Enllaços externs

* Entrada a WorldStadiums.com Arxivat 2010-03-27 a Wayback Machine.
# University Park (Texas)

University Park és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 23.324 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, University Park tenia 23.324 habitants, 8.005 habitatges, i 5.291 famílies. La densitat de població era de 2.420,8 habitants per km².
Dels 8.005 habitatges en un 40,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,7% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 33,9% no eren unitats familiars. En el 27,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,26.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 16,4% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 7,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 92.778$ i la renda mediana per família de 140.573$. Els homes tenien una renda mediana de 100.000$ mentre que les dones 44.007$. La renda per capita de la població era de 63.414$. Aproximadament el 3,3% de les famílies i el 5,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- University Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- University Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Vanmanenia tetraloba

Vanmanenia tetraloba és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a Àsia. Va ser identificat per l'ictiòleg D.Y. May el 1978.

## Referències

* ↑ Torres, Armi G.; Bailly, Nicolas. «Vanmanenia tetraloba (Mai, 1978)» (en anglès). FishBase, s.d. [Consulta: 25 març 2022].
* ↑ Mai, D.Y.. [Identification of the fresh-water fishes of North Viet Nam] (en vietnamès). v. 1. Ha Noi: Scientific & Technology, 1978, p. 1-340, Pls. 1-48.

## Bibliografia

* Chen, Y. i W. Tang 2000. Homalopteridae: Gastromyzoninae, Homalopterinae. p. 438-567. A: P. Yue et al. (Eds). Fauna Sinica. Osteichthyes. Cypriniformes III. Science Press. Beijing. 1-661.
# Unión La Calera

El Club de Deportes Unión La Calera és un club de futbol xilè de la ciutat de La Calera. Va ser fundat el 26 de gener de 1954, després de la fusió dels tres equips de la ciutat. El color que identifica el club és el vermell, present al seu uniforme des de la seva fundació. Disputa els seus partits a l'Estadi Municipal Nicolás Chahuán Nazar.

## Palmarès

* 3 Lliga xilena de segona divisió: 1961, 1984, 2017.
* 2 Lliga xilena de tercera divisió: 1990, 2000.
* Subcampió de la Lliga xilena de futbol: 2020.
* Subcampió de la Segona Divisió de Xile: 1955, 2010.
* Subcampió de la Tercera Divisió de Xile: 1999.

## Jugadors destacats

* Elías Figueroa
* Christiane Endler
* Jorge Socías
* Osvaldo Castro

## Referències

* ↑ «Historia – UNION LA CALERA SADP» (en castellà). [Consulta: 31 gener 2022].
* ↑ «¡67 años de historia de Unión La Calera! Conoce cinco datos de los cementeros en su aniversario» (en castellà), 26-01-2021. [Consulta: 31 gener 2022].
# Vineland (Nova Jersey)

Vineland és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2007 tenia 58.505 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vineland tenia 56.271 habitants, 19.930 habitatges, i 14.210 famílies. La densitat de població era de 316,3 habitants/km².
Dels 19.930 habitatges en un 33,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,8% hi vivien parelles casades, en un 16,8% dones solteres, i en un 28,7% no eren unitats familiars. En el 23,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,7 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 29% entre 25 i 44, un 22,9% de 45 a 60 i un 14,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.076 $ i la renda mediana per família de 47.909 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.195 $ mentre que les dones 25.518 $. La renda per capita de la població era de 18.797 $. Aproximadament el 9,8% de les famílies i el 13,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vineland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vineland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Vinelz

Vinelz (Fenil en francès) és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat a l'antic districte d'Erlach i a l'actual districte administratiu del Seeland.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Vineuil

«Vineuil» té aquests significats:
* Vineuil (Indre), municipi al departament de l'Indre
* Vineuil (Loir i Cher), municipi al departament del Loir i Cher
* Vineuil-Saint-Firmin, municipi al departament de l'Oise (regió dels Alts de França)
* Cantó de Vineuil, cantó al districte de Blois del departament de Loir i Cher (França)
# Concepción Pérez Rivas

Concepción Pérez Rivas (Borriana, Plana Baixa, 1921 - segle XX) fou una anarquista valenciana.

## Biografia

Concepción Pérez Rivas va ser afiliada a la Confederació Nacional del Treball (CNT), de la qual va arribar a ser secretària de la Secció Femenina. També va ser membre de la Federació Ibèrica de les Joventuts Llibertàries. Aquesta darrera agrupació era una organització juvenil anarquista que fou creada l'any 1932, durant la Segona República a Madrid.
Durant la Guerra Civil, va contraure una unió lliure amb Eliseo Remolar. Les unions lliures eren compromisos voluntaris entre persones adultes, basades en el respecte i l'amor entre dues persones lliures i al marge de les subscrites mitjançant l'autorització de l'estat o l'església. L'amor lliure s'emmarcava dins de les relacions afectives dels anarquistes i de la lluita per l'emancipació de les dones, que comportava una proposta de reforma sexual que girava al voltant d'aquest concepte d'amor lliure i del control de la natalitat. L'amor lliure no admetia la idea de possessió, sinó que concebia les relacions entre dones i homes des de la igualtat i la llibertat, com a éssers autònoms i independents, units únicament pel sentiment d'estima. Tal com es formaven, aquestes unions podien dissoldre’s també lliurement, en extingir-se el sentiment de l'amor.
Concepción va ser acusada pels feixistes d'adhesió a la rebel·lió militar per ser militant anarquista, per haver participat activament en vagues abans del 16 de juliol de 1936, i per haver profanat sepultures en el cementiri de Borriana. També va ser acusada per haver contret matrimoni a l'ús llibertari amb el cap dels antifeixistes del seu poble. Per tot açò, va ser condemnada a una pena de vint anys de reclusió menor, mitjançant un consell de guerra una volta acabat el conflicte bèl·lic.
El seu nom va formar part doncs de la llarga llista de persones que van sofrir les represàlies, per haver-se posicionat a favor de la legalitat del govern republicà.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Concepción Pérez Rivas». Diccionari Biogràfic de Dones. Barcelona: Associació Institut Joan Lluís Vives Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Congrés

* Per a altres significats, vegeu «Congrés (desambiguació)».
En la política, un congrés (literalment "una reunió o assemblea de persones") és el nom del cos legislatiu d'un Estat que opera sota un sistema congressual (també anomenat sistema presidencialista) de govern. Un congrés, de manera més general, és qualsevol assemblea de persones que es reuneixen per discutir sobre temes d'interès comú.
Un congrés difereix d'un parlament (el cos legislatiu sota un sistema de govern Westminster o parlamentari) en què la iniciativa legislativa recau de manera quasi exclusiva sobre el primer, mentre que als sistemes parlamentaris el cap del govern de l'executiu, com a membre del parlament, pot proposar i participar de la legislació. En un sistema congressual, el poder executiu i el poder legislatiu són clarament diferenciats; el poder legislatiu és responsable de la proposició i aprovació de les lleis, mentre que el poder executiu és responsable d'aplicar-les. El congrés funciona com a branca independent de govern com a verificació i balanç entre els tres poders de govern (executiu, legislatiu i judicial). Ni el cap de l'executiu (anomenat president), ni els membres del gabinet, provenen del congrés.
A les repúbliques federades el congrés sovint s'anomena Congrés de la Unió o Congrés Nacional i és compost per dues cambres: una cambra alta (sovint anomenada "Senat") per a representar els estats que conformen la Unió amb el mateix pes de vot; i una cambra baixa (sovint anomenada Cambra de Diputats o Casa dels Representants) que representa als ciutadans per igual.
El terme "congrés" també es fa servir en alguns estats per referir-se a una de les dues cambres que exerceixen el poder legislatiu. Aquest és el cas d'Espanya, en què el parlament és anomenat Corts Generals, i una de les cambres que el componen és el Congrés dels Diputats (l'altra és el senat).

## Vegeu també

* Llista de legislatures per països
* Actes (reunió acadèmica)
* Acta (reunió)

## Enllaços externs

* Terminologia de fires i congressos al TERMCAT
# Congrés (Badalona)

El Congrés és un barri de Badalona (Barcelonès) que forma part del Districte V juntament Gorg, La Mora, Can Claris i El Raval. Limita amb Gorg, Sant Roc i La Salut.
Segons el padró municipal de 2013, la població del barri és de 3725 habitants, dels quals 1794 (48,2%) són homes i 1931 (51,8%) són dones. La població del barri representa un 1,7% del total de Badalona. La immigració al barri representa un 15,1% del total.
Té associació de veïns.

## Història

El barri neix de les noves promocions urbanístiques realitzades a partir de la promulgació del Pla General Metropolità de 1953 i la llei del sòl de 1956. En concret, fou fruit de l'activitat del Patronato de Viviendas del Congreso Eucarístico, promogut en aquesta dècada arran de la celebració del XXXV Congrés Eucarístic Internacional a Barcelona el 1952, que donà sentit a la promoció i que, a més, comptà amb el suport del bisbe de Barcelona Gregorio Modrego Casaus i de l'Associació Catòlica de Dirigents, que assumiren els càrrecs en la gestió del patronat.
La promoció de Badalona, anomenada Grup Sant Anastasi, va ser la segona en volum de construcció, amb un total de 1.505 habitatges que representaven el 23,48% del total, només per darrere del barri del Congrés de Barcelona. El període d'activitat es divideix entre 1963-1965, la primera; i 1969-1970, la segona. Per bé que la definició sociològica dels barris del patronat era la de crear un barri amb les mateixes característiques demogràfiques que a la resta de la ciutat i, per tant, no crear un gueto, facilitant la integració dels nous habitants, la realitat a Badalona fou que la promoció va ser construïda sobre un terreny lliure sense gaires predeterminacions i amb una estructura urbanística de blocs aïllats entre espais oberts amb una ordenació totalment lliure. Sense un projecte ben definit, el Congrés acabarà sent una polígon residencial resultant una repetició d'edificis, uns espais públics sense una funció clara i una manca de previsió en equipaments.

## Referències

* ↑ «Nomenclàtor 2020». Ajuntament de Badalona. Arxivat de l'original el 2021-09-05. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «Padró d'habitants 1/01/2013». Ajuntament de Badalona. [Consulta: 5 setembre 2013].
* ↑ «Associació de Veïns Congreso». Ajuntament de Badalona. Arxivat de l'original el 31 de desembre 2013. [Consulta: 30 desembre 2013].
* 1 2 Villarroya, Joan (director); AADD. Història de Badalona. Badalona: Museu de Badalona, 1999. ISBN 84-88758-03-0.
* 1 2 Checa i Artasu, Martí «L'activitat del Patronat d'Habitatges del Congrés Eucarístic a Terrassa». Terme, 21, 2006.
# Congrés Democràtic Popular de Gambella

El Congrés Democràtic Popular de Gambella/Gambela People's Democratic Congress fou un partit polític d'Etiòpia d'àmbit regional a Gambella i base ètnica anuak. Es va formar el 1998 amb dissidents o expulsats del Partit d'Alliberament Popular de Gambella/Gambela People's Liberation Party (GPLP) el 1998 quan aquest partit, delmat de diversos dirigents, fou forçat a aliar-se al Partit Unit Democràtic Popular de Gambella/Gambela People's Democratic Unity Party GPDUP, de base nuer, per formar el Front Democràtic Popular de Gambella/Gambela People's Democratic Front GPDF.
A les eleccions del 2000 va obtenir un èxit considerable, però llavors diversos membres foren empresonar i les eleccions anul·lades en alguns dels districtes on havia guanyat. El partit va quedar seriosament tocat, i finalment fou suprimit per decret federal el 2003 quan es van establir partits ètnics col·ligats en el Moviment Democràtic Popular de Gambella/Gambela People's Democratic Movement GPDM).

## Referències

* The December massacre in the Gambella region and its political aftermath; Analitycal Report, july 2004
# Éditions du Panama

Les Edicions de Panamà fou una editorial francesa eclèctica. El seu nom és un homenatge al poema de Cendrars, Panama ou mes 7 oncles d’Amérique
Fundada l'any 2004, per Jacques Binsztok (un veterà de l'Editorial Albin Michel, vingut d'edicions del Llindar després del rescat d'aquestes pel Grup la Martinière), i per Damien Serieyx, les edicions de Panamà publicaven 70 a 90 títols per any : ficció francesa i estrangera, literatura infantil i juvenil, llibres animats "pop up", assaig...
L'empresa es va posar en liquidació el juny de 2009 per ordre del tribunal de comerç de París.
Jacques Binsztok va crear una nova editorial el mateix any dins del grup Hugo&Cie : JBz&Cie.

## Autors destacats

* Edwige Antier
* Jean-François Bizot
* Philippe Delerm
* Hervé Hamon
* Aldo Naouri
* Hervé Tullet
* Louis-Stéphane Ulysse
* Raphaël Meltz
* Anne Sibran
* Jean-Michel Payet
* Daniel Mermet

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2009-03-18. [Consulta: 23 abril 2022].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-06-09. [Consulta: 23 abril 2022].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-06-09. [Consulta: 23 abril 2022].
* ↑ «[DIRECT #CharlieHebdo : Marche républicaine à Paris contre les attentats]». actualitte.com. Arxivat de l'original el 2010-12-08. [Consulta: 25 agost 2020]..
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-09-02. [Consulta: 23 abril 2022].
# Éditions du Seuil

Éditions du Seuil és una editorial francesa ubicada a París i fundada el 1935. Des del 2017 pertany al grup Média participations.
Publica sobretot llibres de filosofia i ciències humanes i és famosa per haver editat l'obra completa d'alguns intel·lectuals rellevants com Jacques Lacan, Roland Barthes, Philippe Sollers (fins al 1983, quan va passar a Éditions Gallimard), Edgar Morin, Maurice Genevoix i Pierre Bourdieu entre d'altres, a més de la sèrie de novel·les sobre Don Camilo de Giovannino Guareschi i el Llibre roig de Mao Zedong. Aquestes edicions, que van assolir unes xifres de vendes importants, li van permetre finançar obres d'abast més minoritari.

## Referències

* ↑ «Éditions du Seuil», 12-08-2011. Arxivat de l'original el 2011-08-12. [Consulta: 19 maig 2022].
* ↑ «Le Seuil» (en francès). [Consulta: 19 maig 2022].
# Constantino Salinas Jaca

Constantino Salinas Jaca (Altsasu, Navarra, 12 de desembre de 1886 - Buenos Aires, 14 d'octubre de 1966) va ser un metge i polític socialista navarrès.

## Biografia

Fill d'un alcalde liberal d'Altsasu, va estudiar medicina a Saragossa. Entre 1903 i 1918 va militar en les files republicanes i des de llavors al PSOE. També va ser membre de la maçoneria des de 1923.
Va ser escollit regidor d'Altsasua en les eleccions del 12 d'abril de 1931, i després de la constitució de l'ajuntament, tinent d'alcalde. Després de la proclamació de la República, el Govern provisional el va nomenar vicepresident de comissió gestora de la Diputació Foral de Navarra, escollida sota la monarquia. Des del seu càrrec en la Diputació, va gestionar el trasllat a l'hospital construït al costat de Barañain, l'Hospital de Navarra, als nens que estaven a l'orfenat.
Partidari de l'Estatut d'Autonomia Basc-Navarrès, va presidir l'Assemblea de Municipis, que es va celebrar a Pamplona el 19 de juny de 1932.
Salinas pertanyia a la facció prietista del PSOE, enfrontada a la caballerista, que el seu màxim dirigent a Navarra era Ricardo Zabalza Elorga. A l'octubre de 1934, després de la Revolució va ser empresonat. Va ser el representant socialista al Front Popular Navarrès i candidat a les eleccions generals espanyoles de 1936, sense aconseguir escó. Aquest any dirigia el periòdic de la UGT a Navarra, Trabajadores!!. Va denunciar els entrenaments que els requetés realitzaven a la serra d'Urbasa.
Després del cop d'estat a la Segona República Espanyola es va traslladar a Guipúscoa. Durant la Guerra Civil va tenir càrrecs d'administració sanitària. A Bilbao va ser nomenat Director General d'Hospitals d'Euskadi i a Santander, en la retirada va organitzar l'Hospital Magdalena. En caure aquest front s'exiliaria primer a França per tornar després al territori republicà a Catalunya abans d'emigrar a l'Argentina, en 1941. Va estar a la Patagonia va estar fins a 1952 com a metge de Salut Pública. Des d'allí va presidir el Consell de Navarra (constituït en 1945), en una síntesi de basquistes del socialisme i el nacionalisme republicà.
Va ser condemnat en rebel·lia a 12 anys pel Tribunal Especial per a la Repressió de la Maçoneria i el Comunisme en sentència del 5 de maig de 1945 per realitzar activitats maçòniques.
Va ser consogre de Niceto Alcalá Zamora quan una de les seves filles es va casar amb un fill de l'expresident de la República. Alcalá Zamora, alhora, també era consogre de Gonzalo Queipo de Llano que s'havia revoltat contra la República.
Va morir a l'exili en Buenos Aires, Argentina el 14 d'octubre de 1966.

## Bibliografia

* José Andrés Gallego y María Andrés Urtasun. «Cambios mentales y sociales». A: Historia Ilustrada de Navarra. Pamplona: Diario de Navarra, 1993. ISBN 84-604-7413-5.

## Enllaços externs

* Universitat de Navarra Arxivat 2009-12-14 a Wayback Machine.
* Entrada de Constantino Salinas a l'Enciclopedia Digital Ilustrada del País Vasco - "Auñamendi"
# Conill de Florida

El conill de Florida (Sylvilagus floridanus) és un conill del gènere Sylvilagus. És una de les espècies de conill més comunes de Nord-amèrica. És d'un color tacat marró-vermell o marró-gris, té unes grans potes posteriors, orelles llargues i una curta cua estufada i blanca. La part ventral és blanca. Té una taca de color rovellat a la cua.

## Referències

Espècies vivents de lagomorfs :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Euarchontoglires :
Ochotonidae :
Leporidae :
Categoria :
# Conill de Nuttall

El conill de Nuttall (Sylvilagus nuttallii) és una espècie de mamífer de la família Leporidae que viu a Nord-amèrica. Concretament es troba al Canadà als estats d'Alberta, Columbia Britànica i Saskatchewan i als Estats Units d'Amèrica als estats d'Arizona, Califòrnia, Colorado, Idaho, Montana, Nebraska, Nevada, Nou Mèxic, Dakota del Nord, Dakota del Sud, Oregon, Utah, Washington i Wyoming. Pot viure en una gran varietat d'hàbitats, encara que normalment al nord habita en zones amb artemísia i al sud en zones boscoses. La gestació dura entre 28 i 30 dies; la femella pot tenir entre dues i cinc ventrades cada any amb un nombre d'entre quatre i sis cries per ventrada.
Fou anomenat en honor del botànic i zoòleg britànic Thomas Nuttall.

## Referències

* 1 2 3 «Sylvilagus nuttallii» (en anglès). IUCN Red List. [Consulta: 15 agost 2014].
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 295. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents de lagomorfs :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Euarchontoglires :
Ochotonidae :
Leporidae :
Categoria :
# Corb marí de les Auckland

El corb marí de les Auckland (Leucocarbo colensoi) és un ocell marí de la família dels falacrocoràcids (Phalacrocoracidae) que habita penya-segats de les illes Auckland.
# Corb marí de l'Índia

El corb marí de l'Índia (Phalacrocorax fuscicollis) és una espècie d'ocell de la família dels falacrocoràcids (Phalacrocoracidae).

## Hàbitat i distribució

No és habitual al mar, habitant en aiguamolls, llacs, rius i pantans al Pakistan, l'Índia, Sri Lanka, sud de Myanmar, centre i sud-est de Tailàndia, Cambodja i sud del Vietnam.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Termcat