OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Torneig Comte de Godó 1976

El Trofeu Comte de Godó 1976 és una competició tennística que es jugà sobre terra batuda pertanyent al circuit Grand Prix. La 24a edició del torneig es va celebrar entre el 18 i el 24 d'octubre de 1976 en el Reial Club de Tennis Barcelona a Barcelona, Catalunya.

## Quadre individual masculí

| 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | R. Ramírez | 7 | 6 | |
| | T. Moor | 6 | 1 | | 1 | R. Ramírez | 7 | 3 | 6 |
| 8 | J. Kodes | 6 | 7 | | 8 | J. Kodes | 6 | 6 | 3 |
| 9 | B. Taroczy | 3 | 5 | | | | | | | 1 | R. Ramírez | 5 | 2 | 1 | |
| 4 | M. Orantes | 7 | 6 | | | | | | | 4 | M. Orantes | 7 | 6 | 6 | |
| 13 | B.C. Mottram | 6 | 3 | | 4 | M. Orantes | 6 | 6 | | | | | | | |
| 5 | W. Fibak | 1 | 5 | | | Ž. Franulović | 1 | 3 | | | | | | | |
| | Ž. Franulović | 6 | 7 | | | | | | | | | | | | | 4 | M. Orantes | 6 | 2 | 2 | 7 | 6 |
| | P. Hutka | 4 | 1 | | | | | | | | | | | | | 2 | E. Dibbs | 1 | 6 | 6 | 5 | 4 |
| 6 | B. Gottfried | 6 | 6 | | 6 | B. Gottfried | 1 | 3 | | | | | | | |
| | J. Higueras | 5 | 0 | | 3 | H. Solomon | 6 | 6 | | | | | | | |
| 3 | H. Solomon | 7 | 6 | | | | | | | 3 | H. Solomon | 3 | 4 | 7 | 4 |
| | J. Soler | 6 | 2 | 6 | | | | | | 2 | E. Dibbs | 6 | 6 | 5 | 6 |
| 7 | C. Barazzutti | 2 | 6 | 3 | | J. Soler | 3 | 3 | | | | | | | |
| | W. Zirngibl | 1 | 3 | | 2 | E. Dibbs | 6 | 6 | |
| 2 | E. Dibbs | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Brian Gottfried Raúl Ramírez | 7 | 6 | |
| 7 | Vitas Gerulaitis Balazs Taroczy | 6 | 4 | | 1 | Brian Gottfried Raúl Ramírez | 6 | 6 |
| 3 | Fred McNair Sherwood Stewart | 7 | 6 | | 3 | Fred McNair Sherwood Stewart | 1 | 2 |
| 5 | Wojtek Fibak Jan Kodes | 5 | 3 | | | | | | 1 | Brian Gottfried Raúl Ramírez | 7 | 6 |
| 6 | Elio Lito Álvarez Víctor Pecci | w/o | | | | | | | 2 | Bob Hewitt Frew McMillan | 6 | 4 |
| 4 | Joan Gisbert Manuel Orantes | | | | 6 | Elio Lito Álvarez Víctor Pecci | 0 | 2 |
| 8 | Byron Bertram Bernard Mitton | 3 | 6 | 2 | 2 | Bob Hewitt Frew McMillan | 6 | 6 |
| 2 | Bob Hewitt Frew McMillan | 6 | 4 | 6 | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (català) (castellà) (anglès)
* Quadre individual masculí
* Quadre dobles masculins
Barcelona Open :
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
# Tractat de navegació de Pigafetta

Antonio Pigafetta escrigué un tractat de navegació que s’ha conservat en forma reduïda. Pot consultar-se en italià, francès i anglès.

## Corredora

Alexander von Humboldt, comentant un fragment de la relació de Pigafetta del primer viatge de circumnavegació, identifica la “cadena” com una corredora nàutica.
| « | secondo la misura che facevamo del viaggio colla catena a poppa noi percorrevamo da 60 in 70 leghe al giorno | » |
| — Cosmos, ó, Ensayo de una descripción física del mundo. Alexander von Humboldt |||
En el tractat de navegació (cal recordar que es tracta d’un resum) no es parla de cap corredora.

## Referències

* ↑ Pigafetta, A. Primo viaggio intorno al globo terracqueo ossia ragguaglio della navigazione alle Indie orientali per la via d'occidente Fatta sulla squadra di Magaglianes negli anni 1519-1522. Ora Dubblicato per la prima volta e corredato di note da Carlo Amoretti. Con un transunto del trattato di navigazione dello stesso autore. (Con mappe.) (en italià). Galeazzi, 1800, p. 215.
* ↑ Pigafetta, A.; von Murr, C.G.. Premier Voyage Autour Du Monde, Par le Chevr. Pigafetta, Sur L'Escadre De Magellan, Pendant Les Années 1519, 20, 21 et 22: Suivi de l'extrait du Traité de Navigation du même auteur; Et D'une Notice sur le chevalier Martin Behaim, avec la description de son Globe Terrestre ; Orné De Cartes Et De Figures (en francès). Jansen, 1801, p. 269.
* ↑ Stanley, H.E.J.. The First Voyage Round the World by Magellan. Hakluyt Soc., 1874, p. 1-PA164.
* ↑ von Humboldt, A.; de Fuentes, J. Cosmos: ensayo de una descripción física del mundo (en castellà). Gaspar y Roig, 1874, p. 440.
* ↑ von Humboldt, A.; Quintero, F.D.; Torres, F.G.. Cosmos, ó, Ensayo de una descripción física del mundo (en castellà). V. García Torres, 1851, p. 1-PA324.
# Catedral de Lugano

La catedral de Sant Llorenç (en italià: Cattedrale di San Lorenzo és una catedral catòlica a Lugano, Tesino, al sud de Suïssa. Va ser fundada a l'alta edat mitjana, però reconstruïda al segle xv, amb la façana acabada el 1517. És la seu de la diòcesi de Lugano, i està dedicada a Sant Llorenç de Roma.
L'església és coneguda en aquest lloc des del 875. En el 1146 es va construir com una Col·legiata, convertint-se en una catedral el 1888. L'edifici romànic original va ser orientat en sentit contrari a l'actual església, com ho demostren les restes de l'absis descoberts sota l'actual edifici. Al segle xv l'església va ser ampliada i l'entrada es va traslladar a l'actual posició, mentre que el sostre obert estava cobert per un sostre de volta.
Hi va haver una àmplia renovació entre 1905 i 1910, quan es van enderrocar algunes capelles barroques i l'interior va rebre frescos d'Ernesto Rusca.

## Referències

* 1 2 Dell'Era, Romeo «“Le campane della cattedrale di Lugano: appunti di ricerca campanologica / Les cloches de la cathédrale de Lugano : notes de recherche campanologique” pp. 27-53 (deutsche Zusammenfassung: S. 53).» (en italià i francès). Campanae Helveticae, 20, 2016.
# Colibrí nimfa cuaforcat

El colibrí nimfa cuaforcat (Thalurania furcata) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (trochilidae) que habita la selva humida, clars, vegetació secundària i matoll obert de les terres baixes per sota dels 1200 m, per l'est dels Andes, des del sud-est de Colòmbia, centre i est de Veneçuela, Trinitat i Tobago i Guaiana, cap al sud, a través de l'est dEquador, est del Perú i Brasil amazònic i oriental fins al nord i l'est de Bolívia, Paraguai i nord-est de l'Argentina.
# Abans de Crist

El terme abans de Crist s'empra per referir i datar els anys i segles anteriors a l'era cristiana, que comença amb l'any convencional del naixement de Jesucrist. Encara que existeix controvèrsia sobre l'any de naixement de Jesucrist, això no és important per a la utilització del terme. Les poques dades disponibles apunten que aquesta data podria estar situada entre els anys 7 aC i el 4 aC.

## Abreviatures

Les abreviatures utilitzades d'acord amb les regles de formació d'abreviatures són:
* aC ('abans de Crist')
* a. de C. ('abans de Crist')
Les que segueixen també han estat utilitzades tot i que no estan recollides en cap diccionari o recull de criteris:
* a. de J. C. ('abans de Jesucrist')
* a. J. C. ('abans [de] Jesucrist')
* AEC ('abans de l'Era Comuna'), acrònim aconfessional
* a. e. c. ('abans de l'era comuna'), ídem anterior
** És traducció de l'anglès BCE (Before Common Era: abans de l'Era Comuna)
** Té el desavantatge de semblar que significa 'abans de l'era cristiana'
* ANE ('abans de Nostra Era') acrònim aconfessional infreqüent, però lliure d'ambigüitat. Al món gal, també s'usa AEV (abans de l'era vulgar) i ev (de l'era vulgar), com a alternativa laica a l'«abans de Crist» i «després de Crist».
* A. n. e. ('abans de nostra era'), ídem anterior

## Referències

* ↑ «aC → abans de Crist». Universitat de Barcelona.
* ↑ «aC». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «a. de C. → abans de Crist». Universitat de Barcelona.
* ↑ «a. de C.». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* Anno Domini, equivalent a "després de Crist"
# Metal·list

Metal·list (en rus: Металлист) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 474 habitants. Pertany al districte municipal de Koltxúguino.

## Referències

* ↑ «Владимирская губерния. Список населенных мест по сведениям 1859 года.». Arxivat de l'original el 2019-01-14.
* ↑ «Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии : Вып. 2-4 / сост. В. Добронравов. Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897.». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Colibrí nimfa de Mèxic

El colibrí nimfa de Mèxic (Eupherusa ridgwayi) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita la selva humida, vegetació secundària i boscos menys densos a les terres baixes de Mèxic, als estats de Nayarit, oest de Jalisco i Colima.
# Cistella de transport

Una cistella de transport és una mena de gàbia portàtil, sovint de vímet o de plàstic, tancada i amb una porta d'accés, emprada per a transportar-hi una mascota com ara gossos, gats, porcs de guinea, etc. Hi ha models adaptats al tipus de viatge i a la mida i pes de la mascota. Sovint, al transport en comú, la cistella o la mordassa per als gossos és obligatori, excepte per als gossos pigall. Per al transport amb cotxe privat, si no es fa servir una cistella, se'l pot compartimentar de manera a evitar que la mascota interfereixi amb el conductor.
La majoria de les línies aèries permeten als viatgers dur una mascota si està acomodada en una cistella aprovada. Cada companyia té les seves regles i s'aconsella informar-se abans del viatge sobre les condicions. La principal estableix que la cistella s'ha de situar sota el seient del passatger i tenir una base resistent a l'aigua. També existeixen cistelles per a mascotes que no poden entrar en la cabina de passatgers i que han d'entrar a la bodega.
Algunes cistelles de transport incorporen rodes per facilitar el transport als llocs on l'animal no pot córrer solt.
Les cistelles de transport per al cotxe protegeixen la salut de la mascota i la seguretat. Una mascota solta és perillosa. Transportar un animal de manera que pugui interferir en la conducció és una infracció de l'article 18 del Reglament General de Circulació qualificada de lleu que suposa 80 € de multa. Alternativament, es fan servir arnesos per mantenir mascotes petites i mitjanes a les places posteriors del vehicle. S'ha de vetllar a mai deixar la mascota sola dins del vehicle, ni en cistella, amb altes temperatures.

## Referències

* ↑ «cistella de transport». A: TERMCAT. Diccionari de veterinària i ramaderia, 2013 [Consulta: 30 desembre 2021].
* ↑ «cistella de transport», Portal Terminològic Valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.
* ↑ «Tarragona i Reus només permeten animals engabiats als autobusos». Diari Més Digital, 30-07-2021.
* ↑ «Regulació de l'accés dels cans a l'autobús». Empresa municipal de transports de Palma.
* ↑ Europa Press «Les mascotes podran viatjar en l'autobús de València amb el seu propi carnet». 20 Minutos, 21-11-2019.
* ↑ Backpack Pet Carriers Options [Consulta: 10 maig 2010]. Arxivat 2010-05-10 a Wayback Machine.
* 1 2 3 Infotrànsit. «Mascotes a bord!». Generalitat de Catalunya, 12-06-2019. [Consulta: 30 desembre 2021].

## Enllaços externs

* «¿Cuál es la normativa para transporte de perros y mascotas en vehículos?» (en castellà, només, tot i ser un organisme nacional). Inspecció tècnica de vehicles (ITV). [Consulta: 29 desembre 2021].
# Ramón Azurza Aristeguieta

Ramón Azurza Aristeguieta (Sant Sebastià, 1931) és un empresari i polític basc. Llicenciat en Dret, es va incorporar al Partit Nacionalista Basc en la clandestinitat i fou membre actiu de la resistència basca des d'abans de 1950. En 1963 fou sotmès a consell de guerra, resultant absolt. Ha ocupat nombrosos càrrecs interns al PNB, però actualment assumeix responsabilitats parroquials i diocesanes. Alhora, ha treballat com a empresari hoteler, sent l'amo de l'Hotel Parma de Sant Sebastià, i des de 1979 i s'ha dedicat a obrir mercats a Hispanoamèrica. Fou escollit senador per Guipúscoa a les eleccions generals espanyoles de 2004 en substitució de Víctor Bravo Durán.

## Referències

* ↑ «Ramón Azurza sustituye a Víctor Bravo tras renunciar a su escaño por el fraude de la Hacienda de Irun» (en castellà). Diario Vasco [Consulta: 22 febrer 2016].
# Coccinita

La coccinita és un mineral de la classe dels halurs. És un dels dos iodurs de mercuri coneguts, junt amb la moschelita.

## Característiques

La coccinita és un halur de fórmula química HgI₂. Cristal·litza en el sistema tetragonal. Pot ser un mineral perjudicial per a la salut i el medi ambient. Segons la classificació de Nickel-Strunz es troba classificada al grup 3.AB. (Halurs simples sense aigua). Comparteix grup amb els següents minerals: Fluorocronita, tolbachita, Sel·laïta, Cloromagnesita, Lawrencita, Scacchita, Fluorita, Frankdicksonita, Strontiofluorita, Tveitita-(Y), Gagarinita-(Y), Gagarinita-(Ce) i Polezhaevaïta-(Ce).

## Formació i jaciments

S'ha descrit a Austràlia i a Mèxic (localitat tipus) tot i que no de manera completa.

## Referències

* ↑ «Coccinite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
# Col·legi Samà

El Col·legi Samà, també conegut com a Escola Pia, és un centre educatiu del municipi de Vilanova i la Geltrú, Garraf, inaugurat el 1879. L'edifici està catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

Té el seu origen en un llegat de 30.000 duros que deixà l'indià Salvador Samà i Martí en el seu testament del 24 de març del 1866. Els fons s'havien de dedicar a la construcció d'un col·legi regit pels pares escolapis.
El 30 de setembre de 1876, l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú aprovà el projecte de creació del col·legi, i l'any següent la comunitat dels escolapis arribà a la vila i van instal·lar-se en un edifici provisional, ja amb el nom de Col·legi Samà, mentre els hereus del difunt procedien a construir l'actual. Obra de Jeroni Granell i Mundet, fou inaugurat el 24 de setembre del 1879.
L'any 1984 es restauraren les façanes.

## Edifici

Es tracta d'un edifici aïllat format per un cos central i dues ales laterals simètriques, perpendiculars al pla de la façana. El cos central se subdivideix, també simètricament, en tres parts: la corresponent a l'entrada al col·legi i les que serveixen d'unió amb les ales. La primera té planta baixa, dos pisos, golfes i coberta de teula a dues vessants, mentre que les altres dues presenten planta baixa, dos pisos i coberta a la catalana. La disposició en planta de l'edifici, així com la distribució interna de les dependències (aules, menjadors, etc.) responen a la voluntat d'obtenir una entrada màxima de llum i d'aire del jardí i del parc públic que hi ha al davant.
L'aspecte extern respon a les característiques de l'arquitectura historicista d'inspiració neogòtica.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Col·legi Samà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.

## Enllaços externs

* [ Col·legi Samà - Lloc web oficial]
* «Col·legi Samà». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Rafael Carlos Santacruz Aragonés

Rafael Carlos Santacruz Aragonés (Còrdova, 27 de gener de 1983) és un futbolista andalús. Ocupa la posició de defensa.

## Carrera esportiva

Comença a destacar al filial del Real Valladolid CF. La temporada 04/05 s'incorpora al València CF B, arribant a debutar a primera divisió amb el conjunt valencianista. La temporada temporada següent recala a un tercer filial, el Reial Madrid C, promocionant a l'equip B a la campanya 06/07, on juga 17 partits a la categoria d'argent.
L'estiu del 2007 fitxa per l'AD Ceuta, de Segona B, on roman una temporada abans de canviar al CD Linares. L'equip de Linares desapareix el 2009, i el defensa inicia la temporada 09/10 a les files de la UB Conquense.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
* Fitxa del jugador
# Columbus (Nebraska)

Columbus és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 20.971 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Columbus tenia 20.971 habitants, 8.302 habitatges, i 5.562 famílies. La densitat de població era de 902,7 habitants per km².
Dels 8.302 habitatges en un 34,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,7% hi vivien parelles casades, en un 8,9% dones solteres, i en un 33% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 28% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 14,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.874 $ i la renda mediana per família de 48.669 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.980 $ mentre que les dones 22.063 $. La renda per capita de la població era de 18.345 $. Aproximadament el 4,5% de les famílies i el 6,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Columbus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Columbus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# RbbKultur

Kulturradio és una emissora de ràdio pública alemanya amb seu a Berlín, dedicada a la música clàssica i a la cultura. És propietat de Rundfunk Berlin-Brandenburg (RBB), una organització de radiodifusió pública dels länder de Berlín i de Brandenburg. La seva difusió es fa per freqüència modulada.
És el resultat de la fusió de Radio 3 (pertanyent a l'ORB, antiga organització de radiodifusió de Brandenburg) i Radio Kultur (propietat de SFB, antiga organització de radiodifusió per a Berlín Occidental i després de Berlín). De fet, l'ORB i l'SBB s'han fusionat. El 6 de maig de 2019 va canviar el seu nom a rbbKultur.

## Programació

La seva programació és en gran manera musical. Es transmeten petits curts d'informació dia rere dia, amb èmfasi en la política internacional, nacional i regional i la cultura regional. Durant les grans seccions musicals que abasten la major part del dia, alguns breus reportatges i entrevistes interrompen el programa aproximadament dues vegades per hora.
Des del matí fins a principis del vespre, l'elecció musical es limita a peces breus molt conegudes i poc exigents. Durant el vespre fins a la mitjanit, els programes inclouen transmissions musicals especialitzades, que inclouen retransmissions completes de concerts en directe o retransmissions, lectures literàries, obres de ràdio fictícies, revistes dedicades a temes culturals o científics i reportatges llargs.
Des de mitjanit fins a primera hora del matí, Kulturradio adopta la programació conjunta de les diverses ràdios culturals alemanyes, l'"ARD-Nachtkonzert" (concert nocturn de l'ARD, l'associació d'organitzacions de radiodifusió regional que també produeix el primer canal de televisió nacional), molt conegut per la seva diversitat d'obres i compositors i per l'aprofundiment dels seus temes.

## Recepció
### Analògica (VHF)

* Berlín/Havelland, Standort Berlin (Scholzplatz): 92,4 MHz
* Prignitz, Standort Pritzwalk: 91,7 MHz
* Uckermark, Standort Casekow: 104,4 MHz
* Märkisch-Oderland, Standort Booßen: 96,8 MHz
* Teltow-Fläming, Standort Bad Belzig: 100,2 MHz
* Oberspreewald-Lausitz, Standort Calau: 104,4 MHz

### Digital (DAB+)

* Berliner Fernsehturm: Canal 7D (10 kW)
* Berlin-Scholzplatz: Canal 10B i 7D (jeweils 10 kW)
* Frankfurt/Oder: Canal 10B (10 kW)
* Pritzwalk: Canal 10B (10 kW)
* Cottbus-Stadt: Canal 10B (1 kW)
* Calau: Canal 10B (10 kW)
* Casekow: Canal 10B (10 kW)

### Cable

* Berlín: 95,35 MHz
* Potsdam: 98,45 MHz
* supraregional en digitalen Kabelnetz

### satèl·lit

* Astra 1H a la posició 19,2 ° est, transponedor 93, 12.266 GHz, polarització horitzontal, velocitat de símbol 27,5 MSymb / s, FEC 3/4

### Internet

* Livestream (amb RealPlayer i Windows Media Player) al web de rbbKultur

## Referències

* ↑ Kulturrradio a intern.ARD.de
* ↑ Das Dissonanzen-Quartett, Der Taggespiegel, 28 de gener de 2004

## Enllaços externs

* www.rbbkultur.de
* Initiative Das GANZE Werk,
# Recopa d'Europa de futbol 1968-69

La Recopa d'Europa de futbol 1968-69 fou la novena edició de la Recopa d'Europa de futbol. La competició fou guanyada per l'Slovan Bratislava a la final davant del FC Barcelona. Diversos clubs de l'est abandonaren la competició.

## Primera ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Dunfermline Athletic F.C. | 12-1 | APOEL FC | 10-1 | 2-0 |
| Olympiacos | 4-0 | KR Reykjavík | 2-0 | 2-0 |
| Dinamo Bucureşti | (abd) | Vasas ETO Győr | - | - |
| Club Brugge K.V. | 3-3(c) | West Bromwich Albion F.C. | 3-1 | 0-2 |
| FK Partizani | 2-3 | Torino Calcio | 1-0 | 1-3 |
| Spartak Sofia | (abd) | 1. FC Union Berlín | - | - |
| Cardiff City | 3-4 | FC Porto | 2-2 | 1-2 |
| Slovan Bratislava | 3-2 | FK Bor | 3-0 | 0-2 |
| ADO Den Haag | 6-1 | Grazer AK | 4-1 | 2-0 |
| FC Girondins de Bordeaux | 2-4 | 1.FC Köln | 2-1 | 0-3 |
| Randers Freja | 3-1 | Shamrock Rovers | 1-0 | 2-1 |
| US Rumelange | 2-2(c) | Sliema Wanderers | 2-1 | 0-1 |
| FC Lugano | 0-4 | FC Barcelona | 0-1 | 0-3 |
| Górnik Zabrze | (abd) | FC Dynamo Moscou | - | - |
| Altay SK | 4-5 | Lyn Fotball | 3-1 | 1-4 |
| Crusaders F.C. | 3-6 | IFK Norrköping | 2-2 | 1-4 |

## Segona ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Dunfermline Athletic F.C. | 4-3 | Olympiacos | 4-0 | 0-3 |
| Dinamo Bucureşti | 1-5 | West Bromwich Albion F.C. | 1-1 | 0-4 |
| Torino Calcio | Bye | - | - | - |
| FC Porto | 1-4 | Slovan Bratislava | 1-0 | 0-4 |
| ADO Den Haag | 0-4 | 1.FC Köln | 0-1 | 0-3 |
| Randers Freja | 8-0 | Sliema Wanderers | 6-0 | 2-0 |
| FC Barcelona | Bye | - | - | - |
| Lyn Fotball | 4-3 | IFK Norrköping | 2-0 | 2-3 |

## Quarts de final

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Dunfermline Athletic F.C. | 1-0 | West Bromwich Albion F.C. | 0-0 | 1-0 |
| Torino Calcio | 1-3 | Slovan Bratislava | 0-1 | 1-2 |
| 1.FC Köln | 5-1 | Randers Freja | 2-1 | 3-0 |
| FC Barcelona | 5-4 | Lyn Fotball | 3-2 | 2-2 |

## Semifinals

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Dunfermline Athletic F.C. | 1-2 | Slovan Bratislava | 1-1 | 0-1 |
| 1.FC Köln | 3-6 | FC Barcelona | 2-2 | 1-4 |

## Final

| Slovan Bratislava | 3 – 2 | FC Barcelona |
| Cvetler 2' Hrivnák 30' Ján Čapkovič 42' | | Zaldúa 16' Rexach 52' |
* Guanyador de la Recopa d'Europa 1968-69
* Slovan Bratislava Primer títol

## Enllaços externs

* Detalls a la web de la UEFA
* RSSSF
# Collinée

Collinée (en bretó Koedlinez, gal·ló Coètneiz) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 938 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 552 | 619 | 722 | 758 | 894 | 938 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1983-1995 | Moïse Rouget | PCF |
| 1995-2001 | Pierre Schneider | RPR |
| 2001- | Jean-Pascal Guillouët | PS |