# Fura

* «fura» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «fura (desambiguació)».
Les fures o furons (Mustela putorius furo) són mamífers carnívors de la varietat domèstica del turó comú. Les fures solen tenir un pelatge marró, negre, blanc o mesclat, tenen una mida mitjana d'aproximadament cinquanta centímetres (incloent-hi una cua d'uns tretze centímetres), pesen vora un quilogram, i tenen una longevitat natural d'entre set i deu anys.
Són uns mustèlids que foren domesticats pels egipcis cap al 3000 aC, però no van entrar a Europa com a animal de caça fins al 900 dC. Més tard pels volts del 1700 als EUA, els començaren a utilitzar per a exterminar rosegadors.
La fura domesticada prové de l'espècie europea Mustela putorius furo.

## Anatomia
### Aparell musculo-esquelètic

* És un animal tubular capaç de doblegar-se 180° (fet que li permet desplaçar-se per caus, llodrigueres...)
* Té una estructura toràcica molt llarga (15-16 costelles, fins darrere del cor, que es troba entre la sisena i la vuitena)
* Té un os penià en forma de J, que tot sovint es fractura i pot produir seccions de la uretra peniana.
* Té cinc dits a cada extremitat i cada dit té una ungla no retràctil.

### Aparell digestiu

Les característiques de l'aparell digestiu de les fures, són les següents:
* Cavitat oral: les fures tenen una cavitat oral molt característica:
** Tenen 3 incisives + 3 premolars + 1 molar a dalt i 2 a baix.
** Tenen dents de llet o dents decídues que surten al cap de 25 dies d'edat i les dents permanents que surten cap al dia 70.
** Tenen 5 parells de glàndules salivals en lloc de 4 (paròtide, zigomàtica, molar, sublingual i mandibular)
* Estómac: és molt expansible (pot acumular una gran quantitat d'aliments) i té un càrdies poc muscular que li permet vomitar (abans de l'anestèsia li cal aplicar un dejuni de 24 h)
* Intestí prim: és molt curt i això fa que el seu temps de trànsit sigui només de 3-4 hores
* Intestí gros: no té cec

### Aparell cardiovascular

Del cor (que se situa entre la 6a i la 8a costella), en surt l'arc aòrtic, del qual en deriva cranialment una única artèria braquiocefàlica (així quan es doblega no es clou mai) que a l'altura del coll es divideix en dues artèries caròtides.

### Aparell respiratori

El pulmó esquerre té dos lòbuls (cranial i caudal) i el pulmó dret en té quatre (cranial, caudal, medial i accessori)

### Aparell genitourinari

Les característiques més rellevants són:
* La bufeta de l'orina és molt petita (10 ml).
* En ser un carnívor estricte té un pH urinari molt àcid (si li donem elements vegetals basificarem el pH i augmentarà el risc d'infeccions urinàries).
* Els mascles tenen os penià i la pròstata localitzada a la base de la bufeta urinària.
* Les fures arriben a la maduresa sexual al cap de sis mesos.
* Les femelles són polièstriques estacionals (primavera-estiu), amb ovulació induïda, una gestació de 40 dies amb una mitjana de 8 cries altricials per part (a Catalunya, les darreres fures neixen a final de juliol).

## Referències

* ↑ Encyclopædia Brittanica (Concise Edition). Entrada «ferret»
* ↑ «Bradley Hills Animal Hospital, Bethesda, Maryland, EUA, sobre la longevitat de les fures». Arxivat de l'original el 2006-07-21. [Consulta: 6 juny 2008].
* ↑ Ferret Universe.com. Entrada sobre les fures
* ↑ «Ferret Information Rescue Shelter & Trust Society, Vancouver, B.C. Canadà, sobre les fures». Arxivat de l'original el 2008-06-02. [Consulta: 6 juny 2008].
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :