# Àlgebra lineal numèrica

L'àlgebra lineal numèrica, de vegades anomenada àlgebra lineal aplicada, és l'estudi de com es poden utilitzar les operacions matricials per crear algorismes informàtics que proporcionen respostes aproximades a preguntes de matemàtiques contínues de manera eficient i precisa. És un subcamp de l'anàlisi numèrica i un tipus d'àlgebra lineal. Els ordinadors utilitzen l'aritmètica de coma flotant i no poden representar exactament dades irracionals, de manera que quan s'aplica un algorisme informàtic a una matriu de dades, de vegades pot augmentar la diferència entre un nombre emmagatzemat a l'ordinador i el nombre real del qual és una aproximació. L'àlgebra lineal numèrica utilitza propietats de vectors i matrius per desenvolupar algorismes informàtics que minimitzin l'error introduït per l'ordinador, i també s'ocupa de garantir que l'algoritme sigui el més eficient possible.
L'àlgebra lineal numèrica té com a objectiu resoldre problemes de matemàtiques contínues mitjançant ordinadors de precisió finita, de manera que les seves aplicacions a les ciències naturals i socials són tan vastes com les aplicacions de les matemàtiques contínues. Sovint és una part fonamental dels problemes d'enginyeria i ciència computacional, com ara el processament d'imatges i senyals, telecomunicacions, finances computacionals, simulacions de ciències dels materials, biologia estructural, mineria de dades, bioinformàtica i dinàmica de fluids. Els mètodes de matriu s'utilitzen especialment en mètodes de diferències finites, mètodes d'elements finits i modelització d'equacions diferencials. Observant les àmplies aplicacions de l'àlgebra lineal numèrica, Lloyd N. Trefethen i David Bau, III argumenten que és "tan fonamental per a les ciències matemàtiques com el càlcul i les equacions diferencials",: x tot i que és un camp relativament petit. Com que moltes propietats de matrius i vectors també s'apliquen a funcions i operadors, l'àlgebra lineal numèrica també es pot veure com un tipus d'anàlisi funcional que té un èmfasi particular en els algorismes pràctics.: ix
Els problemes comuns en àlgebra lineal numèrica inclouen l'obtenció de descomposicions de matrius com la descomposició de valors singulars, la factorització QR, la factorització LU o la composició pròpia, que després es poden utilitzar per respondre problemes algebraics lineals comuns com resoldre sistemes lineals d'equacions, localitzar valors propis o optimització de mínims quadrats. La preocupació central de l'àlgebra lineal numèrica pel desenvolupament d'algorismes que no introdueixen errors quan s'apliquen a dades reals en un ordinador de precisió finita s'aconsegueix sovint mitjançant mètodes iteratius més que no pas directes.

## Referències

* ↑ Numerical Linear Algebra (en anglès). DOI 10.1007/978-0-387-68918-0.
* 1 2 Trefethen, Lloyd. Numerical Linear Algebra (en anglès). 1st. Philadelphia: SIAM, 1997. ISBN 978-0-89871-361-9.
* ↑ Golub, Gene H. «A History of Modern Numerical Linear Algebra» (en anglès). University of Chicago Statistics Department. [Consulta: 17 febrer 2019].
* ↑ «Basics of Linear Algebra — Python Numerical Methods» (en anglès). https://pythonnumericalmethods.berkeley.edu.+[Consulta: 3 desembre 2022].