OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dexip de Cos

Dexip de Cos (grec antic: Δέξιππος, llatí: Dexippus) fou un metge grec de l'illa de Cos, deixeble d'Hipòcrates, que va viure al segle iv aC. L'esmenten Galè, Plutarc i Aulus Gel·li.
Hecatompos, sàtrapa o príncep de Cària el va fer cridar per curar els seus fills Mausol i Pixòdar d'una greu malaltia, i va acceptar amb la condició que Cària havia de deixar de fer la guerra a Cos, segons diu la Suïda.
Va escriure alguns llibres de medicina que no es conserven però dels que es coneixen els títols. Erasístrat li critica la seva excessiva severitat en restringir la quantitat de beguda permesa als pacients.

## Referències

* ↑ O potser Dioxip.
* ↑ Dexippus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 996
# Cantó de Sent Juèli

El cantó de Sent Juèli és un cantó francès del departament de l'Òlt, situat al districte de Caors. Té 9 municipis i el cap és Sent Juèli.

## Municipis

* Bergantin
* Bosiès
* Corts
* Cregòls
* Esclausèls
* Sent Circ de la Pòpia
* Sent Juèli
* Tor del Faure
* Vèrn

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1979-1985 | Roger Couderc | |
| 1985- | Michel Quèbre | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 1.621 | 1.814 | 1.694 | 1.691 | 1.743 | 1.927 | 2.096 |
# Gastrotheca abdita

Gastrotheca abdita és una espècie de granota de la família Amphignathodontidae. És endèmica del Perú. Va ser descrit per William E. Duellman el 1987.
És una espècie terrestre que es troba per sobre de la línia dels arbres a les zones herbades, aiguamolls i les frondes de les bromeliàcies terrestres. Els ous es transporten en bosses de cria i es desenvolupen directament.

## Distribució

Coneguda només de l'aïllada cordillera Colán a la regió de la depressió de Huancabamba d'Amazones, Perú. Viu a 2970–3330 m d'altitud.

## Referències

* ↑ Duellman, William E. «Two New Species of Marsupial Frogs (Anura: Hylidae) from Peru». Copeia, 1987, 4, 09-12-1987, pàg. 903. DOI: 10.2307/1445553.
* ↑ SSC Amphibian Specialist Group «Cordillera Colan Marsupial Frog Gastrotheca abdita». Llista Vermella de la UICN, 2018.
* ↑ Frost, Darrel R. «Gastrotheca abdita Duellman, 1987» (en anglès). Amphibian Species of the World: an Online Reference, 1999. DOI: 10.5531/db.vz.0001.
# George Clifford III

George Clifford III (7 de gener de 1685, Amsterdam - 10 d'abril de 1760, Heemstede) va ser un acabalat banquer neerlandès i un dels directors de la Companyia Holandesa de les Índies Orientals.

## Biografia

Va estudiar Dret a la Universitat de Leiden. El 1751 va passar a ser comissari de jardins botànics
És conegut pel seu interès en les plantes i jardins. La seva residència a Hartekamp tenia una rica varietat de plantes, animals i minerals. Va acollir el naturalista suec Carl von Linné, que va estar a la residència de Hartekamp de 1736 a 1738. En els hivernacles de Clifford Linné va aconseguir que un bananer donés fruit per primera vegada a base d'imitar una estació seca que induís la fructificació.
Linné va escriure Hortus Cliffortianus (1737), una obra mestra de la bibliografia botànica publicada l'any 1738, i per la qual Georg Dionysius Ehret va fer les il·lustracions Molts espècimens del jardí de Clifford's van ser estudiats per Linnaeus per la seva obra Species Plantarum (1753).

## Enllaços externs

* Biography from "The George Clifford Herbarium"
# Llista de Creus de Sant Jordi/1997/Persones
#### Persones

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Persona | Wikidata | Descripció | Ocupació |
| Víctor Mora i Pujadas | Q552433 | escriptor i guionista de còmics | guionista de còmics escriptor dissenyador de personatges traductor periodista editor guionista |
| Marta Pessarrodona i Artigues | Q724063 | escriptora catalana | poeta escriptor crític literari |
| Josep Maria Benet i Jornet | Q1008502 | dramaturg català | dramaturg guionista escriptor |
| Ramon Margalef i López | Q1366988 | Ecòleg, limnòleg i oceanògraf català | biòleg aquàtic limnòleg ecòleg professor d'universitat oceanògraf escriptor biòleg botànic |
| Joan Veny i Clar | Q3179626 | Dialectòleg mallorquí | lingüista dialectòleg professor d'universitat |
| Jordi Nadal i Oller | Q3183753 | historiador i economista | historiador economista professor d'universitat escriptor |
| Marta Mata i Garriga | Q3398832 | educadora i política catalana | pedagog polític escriptor de literatura infantil |
| Vicent Ventura i Beltran | Q3556917 | polític i periodista valencià | polític |
| Giuseppe Tavani | Q3771510 | filòleg italià | filòleg traductor romanista professor d'universitat |
| Ramon Xirau i Subias | Q4893008 | poeta i filòsof catalano-mexicà | poeta filòsof escriptor crític literari |
| Miquel Querol i Gavaldà | Q6014993 | compositor i músic català | compositor musicòleg catedràtic |
| Agustí Altisent Altisent | Q8191918 | historiador i monjo català | historiador escriptor arxiver |
| Gerard Vergés i Príncep | Q8963876 | doctor en farmàcia, professor universitari, poeta i assagista català | farmacèutic escriptor assagista traductor poeta |
| Júlia Coromines i Vigneaux | Q9016932 | metgessa i psicoanalista catalana | metge psiquiatre psicòleg |
| Andrés Costafreda Montoliu | Q10862501 | | empresari |
| José María Martín Patino | Q11041415 | | sacerdot catòlic |
| Anthony Bonner | Q11905710 | Historiador de la literatura | historiador de la literatura lul·lista traductor |
| Bob de Nijs | Q11909532 | | filòleg |
| Hans Meinke | Q11925213 | editor mallorquí | editor |
| Joan Francesc de Lasa i Casamitjana | Q11927713 | | historiador director de cinema |
| Joaquim Icart i Leonila | Q11928099 | | escriptor traductor |
| Jordi Costa i Mosella | Q11928288 | empresari espanyol | empresari |
| Josep Maria Casas Boladeras | Q11928671 | escriptor espanyol | escriptor |
| Josep Maria Dexeus i Trias de Bes | Q11928684 | metge català | metge ginecòleg |
| Núria Folch i Pi | Q11939105 | Editora catalana | editor |
| Octavio Pérez-Vitoria Moreno | Q11939239 | | jurista advocat |
| Patrick O'Meara | Q11940508 | escriptor britànic | escriptor |
| Pere Carbó i Casañas | Q11940938 | | empresari |
| Roser Soliguer i Valls | Q11946312 | pedagoga espanyola | pedagog |
| Ramon Amigó Anglès | Q16166002 | Escriptor català (1925-2011) | escriptor professor de català |
| Harry Vernon Tozer | Q17300787 | | titellaire |
| Emili Giralt i Raventós | Q19256723 | historiador i professor català | historiador catedràtic |
# Serge Beucherie

Serge Beucherie (Sannois, 17 de gener de 1955) va ser un ciclista i posteriorment director esportiu francès. Com a corredor fou professional entre 1978 i 1984 destacant del seu palmarès el Campionat nacional en ruta de 1981.
Un cop retirat es va dedicar a la direcció de diferents equips ciclistes destacant el Gan, més tard anomenat Crédit agricole, i posteriorment el IAM Cycling suís.

## Palmarès

* 1975
** Vencedor d'una etapa al Rapport Toer
* 1978
** Vencedor d'una etapa als Quatre dies de Dunkerque
* 1980
** 1r a la París-Connerré
* 1981
** Campió de França en ruta
* 1982
** 1r al Tour de Vendée

### Resultats al Tour de França

* 1978. 67è de la classificació general
* 1979. 87è de la classificació general
* 1981. 33è de la classificació general
* 1984. No surt (7a etapa)

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Atemptat a Bangkok de 2015

L'atemptat a Bangkok fou un atemptat amb bomba que va tenir lloc el 17 d'agost de 2015 prop del temple d'Erawan, al centre de la capital de Tailàndia, prop d'una gran concentració de centres comercials. Un balanç provisional informa d'almenys una vintena de morts i un centenar de ferits.
Una bomba de fabricació casolana feta de tres a cinc quilos de trinitrotoluè va explotar just abans de les 19:00 hora local a l'altura del temple hinduista d'Erawan situat al centre de Bangkok i lloc habitual turístic, concretament a Ratchaprasong, on hi ha la majoria dels principals centres comercials i hotels de 5 estrelles de la ciutat. Segons Prawit Wongsuwan, ministre de Defensa tailandès, va ser perpetrat amb «la intenció de destruir la nostra economia i el turisme. L'atac va ser al cor de la zona turística de Bangkok».
Va ser el pitjor atac en la història moderna de Bangkok.

## Context

El 20 de maig de 2014, després de mesos de crisi política, el prayut Chan-o-cha va declarar la llei marcial al país abans de, dos dies més tard, realitzar un cop d'estat militar contra el govern. Recolzat pel rei tailandès Rama IX, va ser elegit Primer ministre per l'Assemblea Nacional el 21 d'agost de 2014. El país està en lluita des de l'any 2004, amb una rebel·lió armada a les tres províncies musulmanes del sud (Pattani, Yala i Narathiwat).

## Referències

* 1 2 3 «Una vintena de morts i més d'un centenar de ferits en un atemptat en ple centre de Bangkok». ccma.cat. Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, SA. [Consulta: 18 agost 2015].
* 1 2 3 Mathilde Golla. «Thaïlande : les auteurs de l'attentat visaient les «étrangers» et «le tourisme»». [Consulta: 18 agost 2015].
* ↑ «Une bombe explose en plein centre de Bangkok, faisant une vingtaine de morts». [Consulta: 18 agost 2015].
* ↑ «Thaïlande : bombes en plein Bangkok, au moins 19 morts et 120 blessés». [Consulta: 17 agost 2015].
* ↑ Ley Marcial en Tailandia
* ↑ Golpe de Estado en Tailandia
# Atletisme als Jocs Olímpics d'Estiu de 1912 - llançament de martell masculí

El llançament de martell masculí va ser una de les proves del programa d'atletisme disputades durant els Jocs Olímpics d'Estocolm de 1912. Aquesta va ser la quarta vegada que es disputava aquesta competició i les tres anteriors les havia guanyat John Flanagan. La prova es va disputar el diumenge 14 de juliol i hi van prendre part 14 atletes de 4 nacions diferents.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Matt McGrath (USA) | Duncan Gillis (CAN) | Clarence Childs (USA) |

## Rècords

Aquests eren els rècords del món i olímpic que hi havia abans de la celebració dels Jocs Olímpics de 1912.
| Rècord del Món | 57.10(*) | Matt McGrath | Nova York (USA) | 29 d'octubre de 1911 |
| Rècord Olímpic | 51.92 | John Flanagan | Londres (GBR) | 14 de juliol de 1908 |
(*) No oficial
Matt McGrath va establir un nou rècord olímpic en la qualificació amb un llançament de 54,13 metres i el millorà en la final amb 54,74 metres.

## Resultats

Flanagan, que havia guanyat les tres edicions anteriors del llançament de martell als Jocs Olímpic i tenia el rècord olímpic amb 51,92 metres, s'havia retirat a la fi dels Jocs de Londres de 1908. McGrath guanyà l'or, millorant l'anterior rècord olímpic de Flanagan en els quatre llançaments vàlids que va fer. Cap altra atleta superà el rècord de Flanagan.
| Pos. | Atleta | Ronda preliminar | Ronda preliminar | Ronda preliminar | Ronda preliminar | Final | Final | Final | Millor tir |
| Pos. | Atleta | 1 | 2 | 3 | Pos. | 4 | 5 | 6 | Millor tir |
| 1 | Matt McGrath (USA) | 54.13 OR | — | — | 1r | 52.83 | 53.90 | 54.74 OR | 54.74 |
| 2 | Duncan Gillis (CAN) | 46.17 | — | 48.39 | 2n | — | 47.24 | — | 48.39 |
| 3 | Clarence Childs (USA) | 48.17 | — | — | 3r | — | — | — | 48.17 |
| 4 | Robert Olsson (SWE) | 39.56 | 46.50 | — | 4t | | | | 46.50 |
| 5 | Carl Johan Lind (SWE) | 45.06 | — | 45.61 | 5è | | | | 45.61 |
| 6 | Denis Carey (GBR) | 38.99 | 43.78 | — | 6è | | | | 43.78 |
| 7 | Nils Linde (SWE) | 43.32 | — | — | 7è | | | | 43.32 |
| 8 | Carl Jahnzon (SWE) | 39.18 | 42.58 | — | 8è | | | | 42.58 |
| 8 | Ralph Rose (USA) | — | 40.80 | 42.58 | 8è | | | | 42.58 |
| 10 | Arvid Åberg (SWE) | — | — | 41.11 | 10è | | | | 41.11 |
| 11 | Gunnar Johnson (SWE) | 38.66 | 39.92 | — | 11è | | | | 39.92 |
| 12 | Benjamin Sherman (USA) | 38.71 | — | 38.77 | 12è | | | | 38.77 |
| 13 | Viktor Hackberg (SWE) | — | — | 38.44 | 13è | | | | 38.44 |
| 14 | Simon Gillis (USA) | — | | | 14è | | | | Cap |

## Referències

* ↑ «Athletics at the 1912 Stockholm Summer Games: Men's Hammer Throw». Sports Reference. Arxivat de l'original el 24 d'agost 2012. [Consulta: 30 juliol 2016].

## Bibliografia

* Bergvall, Erik (ed.). Adams-Ray, Edward (trans.).. The Official Report of the Olympic Games of Stockholm 1912. Estocolm: Wahlström & Widstrand, 1913.
* Wudarski, Pawel. «Wyniki Igrzysk Olimpijskich» (en polonès), 1999. Arxivat de l'original el 14 de juliol 2015. [Consulta: 3 gener 2007].
# Sigrun Richter

Sigrun Richter (Marburg, 1964) és una destacada llaütista alemanya, molt buscada per les seves interpretacions en solitari tant de repertoris renaixentistes com barrocs. A més d'actuar en solitari, és igualment coneguda pel seu extens treball com a acompanyant i baix continu amb nombrosos conjunts arreu d'Europa.
Sigrun Richter va estudiar música a Frankfurt i va continuar els seus estudis de llaüt amb Konrad Junghänel a la Musikhohschule Cologne. Una part important de la carrera de Sigrun Richter es dedica a la docència: de 1983 a 2000: professora de llaüt i interpretació d'instruments d'època a la "Musikhochschule (escola secundària de música) de Saarbrücken; des de 1983: professora al Konservatorium de Frankfurt; classes magistrals a Itàlia i Alemanya.

## Carrera d'intèrpret

La carrera actuant Sigrun Richter es dedica a la música de llaüt dels segles xvi i xvii. També atorga una gran importància al directori de chitarrone i a l'estudi de certs tipus de chitarrones del segle xvii, tal com ho descriuen Kapsberger, Piccinini, Praetorius i Mersenne. Al costat de la seva carrera en solitari, Sigrun Richter també ha acompanyat la soprano Gundula Anders i el gambista Hille Perl.

## Discografia

en solitari Sigrun Richter ha publicat dos enregistraments en solitari dedicats al repertori de llaüt al segell Ambitus:
* 1989: Els nous acords: les obres de Pierre Gaultier Orlénois, Pierre Gaultier (1599 - 1681)
* 1992: Les Accords Nouveaux II: aus Pierre Ballard, Tabulature de diversos autors sobre nous acords, 1631 i 1638 (suites per a llaüt de René Mesangeau, Nicolas Bouvier, Dubuisson (Étienne Houselot), Nicolas Chevalier i François Dufaut).
Col·laboracions També ha col·laborat en diversos enregistraments publicats als segells CPO, Christophorus i Ambitus:
* 1998: Dietrich Becker: Sonates and Suites per "The Ensemble Parnassi Musici";
* 2001: Del Cielo d'Amor de Gundula Anders, (soprano), Hille Perl (viola da gamba i Lirone) i Sigrun Richter (arxillaüt i chitarrone);
* Io canterei d'amor, música de M. Cara, B. Tromboncino, S. Festa, C. de Sermisy del "Chanterelle Ensemble"", Gundula Anders, (soprano), Liane Ehlich (flauta renaixentista) i Sigrun Richter (llaüt);
* Sonaten 1681 d'Heinrich Ignaz Franz Biber amb el "Sanssouci Ensemble Hamburg".
Recentment, Sigrun Richter ha reprès el treball del repertori francès amb l'objectiu de publicar un nou enregistrament en CD dins de la sèrie Les Accords Nouveaux.

## Referències

* 1 2 https://sigrunrichter.de/index.php?lang=en&Itemid=105
* 1 2 Fullet de CD Els treballs de Pedra Gaultier Orléanois
* 1 2 3 4 Die Bewegung Der Volkskorrespondenten-sed-Bezirkspresse: Sigrun Richter: 9783631454565" [arxiu], a www.bookdepository.com (consultat el 5 d'octubre de 2019)
* 1 2 (en) Lloc de Sigrun Richter-Discografia [arxiu]
* ↑ Totes les músiques
# Sigrún

En la mitologia escandinava, Sigrún era una valquíria. El seu nom significa "coneixedora dels misteris de la victòria". La seva història es relata a Hrómundar saga Gripssonar. D'acord amb l'autor de l'Edda poètica va renéixer com a Sváva. Per les seves aventures, vegeu Helgi Hundingsbane. Va tornar a renéixer com a Kára, la història de la qual es relata a Hrómundar saga Gripssonar.

## Referències

* ↑ «Sigrún | Facts, Information, and Mythology». [Consulta: 23 agost 2021].
# Atlètic Club

«Atlètic Club o Athletic Club» té aquests significats:
* Athletic Club de Bilbao, club de futbol de la ciutat de Bilbao (País Basc)
* Atlètic Club Hostalric, club de futbol de la vila d'Hostalric (Vallès)
* Atlètic Club Sant Pol, club de futbol de la vila de Sant Pol de Mar (Maresme)
* Atlètic Club d'Escaldes, club de futbol de la vila de les Escaldes (Andorra)
* Athletic Club Sparta Praga, club de futbol de la ciutat de Praga (Txèquia)
* Athletic Club Ajaccien, club de futbol de la ciutat d'Ajaccio (Còrsega)
* Athletic Club Omonia Nicòsia, club de futbol de la ciutat de Nicòsia (Xipre)
* Athletic Club Merlan, club de futbol de la ciutat de Lomé, capital de Togo
* Athletic Club de Castelló, club de futbol de la ciutat de Castelló de la Plana fusionat el 1939 dins el CE Castelló
* Athletic Club Galeno, club de futbol fundat a Barcelona el 1907 predecessor de l'Universitary Sport Club, desaparegut el 1928
# Sis dies de Medellín

Els Sis dies de Medellín, era una cursa de ciclisme en pista, de la modalitat de sis dies, que es disputava a Medellín (Colòmbia). La seva primera i única es va córrer el 1997.

## Palmarès

| Any | Primers | Segons | Tercers |
| 1997 | Silvio Martinello Marco Villa | Gabriel Curuchet Juan Curuchet | Joan Llaneras Miquel Alzamora |

## Referències

* ↑ «6 jours de Medellin (Colombie)». [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Tiempo, Casa Editorial El. «SEIS DE MEDELLÍN:» (en spanish), 16-07-1997. [Consulta: 20 desembre 2022].
* ↑ Tiempo, Casa Editorial El. «SERÁN SEIS DÍAS DE PISTA EN MEDELLÍN» (en spanish), 06-10-1997. [Consulta: 20 desembre 2022].
# Avillers (Vosges)

Avillers és un municipi francès, situat al departament dels Vosges i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 84 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Avillers era de 84 persones. Hi havia 27 famílies, de les quals 8 eren parelles sense fills, 15 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 33 habitatges, 29 eren l'habitatge principal de la família i 4 eren segones residències. 31 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 29 habitatges principals, 23 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 4 en tenien tres, 6 en tenien quatre i 18 en tenien cinc o més. 19 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 11 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Avillers el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 8 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 58 persones, 47 eren actives i 11 eren inactives. De les 47 persones actives 41 estaven ocupades (25 homes i 16 dones) i 6 estaven aturades (6 dones). De les 11 persones inactives 3 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Avillers hi havia 3 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 420 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Avillers a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Avillers a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Bandera de Toses

La bandera oficial de Toses (Ripollès) té la següent descripció:
    Bandera apaïsada de proporcions dos d'alt per tres de llarg, vermella, amb una creu plena blanca el gruix dels braços de la qual és d'1/6 de l'alçària del drap, ressaltant sobre el centre una palmera verda d'altura 4/6 de la del drap.
El disseny de la palmera pot ser artístic. És el símbol de Sant Cristòfol, patró del poble, i està relacionat amb els símbols de Cunit i Campdevànol.

## Història

Va ser aprovada en el Ple de l'Ajuntament el 27 de setembre de 1994 i publicada en el DOGC el 14 de novembre del mateix any amb el número 1972.

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Ripollès

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 1994, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Toses.» (pdf). DOGC num. 1972, 14-11-1992. [Consulta: 29 novembre 2009].
# Sindhiapura

Sindhiapura fiu un estat tributari protegit de l'agència de Rewa Kantha, a la presidència de Bombai. Tenia una superfície de 10 km². El 1881 tenia uns ingressos estimats de 200 lliures pagant 514 rupies de tribut al Gaikwar de Baroda; el sobirà s'anomenava Chauhan Jitabawa. El 1870, a causa d'una suposada malaltia mental del sobirà, els britànics van agafar el control de l'administració.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Sindassko

Sindassko (en rus: Сындасско) és un poble (un possiólok) del krai de Krasnoiarsk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 496 habitants. Pertany al districte de Dudinka.

## Referències

* ↑ «Территории Красноярского края». Arxivat de l'original el 2013-05-04. [Consulta: 25 abril 2013].
# Auger

«Auger» té aquests significats:
* Auger-Saint-Vincent, municipi francès al departament de l'Oise (regió de Picardia)
* Auger de Balben (Risós, Delfinat, ?), tercer Mestre de l'Hospital (1160 – 1162)
* Augèr de Berbedà (segles xiii – XIV), noble aranès senyor de Lés
* Athanase Auger (París, 1734 – 1792), pedagog, hel·lenista i traductor francès
* Claudine Auger (París, 1941 – 2019), actriu francesa
* Pablo Auger, lutier establert a Barcelona des del 1852 fins a la seva mort el 1877
* Pierre Victor Auger (París, 1899 – 1993), físic francès, destacat en física atòmica, física nuclear i raigs còsmics
* Miscel·lània:
** Efecte Auger, procés de des-excitació d'un altre electró d'aquell àtom, sense emissió de cap fotó
** Espectroscòpia electrònica Auger, tècnica analítica utilitzada en la ciència de superfícies i en la ciència de materials basat en el procés emissió Auger
# Atos (empresa)

Atos (Euronext) és una empresa francesa de serveis digitals (ESN), creada el 1997. És una de les 10 ESN més grans del món, amb una facturació anual de prop d’11.000 milions d’euros el 2019 i uns 110.000 empleats repartits per 73 països. El grup, líder europeu en núvol, ciberseguretat i supercomputació des de la seva adquisició de Bull, figura al CAC 40. Des del 2001 Atos és el soci global de TI dels Jocs Olímpics i Paralímpics.

## Referències

* ↑ (francès)Atos intègre le TOP 10 mondial des SSII !
* ↑ (francès)Les résultats annuels 2017 d'Atos Arxivat 2021-05-14 a Wayback Machine.
* ↑ (francès)Atos s'empare de Bull et devient un leader du cloud

## Enllaços externs

* atos.net
* «Euronext. Live markets» (en anglès). euronext.com. [Consulta: 10 maig 2021].
# BHV

BHV té els següents significats:
* Brussel·les-Halle-Vilvoorde, circumscripció electoral a l'entorn de Brussel·les, a Bèlgica
* Herpesvirus boví (del seu nom en anglès Bovine Herpesvirus), virus de la família dels Herpesviridae que afecta el bestiar boví