OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Étais

Étais és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 88 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Étais era de 88 persones. Hi havia 36 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 49 habitatges, 37 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 8 estaven desocupats. Tots els 49 habitatges eren cases. Dels 37 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 4 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 2 en tenien tres, 13 en tenien quatre i 20 en tenien cinc o més. 29 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 13 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Étais el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 8 |
| 12 | 60 a 64 | 8 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 48 persones, 31 eren actives i 17 eren inactives. De les 31 persones actives 29 estaven ocupades (18 homes i 11 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 17 persones inactives 5 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de construcció.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un paleta.
L'any 2000 a Étais hi havia 6 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 747 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Étais a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Étais a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Competència d’autonomia i iniciativa personal

La competència d'autonomia i iniciativa personal, en l'àmbit de les competències bàsiques, es refereix, d'una banda, a l'adquisició de la consciència i aplicació d'un conjunt de valors i actituds personals interrelacionades, com la responsabilitat, la perseverança, el coneixement de si mateix i l'autoestima, la creativitat, l'autocrítica, el control emocional, la capacitat d'elegir, de calcular riscos i d'afrontar els problemes, així com la capacitat de demorar la necessitat de satisfacció immediata, d'aprendre de les errades i d'assumir riscos.
De l'altra banda, remet a la capacitat d'elegir amb criteri propi, d'imaginar projectes, i de portar endavant les accions necessàries per desenvolupar les opcions i plans personals .en el marc de projectes individuals o col·lectius. responsabilitzant-se, tant en l'àmbit personal, com en el social i laboral. Suposa poder transformar les idees en accions, és a dir, proposar-se objectius i planificar i portar a terme projectes individuals o col·lectius. Requereix, per tant, poder reelaborar els plantejaments previs o elaborar noves idees, buscar solucions i portar-les a la pràctica. A més, analitzar possibilitats i limitacions, conèixer les fases de desenvolupament d'un projecte, planificar, prendre decisions, actuar, avaluar el que s'ha fet i autoavaluar-se, extreure'n conclusions i valorar les possibilitats de millora.
Exigeix, per tot això, tenir una visió estratègica dels reptes i oportunitats que ajudi a identificar i complir objectius i a mantenir la motivació per aconseguir l'èxit en les tasques escolars i els projectes personals.
A més, comporta una actitud positiva cap al canvi i la innovació que pressuposa flexibilitat de plantejaments, podent comprendre aquests canvis com a oportunitats, adaptar-s'hi críticament i constructivament, afrontar els problemes i trobar solucions en cada un dels projectes vitals que s'emprenen. En la mesura que l'autonomia i la iniciativa personal involucra sovint altres persones, aquesta competència obliga a disposar d'habilitats socials per a relacionar-se, cooperar i treballar en equip: posar-se en el lloc de l'altre, valorar les idees d'altri, dialogar i negociar, l'assertivitat per fer saber adequadament a les altres persones les pròpies decisions, i treballar de forma cooperativa i flexible.
Una altra dimensió important d'aquesta competència, molt relacionada amb aquesta vessant més social, està constituïda per aquelles habilitats i actituds relacionades amb el lideratge de projectes, que inclouen la confiança en un mateix, l'empatia, l'esperit de superació, les habilitats per al diàleg i la cooperació, l'organització de temps i tasques, la capacitat d'afirmar i defensar drets o l'assumpció de riscos.

## Referències

* ↑ Carretero Torres, María Reyes; Pérez Cabany, María Luisa «Competència d'autonomia i iniciativa personal». Revista Catalana de Pedagogia, vol.7, 2009-2010, pàg. 163-176. DOI: 0.2436/20.3007.01.51 [Consulta: 13 abril 2014].
# Comunitat (desambiguació)

«Comunitat» té aquests significats:
* Comunitat d'individus, que comparteixen elements en comú.
* Comunitat (ecologia), un conjunt de poblacions de diferents espècies.
* Comunitat autònoma, una organització territorial d'Espanya.
* Comunitat virtual, cibergrup o xarxa social sostinguda per ordinador.
Viccionari
# Club Sportivo Luqueño

L'Sportivo Luqueño és un club de futbol de la ciutat de Luque, Paraguai. Juga de local a l'Estadi Feliciano Cáceres amb una capacitat de 27.000 espectadors.

## Història

L'Sportivo Luqueño va néixer per la fusió de tres clubs de la lliga luquenya, el Marte Atlético, el General Aquino i el Vencedor, l'1 de maig de 1921. El club guanyà dos campionats paraguaians els anys 1951 i 1953, i es proclamà campió del torneig d'obertura del 2007, però no assolí el campionat del país en ser derrotat pel campió del clausura, el Club Libertad, a la final. Ha guanyat fins en sis ocasions el subcampionat nacional.
El club és conegut com a Kuré Luque, per la cria de porcs a la ciutat per alemanys, causa del fet que la ciutat de Luque és famosa pels seus porcs (Kuré en guaraní).
Els colors del club són el groc i el blau, els mateixos de la bandera de la ciutat.

## Equip espònsor

| Període | Proveïdor |
| 1984 - 1988 | Textil Parana |
| 1989 - 1991 | Puma |
| 1992 | Lotto Sport |
| 1993 | Le Coq Sportif |
| 1994 | Lotto Sport |
| 1995 | Puma |
| 1996 | Lotto Sport |
| 1997 - 1999 | Puma |
| 2000 - 2001 | Topper |
| 2002 - 2005 | Puma |
| 2006 | Lotto Sport |
| 2007 - 2019 | Puma |
| 2020 | Lotto Sports |
| 2021 | Kyros Sports |
Al pit un escut amb les inicials C.S.L. i tres estrelles daurades inclosos a finals dels anys 90, representen als tres clubs que es van fusionar per a la creació d'al club, "Mart Atlètic", "El Vencedor" i "Gral. Aquino", amb pantalons curts blaus i mitjanes blaves o grogues.

## Jugadors destacats

* Aurelio González
* Jose Parodi
* Silvio Parodi
* Dionisio Arce
* José Luis Chilavert
* Julio Cesar Romero "Romerito"
* Raúl Vicente Amarilla
* Pablo Aguilar
* Maxi Biancucchi

## Palmarès

* Lliga paraguaiana de futbol (2): 1951, 1953
** També guanyà el campionat d'Apertura 2007
* Segona divisió paraguaiana de futbol (4): 1924, 1956, 1964, 1968

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2012-01-19 a Wayback Machine.
* Sportivo Luqueño Arxivat 2008-03-06 a Wayback Machine.
# Columbia (desambiguació)

«Columbia o Colúmbia» té aquests significats:
* Geografia:
** Columbia, ciutat dels Estats Units, capital de l'estat de Carolina del Sud.
** Colúmbia Britànica, província del Canadà, a la costa del Pacífic.
** Districte de Colúmbia, districte federal dels Estats Units, on hi ha la capital Washington D.C.
** Riu Columbia, gran riu de l'Amèrica del Nord que desguassa a l'oceà Pacífic.
** Columbia (Alabama)
** Columbia (Califòrnia)
** Columbia (Carolina del Nord)
** Columbia (Connecticut), població dels Estats Units a l'estat de Connecticut.
** Columbia (Dakota del Sud)
** Columbia (Illinois)
** Columbia (Kentucky)
** Columbia (Louisiana)
** Columbia (Maine)
** Columbia (Maryland)
** Columbia (Mississipi)
** Columbia (Missouri)
** Columbia (Nova Hampshire)
** Columbia (Tennessee)
** Columbia (Virgínia)
** Columbia City (Indiana), població dels Estats Units a l'estat d'Indiana.
** Columbia City (Oregon), població dels Estats Units a l'estat d'Oregon.
** Columbia Falls, població dels Estats Units a l'estat de Montana.
** Columbia Falls (Maine), població dels Estats Units a l'estat de Maine.
** Columbia Heights, població dels Estats Units a l'estat de Minnesota.
** West Columbia (Carolina del Sud), població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud.
** West Columbia (Texas), població dels Estats Units a l'estat de Texas.
* Entitats:
** Columbia Broadcasting System, cadena estatunidenca de ràdio i televisió, coneguda com a CBS.
** Columbia Pictures, productora audiovisual dels Estats Units.
** Columbia Records, productora discogràfica estatunidenca.
** Universitat de Colúmbia, universitat de Nova York (Estats Units)
** Team HTC-Columbia, equip ciclista professional.
* Geologia: Colúmbia (supercontinent), supercontinent del Proterozoic.
* Astronàutica: Transbordador espacial Columbia, transbordador espacial de la NASA.Vegeu també: Accident del transbordador espacial Columbia
* Miscel·lània:
** Columbia (nom), nom popular i poètic dels Estats Units d'Amèrica.
** Colúmbia (ball), gènere musical cubà d'origen rural que forma part del cicle de la rumba.
# Concepción Pérez Morales

Concepción Pérez Morales (Alcoi, 18 de desembre de 1957) és una professora i política valenciana, diputada a les Corts Valencianes en la III i IV Legislatures.
Ha treballat com a professora d'Educació General Bàsica i ha estat militant del sindicat FETE-UGT. Fou escollida diputada pel PSPV-PSOE a les eleccions a les Corts Valencianes de 1991 i 1995. Ha estat secretària de la Comissió de Medi Ambient (1991-1995) i de la Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca (1995-1999) de les Corts Valencianes.

## Referències

* ↑ Fitxa de les Corts Valencianes Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine., III Legislatura
* ↑ Fitxa de les Corts Valencianes, IV Legislatura
# Concepción de Santa Ana

María de la Concepción de Santa Ana Fernández (18 de gener de 1973 (18-01-1973)) és una política espanyola membre del Partit Popular. És diputada per Granada des del 9 de març de 2008 (9-03-2008), membre del Congrés dels Diputats per a les IX, X, XI i XII legislatures.

## Biografia
### Professió

És enginyera de camins, canals i ports per la Universitat de Granada i va exercir en el sector privat entre 2001 i 2008.

### Carrera política

És sotssecretària del partit a Granada.
El 9 de març de 2008 (9-03-2008), va ser triada diputada per Granada al Congrés dels Diputats i reelegida en 2011, 2015 i 2016.

## Referències

* 1 2 «Santa Ana Fernández, María de la Concepción de» (en castellà). www.congreso.es. [Consulta: 24 agost 2017].
* ↑ «Concepción De Santa Ana Fernández» (en castellà). www.pp.es. [Consulta: 24 agost 2017].
# Concepción Sáenz Laín

Concepción Sáenz Laín (Madrid, 1939) és una política espanyola que ha estat directora general, delegada del govern i governadora civil durant el govern de Felipe González.
Farmacèutica (o botànica segons altres fonts) i militant del PSOE des de 1977, després de les eleccions generals espanyoles de 1982 fou nomenada Directora general de Medi Ambient. L'octubre de 1986 deixà el càrrec quan fou nomenada directora del Museu Nacional de Ciències Naturals d'Espanya. El setembre de 1988 fou nomenada governadora civil de Castelló, càrrec que va deixar en gener de 1990 quan fou nomenada Delegada del govern a la regió de Múrcia. Va ocupar el càrrec fins al juny de 1994, quan fou nomenada Directora general de Política interior. Va ocupar el càrrec fins a la victòria del PP a les eleccions generals espanyoles de 1996.

## Obres

* Mieles españolas (2000)
* Glosario de términos palinológicos (2004)
* Esporas atmosféricas en la Comunidad de Madrid (2006) amb Montserrat Gutiérrez Bustillo

## Referències

* ↑ Real Decreto 3461/1982, de 7 de diciembre, por el que se nombra Directora general de Medio Ambiente a doña Concepción Sáenz Laín
* ↑ Concepción Sáenz. La nueva directora del Museo de Ciencias no quiere "poner parches" al abandono de esta institución dos veces centenaria, El País, 16 d'octubre de 1986
* ↑ Real Decreto 1029/1988, de 16 de septiembre, por el que se nombra Gobernadora civil de la provincia de Castellón a doña Concepción Sáenz Lain.
* ↑ Madrid, 06/01/1990.- La nueva delegada del Gobierno en Murcia, Concepción Sáenz Laín, prometío esta mañana su cargo ante el ministro del Interior, José Luis Corcuera, fototeca de l'Agència EFE
* ↑ El dentista de Felipe González, delegado de gobierno en Murcia, ABCm 25 de juny de 1994

## Enllaços externs

* Articles sobre Concepción Sáenz a El País
* Concepción Sáenz Laón a bne.es
* Articles de Concepción Sáenz a El País
# Congrés Continental

El Congrés continental fou una convenció de delegats de les Tretze Colònies que es convertiria en l'òrgan de govern dels Estats Units durant la Guerra d'Independència de la nació. El Congrés es reuní de 1774 a 1789 amb diversos noms i amb diverses funcions.
El Primer Congrés Continental es reuní breument a Filadèlfia el 1774 i estava integrat per 56 delegats de dotze de les Tretze Colònies que es convertirien en els Estats Units. Es reuniren en resposta als Actes Coercius aprovats pel Parlament de la Gran Bretanya el 1774. Els delegats organitzaren un boicot econòmic de la Gran Bretanya com a protesta i demanaren al rei una reparació econòmica.
El Segon Congrés Continental es reuní el 10 de maig de 1775 a Filadèlfia, quan la Guerra d'Independència dels Estats Units ja havia començat. Els moderats encara esperaven que les colònies podien reconciliar-se amb la Gran Bretanya, però el moviment independentista havia guanyat força. El Congrés establí l'Exèrcit Continental el juny de 1775, coordinà la guerra, declarà la independència dels Estats Units el juliol de 1776 i designà un nou govern en els Articles de la Confederació, ratificats el 1781.
La Ratificació dels Articles de la Confederació donà al Congrés un nou nom: el Congrés de la Confederació, el qual es reuní de 1781 a 1789. El Congrés de la Confederació dirigí els Estats Units durant les últimes etapes de la guerra, però durant els temps de pau posteriors declinà en la seva importància. Segons els Articles, el Congrés de la Confederació tenia poc poder per obligar els estats individuals a complir amb les seves decisions. Amb el pas del temps, els delegats electes al Congrés declinaren participar-hi, i cada cop era més difícil que el Congrés assolís un quòrum. Quan els Articles foren reemplaçats per la Constitució dels Estats Units, el Congrés de la Confederació fou reemplaçat per l'actual Congrés dels Estats Units.

## Referències

* Burnett, Edward Cody. The Continental Congress. New York: Norton, 1941.
* Henderson, H. James. Party Politics in the Continental Congress. New York: McGraw-Hill, 1974. ISBN 0070281432.
* Rakove, Jack N. The Beginnings of National Politics: An Interpretive History of the Continental Congress. New York: Knopf, 1979. ISBN 0801828643
# Copa portuguesa d'hoquei patins

«Copa portuguesa d'hoquei patins» té aquests significats:
* Copa portuguesa d'hoquei patins masculina
* Copa portuguesa d'hoquei patins femenina
# Copa nigerina de futbol

La Copa nigerina de futbol és una competició futbolística que es disputa per eliminatòries de Níger. Es disputa des de l'any 1974.

## Historial

Font:
| Temporada | Campió | Marcador | Finalista |
| 1974 | Sahel SC | 3 - 0 | Magaria |
| 1975 | Olympic FC | 2 - 1 | Tessaoua FC |
| 1976 | Liberté FC | 2 - 1 | Espoir FC |
| 1977 | Olympic FC | 4 - 2 | Espoir FC |
| 1978 | Sahel SC | 4 - 3 | Espoir FC |
| 1979 | AS Niamey | | Ader Club |
| 1980 | AS Niamey | 1 - 0 | Zoundourma |
| 1981 | AS Niamey | 3 - 0 | Maradi FC |
| 1982 | Zoundourma | 2 - 1 | AS Niamey |
| 1983 | Jangorzo FC | 3 - 3 (4-3) | Olympic FC |
| 1984 | Espoir FC | 1 - 0 | Liberté FC |
| 1985 | Espoir FC | 1 - 1 (6-5) | Olympic FC |
| 1986 | Sahel SC | 2 - 0 | Yadio FC |
| 1987 | Sahel SC | 2 - 0 | Ader Club |
| 1988 | Liberté FC | 1 - 1 (6-5) | Ader Club |
| 1989 | Liberté FC | 2 - 1 | Ader Club |
| 1990 | Olympic FC | 1 - 0 | Liberté FC |
| 1991 | Olympic FC | 0 - 0 (4-3) | Sahel SC |
| 1992 | Sahel SC | 2 - 1 | Olympic FC |
| 1993 | Sahel SC | 2 - 1 | Olympic FC |
| 1994 | Zumunta AC | 3 - 1 | Espoir FC |
| 1995 | ASFAN | 3 - 1 | Liberté FC |
| 1996 | Sahel SC | 3 - 2 | JS Ténéré |
| 1997 | JS Ténéré | 6 - 2 | Jangorzo FC |
| 1998 | JS Ténéré | 4 - 0 | Liberté FC |
| 1999 | JS Ténéré | 2 - 0 | Sahel SC |
| 2000 | JS Ténéré | 3 - 1 | Olympic FC |
| 2001 | Akokana FC | 1 - 1 (5-4) | Jangorzo FC |
| 2002 | no es disputà | | |
| 2003 | Olympic FC | 4 - 1 | Alkali Nassara |
| 2004 | Sahel SC | 2 - 1 | Akokana FC |
| 2005 | competició abandonada | | |
| 2006 | Sahel SC | 3 - 0 | AS-FNIS |
| 2007 | AS-FNIS | 3 - 0 | Espoir FC |
| 2008 | AS Police Niamey | 2 - 0 | Akokana FC |
| 2009 | ASFAN | 1 - 0 | AS-FNIS |
| 2010 | ASFAN | 2 - 1 | AS GNN |
| 2011 | Sahel SC | 1 - 0 | Jangorzo FC |
| 2012 | Sahel SC | 2 - 1 | Urana FC |
| 2013 | AS NIGELEC | 1 - 0 | Akokana F.C. |
| 2014 | Sahel SC | 3 - 0 | US GN |
| 2015 | AS SONIDEP | 1 - 0 | US GN |
| 2016 | AS Douanes | 1 - 1 (4-3) | Akokana F.C. |
| 2017 | Sahel SC | 0 - 0 (3-0) | AS SONIDEP |
| 2018 | AS GNN | 0 - 0 (5-4) | Racing FC (Niamey) |
| 2019 | AS SONIDEP | 1 - 0 | US GN |

## Referències

* ↑ «Niger - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 agost 2019].

## Enllaços externs

* RSSSF
# Conflicte a Papua Occidental

El conflicte a Papua Occidental és un conflicte armat secessionista que té lloc a Papua i a les províncies actuals de Papua Occidental, a Indonèsia. Papua comprèn Papua i Papua Occidental i són conjuntament una entitat que es vol independent d'Indonèsia. Van ser incorporades el 1963 a Indonèsia arran de la independència d'aquest darrer que, abans d'això, era part integrant de les Índies neerlandeses, i després administrades directament pels Països Baixos. El moviment secessionista està principalment alimentat per l'Organització per una Papua Lliure.

## Referències

* ↑ «Papua und die Poltik Sukarnos & Suhartos» (en alemany). Indonesia Portal, 05-08-2012. [Consulta: 28 febrer 2016].
* ↑ John Pike. «Free Papua Movement Organisasi Papua Merdeka (OPM)» (en anglès). Fas.org, 17-04-2000. [Consulta: 28 febrer 2016].

## Bibliografia

* Richard Chauvel; Ikrar Nusa Bhakti. The Papua conflict: Jakarta's perceptions and policies (en anglès). East-West Center Washington, 2004. ISBN 1932728082.
* Esther Heidbüchel. The West Papua conflict in Indonesia: actors, issues and approaches (en anglès). Wettenberg: Johannes Herrmann J&J-Verlag, 2007. ISBN 3937983104.
* J. Budi Hernawan. Papua land of peace: addressing conflict building peace in West Papua (en anglès). Office for Justice and Peace, Catholic Diocese of Jayapura, 2005. ISBN 9799381340.
* Blair A. King. Peace in Papua: widening a window of opportunity (en anglès). Council on Foreign Relations Press, 2006. ISBN 0876093578.

## Enllaços externs

* Free West Papua Campaign(anglès) Web per l'alliberament de Papua Occidental
# Э

Э, э (en cursiva Э, э) és una lletra de l'alfabet ciríl·lic. És la trentena lletra de l'alfabet belarús i la trenta-unena del rus.

## Taula de codis

    Codificació de caràcters Tipus Decimal Hexadecimal Octal Binari Unicode Majúscula 1069 042D 002055 0000 0100 0010 1101 Minúscula 1101 044D 002115 0000 0100 0100 1101 ISO 8859-5 Majúscula 205 CD 315 1100 1101 Minúscula 237 ED 355 1110 1101 KOI 8 Majúscula 252 FC 374 1111 1100 Minúscula 220 DC 334 1101 1100 Windows 1251 Majúscula 221 DD 335 1101 1101 Minúscula 253 FD 375 1111 1101

## Vegeu també

* Є, alfabet ciríl·lic
* Е, alfabet ciríl·lic
* Ё, alfabet ciríl·lic
* E, alfabet llatí
* Èpsilon, E, alfabet grec
# Constantino de Braganza

Constantino de Bragança i Mendonça (?, 1528 — 14 de juny 1575). Noble de Portugal que fou el 20è governador de l'Índia (el 7è que va dur el títol de virrei) i fill del duc Jaume I de Bragança i de Joana de Mendonça.
Va encapçalar el 1548 una gran ambaixada davant el rei Enric II de França.
El trienni que va passar a Goa (1558-1561) va ser un govern prodigiós. Va conquistar Damão al rei de Cambay, que es va escapolir de la ciutat, sense vessar sang, i va prendre també la fortalesa veïna de Balsar. Havent portat a Goa la «Dent de Buda», adorada pels singalesos, va rebutjar el rescat que els creients li oferien i després va retornar la relíquia. El 1561 Constantino va tornar a Portugal.
Diu Boxer en «O Império colonial português (1415-1825», 2a edició, pàgina 89, que la «posició de l'Església Catòlica Romana a Portugal i en el seu Imperi ultramarí era ja poderosa el 1550 i va quedar encara més reforçada per la Contrareforma, a la que Portugal es va adherir immediatament i incondicionalment.»
Contínua: «Els frares tenien generalment immunitat; les Ordres religioses i l'Església posseïen prop d'1/3 de la terra disponible a Portugal i moltes de les millors terres de l'Índia portuguesa. Els «pares i els prelats passaven moltes vegades la vida sencera a Àsia, tenint així una influència contínua que contrastava amb els períodes trienals de permanència dels virreis i governadors (…).» «(…) en una època profundament religiosa, l'Imperi marítim portuguès a Àsia pot ser descrit com una empresa militar i marítima modelada en una forma eclesiàstica.» «Quan alguns oficials de la Corona van protestar contra el virrei Constantino de Bragança pels seus esforços per convertir, d'una manera o d'una altra, als indígenes locals, explicant que d'aquesta manera la col·lecta dels impostos de la corona seriosa dificultada, ell va replicar, com a príncep molt cristià, que preferia, per a honra de la Hisenda Real i la glòria de la seva altesa, la conversió dels canarim més pobres d'aquella illa a tots els lucres obtinguts sobre aquelles terres i de les carraques carregades amb pebre, i que arriscaria tot per a la salvació de la seva ànima», «I no eren paraules sense fonament», contínua Boxer: «perquè va ser el mateix virrei que va rebutjar l'oferta del rei de Pegu per pagar un rescat regi per la relíquia sagrada de la dent de Buda, que havien agafat a Jafanapatão».

## Referències

* 1 2 3 «Bragança (D. Constantino de).» (en portuguès). Portugal - Dicionário Histórico, Corográfico, Heráldico, Biográfico, Bibliográfico, Numismático e Artístico. [Consulta: 16 octubre].
# Conill de Bachman

El conill de Bachman (Sylvilagus bachmani) és una espècie de conill originària de les regions occidentals costaneres de Nord-amèrica, des del riu Columbia a Oregon fins a la punta meridional de la península de la Baja California. La seva distribució s'estén a l'est fins a les vores orientals de les serralades de Sierra Nevada i de les Cascades.

## Referències

Espècies vivents de lagomorfs :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Euarchontoglires :
Ochotonidae :
Leporidae :
Categoria :