OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Józef Korbas

Józef Franciszek Korbas (Cracòvia, 11 de novembre de 1914 - Katowice, 2 d'octubre de 1981) fou un futbolista polonès de la dècada de 1930.
Pel que fa a clubs, defensà els colors del Nadwiślan Kraków i el KS Cracovia, amb qui guanyà la lliga de 1937. Fou internacional amb la selecció de Polònia, amb la marcà 4 gols en 2 partits i disputà el Mundial de 1938.

## Referències

* 1 2 Perfil a eu-football.info
# José Botella Andrés

José Botella Andrés (Elx, 1837 - València, 1889) fou un polític valencià, diputat a les Corts durant el regnat d'Isabel II i durant la restauració borbònica.

## Biografia

De jove va treballar a la sucursal del Banc d'Espanya a València, quan n'era gerent José Campo Pérez, dirigent del Partit Moderat que el va introduir en la política. El 1865 fou regidor i tinent d'alcalde de València i el 1867 fou elegit diputat a les Corts Espanyoles pel districte de La Bañeza (província de Lleó). Des del seu escó va donar suport la políica antiprogressista de Luis González Bravo.
Arran de la revolució de 1868 esdevingué una aferrissat partidari de la restauració borbònica en la persona d'Alfons XII i va participar activament en el cop d'estat a Sagunt d'Arsenio Martínez-Campos Antón. El 1875 fou designat diputat provincial de València i a les eleccions generals espanyoles de 1876 fou elegit diputat del Partit Conservador per Xelva. El 1879 fou escollit senador per la província de València, però renuncià a l'escó quan fou nomenat governador civil de la mateixa província per Francisco Romero Robledo, càrrec que va repetir el 1884. Quan Romero Robledo abandona el Partit Conservador ell el va seguir, tot i que més tard va tornar a incorporar-se als conservadors.

## Referències

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2006-02-14 a Wayback Machine.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* Fitxa del Senat
# Pump.io

Pump.io és un motor de fluxos d'activitats de propòsit general que es pot utilitzar com a protocol federat de xarxes socials que "fa la majoria del que la gent realment vol d'una xarxa social". Iniciat per Evan Prodromou, és un seguiment de StatusNet; Identi.ca, que era el servei StatusNet més gran, va canviar a pump.io el juny de 2013.
Com a xarxa social distribuïda, Pump.io no està vinculat a un sol lloc. Els usuaris de tots els servidors es poden subscriure entre ells, i si un o més nodes individuals es desconnecten, la resta de la xarxa roman intacta.

## Tecnologia

Dissenyat per ser molt més lleuger i eficient que el seu predecessor StatusNet, Pump.io està escrit a Node.js i utilitza Activity Streams com a format per a ordres i per transferir dades mitjançant una senzilla API de safata d'entrada REST.
Pump.io requereix:
* node.js
* npm
* un servidor de bases de dades (normalment bases de dades NoSQL com MongoDB o Redis, encara que hi ha altres opcions a través de la capa d'abstracció de bases de dades anomenada Databank
* GraphicsMagick amb l'ordre `gm`
Pump.io es pot executar fàcilment amb maquinari amb pocs recursos (com ara un Raspberry Pi o un BeagleBone Black). Es pot utilitzar mitjançant la interfície d'usuari web o altres clients mitjançant l'API.

## Normalització

El W3C Federated Social Web Working Group, llançat el juliol de 2014, ha produït l'estàndard ActivityPub, basat en els protocols utilitzats a pump.io com a probable successor d'OStatus. Es va publicar oficialment com a Recomanació el 23 de gener de 2018.

## Referències

* ↑ Prodromou, Evan. «E14N Post» (en anglès). Arxivat de l'original el 22 març 2014. [Consulta: 21 març 2014].
* ↑ Behrenshausen, Bryan. «pump.io: the decentralized social network that's really fun» (en anglès). opensource.com. [Consulta: 21 març 2014].
* ↑ Nathan Willis. «StatusNet, Identi.ca, and transitioning to pump.io» (en anglès). LWN.net, 27-03-2013. [Consulta: 20 març 2014].
* ↑ Behrenshausen, Bryan. «pump.io: the decentralized social network that's really fun» (en anglès). opensource.com. [Consulta: 21 març 2014].
* ↑ Nathan Willis. «StatusNet, Identi.ca, and transitioning to pump.io» (en anglès). LWN.net, 27-03-2013. [Consulta: 20 març 2014].
* ↑ Shankland, Stephen. «Social networking built into the Web? W3C gives it a go» (en anglès). CNET.
* ↑ «Sandstorm And The Social Web» (en anglès). zenhack.net. Arxivat de l'original el 2020-10-30. [Consulta: 11 octubre 2023].
* ↑ «ActivityPub» (en anglès). www.w3.org.
# Quadrangle Nemesis Tesserae

El quadrangle Nemesis Tesserae és un dels 62 quadrangles definits per la cartografia de Venus aprovats per la Unió Astronòmica Internacional.
En els mapes a escala 1 / 5.000.000 (identificat amb el codi V-13) inclou la porció de la superfície de Venus situada en latitud d'entre 25º a 50° N, i longitud entre 150º a 180° E.
Deu el seu nom al Nemesis Tesserae.

## Referències

* ↑ USGS Astrogeology: Gazetteer of Planetary Nomenclature « Quadrangles de Venus a escala 1 / 5.000.000 »
* 1 2 Nemesis Tesserae, V-13
# José Japón Sevilla

José Japón Sevilla (Coria del Río, Sevilla, 24 de març de 1959), és un exàrbitre de futbol espanyol. Va pertànyer al Col·legi d'Àrbitres d'Andalusia.
Japón va debutar com a àrbitre professional la temporada 1992/93 a segona divisió. El seu debut a primera divisió el 3 de setembre de 1995 es va produir en un partit entre l'Athletic Club i el Racing de Santander.
Japón té el rècord de penals xiulats en un mateix partit a primera divisió, amb un total de 6, en el partit que enfrontava el Real Oviedo i el Real Valladolid el 19 de maig de 1996, i que va acabar amb el resultat de 3-8.
La temporada 1999/2000 va ser descendit a segona divisió, però en complir l'edat exigida en la categoria es va haver de retirar.

## Referències

* ↑ Lora, M. J. «Los Japón que hay en Coria» (en castellà). ABC, ed. Sevilla, 10-06-2013. [Consulta: 10 juny 2017].
* ↑ «Japón Sevilla, el empleado de banca que señaló seis penaltis en un partido, el récord de la Liga» (en castellà), 10-11-2020. [Consulta: 8 febrer 2024].
* ↑ Bailador, Ignacio. «Japón Sevilla: "Con VAR habría pitado cinco de los seis penaltis"» (en castellà), 10-03-2022. [Consulta: 9 febrer 2024].
* ↑ Luque, Xavier G. «El penalti pertenece al Real Madrid» (en castellà). La Vanguardia, 02-12-2015. [Consulta: 1r juny 2017].
# Fabien Grellier

Fabien Grellier (Aizenay, Vendée, 31 d'octubre de 1994) és un ciclista francès, professional des del 2016. Actualment corre a l'equip Team TotalEnergies.

## Palmarès

* 2012
** Vencedor d'una etapa als Boucles del Cantó de Trélon
* 2013
** 1r al Tour de Mareuil-Verteillac-Ribérac i vencedor d'una etapa
* 2015
** 1r a la Manche-Atlantique
** 1r a la Fletxa de Locminé
** Vencedor d'una etapa al Circuit des plages vendéennes
** Vencedor d'una etapa a La SportBreizh

### Resultats al Tour de França

* 2018. 120è de la classificació general
* 2019. 121è de la classificació general
* 2020. 117è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fabien Grellier a ProCyclingStats
# Cartutx

«Cartutx» té aquests significats:
* Cartutx (armes de foc), munició de les armes de foc lleugeres
* Cartutx d'escopeta, munició de les escopetes de caça
* Cartutx egipci, disc que envoltava el nom d'un faraó egipci
* Cartutx de tinta, envàs ple de tinta que s'usa en les impressores d'injecció (en plomes estilogràfiques s'anomena tub de tinta)
* Cartutx (maquinari), és un dispositiu extraïble de conservació de programari o dades informàtiques.
Viccionari
# Ignacio Biosca García

Ignacio Biosca García (Barcelona, 17 de juliol de 1995), conegut com a Nacho Biosca, és un jugador d'handbol català, que ocupa la posició de porter.
Format al Futbol Club Barcelona, el 2014 va fitxar per l'Ademar León. El 2019 va decidir no renovar per l'equip castellà i marxar al Kadetten Schaffhausen suís.
Amb la selecció espanyola absoluta va participar en els Jocs Mediterranis de Tarragona de 2018 on va guanyar la medalla de bronze.

## Referències

* ↑ Romero, Gonzalo «El porter del Barça B d'handbol Nacho Biosca fitxa per l'Ademar». ara.cat, 12-05-2014 [Consulta: 18 febrer 2021].
* ↑ «Biosca rechaza la oferta del Ademar y se irá al Kadetten». as.com, 16-02-2019 [Consulta: 18 febrer 2021].
* ↑ «Sis catalans a la llista de Jordi Ribera per als Jocs Mediterranis de Tarragona». cathandbol.cat, 17-05-2018 [Consulta: 18 febrer 2021].
* ↑ «Catalunya es penja 35 medalles als Jocs Mediterranis». elnacional.cat, 03-07-2018 [Consulta: 18 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Pàgina d'Ignacio Biosca a eurohandball.com
# Ca n'Hortolà

Ca n'Hortolà és un edifici del municipi de Sant Quirze Safaja (Moianès) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un antic mas de tres pisos, d'aspecte fortificat i de planta allargada i irregular, adaptant-se al terreny.
La porta principal és amb arc de descàrrega i al damunt hi ha una finestra allindanada.
Hi ha un porxo al pis, amb un pilar central que sosté les dues jàsseres de fusta, amb la coberta a una vessant.
Algunes de les parts estan en ruïna, altres habilitades per als corrals d'ovelles i altres són les dependències dels masovers.
En un dels murs hi ha una finestra amb arc conopial, medalló esculpit al centre i rosetes en relleu, que data l'edifici dels segles XVI o XVII.

## Història

L'antic mas Hortolà fou renovat a principis del segle xix i convertit en Can Barnils, tot i així s'observa clarament el que era aquest antic mas.
Datació feta per l'estil.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Ca n'Hortolà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 desembre 2015].
# CJE

CJE té els següents significats:
* Consejo de la Juventud de España, organisme representatiu de les organitzacions juvenils d'Espanya
* Cambridge Journal of Economics, revista científica especialitzada en temes d'economia
* Canadian Journal of Economics, revista científica especialitzada en temes d'economia
# CIWS

CIWS és l'acrònim en anglès de Close-in Weapon System , traduïble per «sistema d'armament de proximitat», encara que més apropiadament seria «sistema artiller antimíssil». Es tracta d'una arma defensiva emprada en navilis de combat moderns per defensar-se míssils antivaixell quan estan a menys de dos quilòmetres del seu blanc.
Usualment consta d'una combinació de radar, ordinadors i diverses armes de foc ràpid i calibre mitjà, ubicades en un muntatge rotatiu. El sistema CIWS més conegut és el nord-americà Phalanx CIWS. Altres sistemes són l'holandès Goalkeeper, el turc Sea Zenith, l'espanyol Meroka, el rus Kashtan, l'italià DARDO i el xinès Tipo 730.

## Comparació de sistemes CIWS actuals

Comparació de sistemes CIWS actuals :
| | AK-630 | Phalanx CIWS | Goalkeeper CIWS | DARDO | Millennium |
| Pes | 9.114 kg | 6.200 kg | 9.902 kg | 5.500 kg | 3.300 kg |
| Armament | GSh-6-30: Canó automàtic de calibre 30 mm, tipus Gatling amb 6 canons | M61 Vulcan: Canó automàtic de calibre 20 mm, tipus Gatling amb 6 canons | GAU-8: Canó automàtic de calibre 30 mm, tipus Gatling amb 7 canons | Bofors 40 mm: Canó automàtic de calibre 40 mm amb 2 canons | Oerlikon Millennium: Canó automàtic de calibre 35 mm, tipus revòlver, 1 canó |
| Cadència de tir | 5.000 trets per minut | 4.500 trets per minut | 4.200 trets per minut | 600/900 trets per minut | 200/1.000 trets per minut |
| Abast efectiu (tret amb trajectòria plana) | 4.000 m | 3.600 m | 2.000 m | 4.000 m | 3.500 m |
| Munició emmagatzemada | 2.000 cartutxos | 1.550 cartutxos | 1.190 cartutxos | 736 cartutxos | 252 cartutxos |
| Muzzle velocity | 900 m/s | 1.100 m/s | 1.109 m/s | 1.000 m/s | 1.050 m/s o 1.175 m/s |
| Elevació | -12 a +88 graus | -25 a +85 graus | -25 a +85 graus | -13 a +85 graus | -15 a +85 graus |
| Velocitat d'elevació | 50 graus per segon | 115 graus per segon | 100 graus per segon | 60 graus per segon | 70 graus per segon |
| Rotació | 360 graus | -150 a +150 graus | 360 graus | 360 graus | 360 graus |
| Velocitat de rotació | 70 graus per segon | 115 graus per segon | 100 graus per segon | 90 graus per segon | 120 graus per segon |

## Referències

* ↑ http://www.indian-military.org/navy/ordnance/close-in-weapon-system/267-ak-630-gatling-gun-close-in-weapon-system.html Arxivat 2010-03-15 a Wayback Machine.
* ↑ Dan Petty. «The US Navy - Fact Fitxer:». Navy.mil. Arxivat de l'original el 2015-10-05. [Consulta: 18 maig 2013].
* ↑ Tony DiGiulian. «Italy 40 mm/70 (1.57") Breda». Navweaps.com. [Consulta: 18 maig 2013].

## Enllaços externs

* Meroka, sí o no (castellà)
* Sistema antimíssil Meroka (castellà)
# Brizeaux

Brizeaux és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 47 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Brizeaux era de 47 persones. Hi havia 24 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 42 habitatges, 25 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 41 eren cases i 1 era un apartament. Dels 25 habitatges principals, 21 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 7 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 16 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 6 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Brizeaux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 12 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 8 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 26 persones, 16 eren actives i 10 eren inactives. Les 16 persones actives estaven ocupades(9 homes i 7 dones).. De les 10 persones inactives 8 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Brizeaux hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Brizeaux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Brizeaux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Indianola (Nebraska)

Indianola és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 642 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Indianola tenia 642 habitants, 275 habitatges, i 183 famílies. La densitat de població era de 198,3 habitants per km².
Dels 275 habitatges en un 28,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,5% hi vivien parelles casades, en un 6,9% dones solteres, i en un 33,1% no eren unitats familiars. En el 29,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 28% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 16% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.344 $ i la renda mediana per família de 35.469 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.750 $ mentre que les dones 16.094 $. La renda per capita de la població era de 14.774 $. Aproximadament el 9% de les famílies i el 10,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Indianola». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Indianola». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Indiantown

Indiantown és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 5.588 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Indiantown tenia 5.588 habitants, 1.648 habitatges, i 1.264 famílies. La densitat de població era de 361,4 habitants/km².
Dels 1.648 habitatges en un 33,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,9% hi vivien parelles casades, en un 13,7% dones solteres, i en un 23,3% no eren unitats familiars. En el 17,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,59.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,2% tenia menys de 18 anys, un 11,4% entre 18 i 24, un 25,6% entre 25 i 44, un 15,7% de 45 a 60 i un 16,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 123,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.977 $ i la renda mediana per família de 30.675 $. Els homes tenien una renda mediana de 17.810 $ mentre que les dones 19.063 $. La renda per capita de la població era d'11.085 $. Entorn del 18,8% de les famílies i el 23,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Indiantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Indiantown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ca la Vila (Ascó)

Ca la Vila és una obra del municipi d'Ascó (Ribera d'Ebre) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situat al carrer Major, davant la plaça Major. Edifici cantoner de planta rectangular que ha estat reconstruït en època contemporània, conservant-se només el portal. Aquest és d'arc de mig punt adovellat, que incorpora un escut amb la data de 1610, commemorant l'expulsió dels moriscs. A la pedra de la clau també es veuen els anagrames de Jesús i Maria juntament amb una creu llatina, damunt la data. Antigament, hi havia una petita presó al costat de l'entrada, la sala del Consell i les oficines del batlle al primer pis i l'habitatge de l'agutzil al segon. Les golfes eren utilitzades per albergar pobres de necessitat, que tenien accés pel carrer de sobre. D'aquests espais no en queda res; enlloc seu hi ha un edifici molt modern.

## Història

Era la casa de Guillem Espinell, morisc expulsat el 1610. A la Carta de Població d'Ascó, després de l'expulsió dels moriscs, localitzada a Ca Estisora, a l'article 75 es llegeix:"Primo la casa de Guillem Espinell de la Prinsa con la botiga que tiene al lado, y baxo la sala de la misma casa la cual haya de servir para tener Corte el Bayle, y por ella hayan de pagar una año de censo tres sueldos, el dia de año nuevo". També es troben a les Capitulacions d'Ascó, de 1611:"La casa de l'hereu de Jusep Grau que afronte en Pere Grau, en Pere Vernet i en la Casa de la Vila".

## Referències

* 1 2 «Ca la Vila». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2015].
# Cal Forner (Begues)

Cal Forner és un edifici al nucli de Begues (Baix Llobregat) catalogat l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Edifici cantoner de planta rectangular amb planta baixa, dos pisos i terrat a la catalana. Presenta una composició simètrica a partir de les obertures de la planta baixa. Té arc pla en totes les obertures i de descàrrega amb aplacat ceràmic a l'últim pis de la façana principal.
Interessant solució compositiva la donada al xamfrà amb els dos balcons. La planta baixa, d'ús comercial, és arrebossada simulant un sòcol, amb bandes horitzontals. A la resta de la façana hi ha ornamentació ceràmica, dentellons i balcons de pedra artificial. El coronament de l'edifici és amb balustrada de balustres, cornisa ondulada i motllura de bosell en el centre. Fusteria de fusta i persianes enrotllables.

## Referències

* 1 2 «Cal Forner». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 desembre 2015].
# Cal Fortaner

Cal Fortaner és un edifici del municipi de Cercs (Berguedà) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa de pagès de pedra i teulada a dues vessants de teula aràb. Té edificacions annexes: corrals i pallisses. Situada molt a prop de l'església romànica de Sant Jordi, participa del mateix context i forma una peça més del rosari de cases que s'inicia amb la del Galló i s'enfila amunt a les vores del camí vell de Paguera, en un paisatge de gran entitat.

## Referències

* ↑ «Cal Fortaner». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 febrer 2016].
# Ilija Pantelić

Ilija Pantelić (en serbi: Илија Пантелић; 2 d'agost de 1942 - 17 de novembre de 2014) fou un futbolista serbi de la dècada de 1960.
Fou 18 cops internacional amb la selecció iugoslava.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Vojvodina, i a França a Paris-Neuilly, Olympique de Marsella, Bastia, i Paris Saint-Germain.

## Palmarès
### Vojvodina

* Lliga iugoslava de futbol: 1965-66

### Marsella

* Lliga francesa de futbol: 1970-71

## Referències

* ↑ «Pantelić Ilija» (en serbian). reprezentacija.rs. [Consulta: 20 gener 2018].
* ↑ «ILIJA PANTELIC» (en francès). om1899.com. [Consulta: 20 gener 2018].
* ↑ Ilija Pantelić a National-Football-Teams.com (anglès)