OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dominique Bouhours

Dominique Bouhours (París, 1628 — 27 de maig de 1702) va ser un jesuïta, gramàtic i polemista francès. Polemitzà amb els jansenistes de Port-Royal.

## Obres

* Entretiens d'Ariste et d'Eugène (1671)
* Doutes sur la langue française proposés à MM. de l'Académie (1674)

## Referències

* ↑ «Dominique Bouhours». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Murska Sobota

Murska Sobota (hongarès Muraszombat) és una ciutat i municipi del nord-est d'Eslovènia, situat prop del riu Mura (d'aquí ve el seu nom) de la regió de Prekmurje, de la qual n'és la seva capital regional.
El municipi té 20.080 habitants i fa frontera amb Àustria i Hongria. Fou la ciutat més septentrional de Iugoslàvia, i a través de la història ha passat de mans eslovenes, a croates i hongareses amb facilitat. A causa d'això, 3000 habitants són d'ètnia hongaresa. Els jueus hongaresos, molt importants en el seu temps, foren eliminats de Murska Sobota per l'Alemanya Nazi.
El 1991, durant els deu dies de guerra d'Eslovènia contra l'Exèrcit Federal de Iugoslàvia, Murska Sobota fou bombardejada per aire, sense víctimes i danys materials importants. Actualment és una ciutat pacífica que viu de les activitats regionals, indústria de la il·luminació, el comerç i el turisme.

## Enllaços externs

* Municipi de Murska Sobota
# Sevsk

Sevsk (en rus: Севск) és una ciutat de l'óblast de Briansk, a Rússia, que el 2019 tenia 6.616 habitants, és seu administrativa del districte homònim.

## Fills Il·lustres

* Ivan Petrovski (1901-1973), matemàtic i rector de la Universitat Estatal de Moscou.

## Referències

* ↑ Указ Президиума ВС РСФСР от 10.08.1964 г. "О переименовании некоторых населенных пунктов Брянской области".
# Silvestre Molet Gavaldà

Silvestre Molet Gavaldà (Reus, 8-XI-1836 - Barcelona, 1876) va ser un dramaturg català.
Col·laborador a la premsa reusenca, es decantà pel teatre i estrenà dos drames en vers i en tres actes: Lo 29 de setembre, que dramatitza l'inici de la Revolució de Setembre, i que va ser representada al Teatre Odeon de Barcelona el 13 de febrer de 1871, i La casa pairal, escrita en col·laboració amb Antoni Ferrer i Codina i estrenada també a l'Odeon el 13 de març de 1875, obra que qüestiona l'organització familiar tradicional. Les dues obres es van imprimir el mateix any de la seva representació, cosa que, segons l'erudit reusenc Joaquim Santasusagna, indica que no van passar desapercebudes, ja que l'autor buscava l'emoció del públic i no la fàcil rialla, i les seves obres desenvolupaven amb encert les complicacions escèniques. Morí als 40 anys, poc després de l'estrena de la seva última obra.

## Referències

* ↑ Santasusagna, Joaquim. Reus i els reusencs en el renaixement de Catalunya fins al 1900. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1982, p. 209.

## Bibliografia

* Sunyer i Molné, Magí. "Visca la llibertat. El teatre de Silvestre Molet". A: Paraula donada. Miscel·lània Joaquim Mallafrè. Tarragona, Onada edicions, 2006, p. 191-202.

## Enllaços externs

* Lo 29 de setembre. Digitalitzat a Google books [Consulta 3-12-2015]
# Calau de Walden

El calau de Walden (Aceros waldeni) és una espècie d'ocell de la família dels buceròtids (Bucerotidae) que habita els boscos de les illes Panay, Guimaras i Negros, a les Filipines.

## Referències

* ↑ «Calau de Walden». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 18/03/2013 (català)
# Ranunculus acris

Ranunculus acris (ranuncle agre) o botó d'or, botó daurat o esperó d'or és una espècie de ranuncle molt comuna entre els ranuncles d'Euràsia.
És una espècie am aspecte molt variable segons el lloc del món on creix. És una planta una mica pilosa amb ls flors grogues d'un 25 mm de diàmetre. Els seus fruits són aquenis. Conté ranunculina, que esdevé la toxina protoanemonina la qual causa dermatitis i vòmits. A Espanya aquesta espècie és a la llista de plantes de venda regulada.
L'espècie poc comuna Ranunculus aestivalis de vegades es tracta com una varietat botànica de R. acris.
És una planta tòxica pels ramats i a Nova Zelanda, on va ser introduïda, ha causat danys econòmics importants.

## Referències

* ↑ USDA Plants Profile: R. aestivalis.
* ↑ Bourdôt, GW; Saville DJ «Giant buttercup - a threat to sustainable dairy farming in New Zealand». Proceedings of the Australasian Dairy Science Symposium, 31-08-2010, pàg. 355–359.

## Enllaços externs

* Jepson Manual Treatment
* Washington Burke Museum
* Photo gallery
# Tyndall

Tyndall és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 1.239 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tyndall tenia 1.239 habitants, 524 habitatges, i 311 famílies. La densitat de població era de 302,8 habitants/km².
Dels 524 habitatges en un 24,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 5,9% dones solteres, i en un 40,5% no eren unitats familiars. En el 36,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 23,1% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 27,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.042 $ i la renda mediana per família de 37.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.219 $ mentre que les dones 20.109 $. La renda per capita de la població era de 15.086 $. Entorn del 9,6% de les famílies i el 17,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tyndall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tyndall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Murta

«Murta» té aquests significats:
* Murta (planta), planta de la família de les mirtàcies
* Murta (licor), licor tradicional a Còrsega i Sardenya
* Murta (revista), revista literària valenciana (1931-1932)
* Murta de Brabant, arbust del gènere Myrica
* Murta del Sàhara, planta endèmica del centre del Sàhara
* La Murta, partida del terme de Xaló
* Monestir de la Murta, monestir jerònim en el terme d'Alzira
* Serra de la Murta, serra del terme d'Alzira
* Vall de la Murta, vall del terme d'Alzira
# Seward

Seward és un quartet català de música rock, format per, veu, banjo, guitarra acústica, bateria i percussions, guitarra, artefactes sonors i contrabaix. Es van formar el 2012 i han tocat a festivals com el Primavera Sound, el Barcelona Acció Musical, el Primavera Club i a nivell internacional el Canadian Music Week de Toronto, el South By Southwest d'Austin, The Great Escape de Brighton o el Vive Latino. El seu àlbum Home va ser parcialment coproduït per Matt Pence (Centro-Matic, South San Gabriel, Micah P. Hinson, American Music Club, Midlake...) a Denton, Texas.

## Àlbums

* Home: Chapter One (2011)
* Home Was A Chapter Twenty Six (2014)
* Second Two: Chapter Home (2015)

## Referències

* ↑ «Seward». Catalan Sounds. (Institut Ramon Llull). Arxivat de l'original el 2015-11-25. [Consulta: 21 novembre 2015].
* ↑ «Seward». web. Foehn Records. [Consulta: 24 novembre 2015].
# Ersi Sotiropulu

Érsi Sotiropoúlou (grec: Έρση Σωτηροπούλου), nascuda l'any 1954 a Patras, és una escriptora grega.
Érsi Sotiropoúlou estudia ciències socials i antropologia a Florencia i a Roma, a Itàlia, on va viure i treballar (a l'ambaixada de Grècia a Roma) abans d'instal·lar-se a Atenes.
Articulista en premsa abans de dedicar-se a la literatura, ha publicat poemaris i diverses novel·les. L'any 2017 va guanyar el Prix Mediterranée Etranger amb Ti ménei apó tī nýxta (El que queda de la nit), obra publicada en castellà amb el títol Qué queda de la noche. L'obra de Ersi Sotiropoúlou es troba traduïda a l'anglès, l'alemany, l'espanyol, l'italià i al francès.
# Soviet de les Nacionalitats

El Soviet de les Nacionalitats (rus:Совет Национальностей) era una de les dues cambres del Soviet Suprem de la Unió Soviètica, creat per la constitució soviètica de 1936. Funcionà entre 1938 i 1991. A diferència del Soviet de la Unió, el Soviet de les Nacionalitats estava format per les diferents nacionalitats (les repúbliques de la Unió Soviètica), que representaven les divisions administratives, i no per representants dels diversos grups ètnics que cohabitaven a la Unió Soviètica.
El Soviet de les Nacionalitats gaudí dels mateixos drets que el Soviet de la Unió, tant en el camp de les iniciatives legislatives com en la resolució d'altres qüestions. Gaudia d'autonomia per triar el seu president, que dirigia les sessions de la cambra, així com als seus quatre vicepresidents i a les comissions permanents.

## Composició i forma d'elecció

El Soviet de les Nacionalitats estava format per 625 representants, i els seus membres eren elegits de forma universal, igualitària, directe i secreta, d'acord amb els principis de la democràcia soviètica. Amb la regla d'igualtat de representació de les diferents nacionalitats soviètiques, la cambra estava composta per la mateixa quantitat de representants de cadascuna de les diferents repúbliques de la Unió Soviètica:
* 32 diputats per cada república (sense comptar d'altres unitats autònomes que poguessin haver dins de la república, que enviaven representants de manera separada)
* 11 diputats per cada república autònoma
* 5 diputats per cada òblast autònom
* 1 diputat per cada districte nacional
Així doncs, la major de les repúbliques (la RSFS de Rússia, amb una població de 147 milions de persones) i la més petita (l'RSS d'Estònia, amb una població d'1,5 milions d'habitants), tenien 32 diputats cadascuna.

## Comissions permanents

* Comissió Mandatària
* Comissió en Suposats Legislatius
* Comissió de Planificació de Pressupost
* Comissió d'Afers Externs
* Comissió d'Afers de la Joventut
* Comissió d'Indústria
* Comissió de Transports i Comunicacions
* Comissió de Construcció i Indústria dels Materials de Construcció
* Comissió de Servei de Consum i Economia Municipal
* Comissió de Medi Ambient.

## Presidents del Soviet de les Nacionalitats

| Nom | Inici del càrrec | Final del càrrec |
| Nikolai Ixvèrnik | 12 de gener de 1938 | 10 de febrer de 1946 |
| Vasili Kuznetsov | 12 de març de 1946 | 12 de març de 1950 |
| Jumabai Ixaiakhmetov | 1950 | 1954 |
| Vilis Lācis | 1954 | 1958 |
| Janis Peive | 1958 | 1966 |
| Justas Paleckis | 1966 | 1970 |
| Iadgar Sadikovna Nasriddinova | 1970 | 1974 |
| Vitalijs Rubenis | 1974 | 1984 |
| Augusts Voss | 1984 | 1989 |
| Rafiq Nixonov | 1989 | 1991 |

## Vegeu també

* Soviet de la Unió
* Constitució de la Unió Soviètica
* Govern i política de la Unió Soviètica
# Can Guineia

Can Guineia és una masia del municipi de Torroella de Fluvià (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Està situada a davant de l'església, i de la carretera que porta de Torroella a Sant Pere Pescador.

## Descripció

És una gran masia amb teulat a dues vessants, amb un gran portal en arc de mig punt adovellat a la façana principal, i una gran finestra rectangular, amb una inscripció en llatí a la llinda. Altres finestres que es troben al mur del costat que dona a la carretera són de dimensions més reduïdes, i en una d'elles s'hi pot veure inscrita la data 1554 a la cornisa de la finestra i una inscripció en llatí amb decoració floral d'estil renaixentista.

## Història

La masia de Can Guineia data del segle xvi, d'acord amb les inscripcions que COAC hi ha a diverses obertures de les seves façanes. En l'actualitat es troba en ple ús agricola.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Guineia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Ray-Güde Mertin

Ray-Güde Mertin (Marburg, 19 de juliol de 1943 - Frankfurt del Main, 13 de gener de 2007), va ser una professora universitària, traductora i agent literària alemanya, dedicada a la divulgació de la literatura en llengua portuguesa als països de llengua alemanya.

## Biografia

Va estudiar batxillerat a Barcelona i es va especialitzar en Filologia Romànica i Filologia Germànica a la Universitat Humboldt de Berlín. Entre 1969 i 1977, va ser professora de Llengua i Literatura Alemanyes a la Universitat de São Paulo i a la Universitat Estatal de Campinas al mateix temps que s'interessava per la literatura lusófona.
Des de 1984, era professora de Literatura brasilera a la Universitat Johann Wolfgang Goethe, en Frankfurt. La seva tesi doctoral versava sobre l'obra de Ariano Suassuna.
Quan el 1982 va tornar a Alemanya, va crear una agència literària en Bad Homburg, prop de Frankfurt, mitjançant la qual representava més d'un centenar d'autors. Va traduir diverses obres del portuguès a l'alemany, com Perto do Coração Selvagem (Prop del cor salvatge), de Clarice Lispector; Um Brasileiro em Berlim, de João Ubaldo Ribeiro; i Não Veuràs País Nenhum, de Ignácio de Loyola Brandão.
Entre els seus agenciats s'incloïen també el caboverdià Germà Almeida, els mozambiquens Pepe Tela i Mia Couto, la portuguesa Sophia de Mello, el mexicà Xavier Velasco, l'espanyol José Manuel Fajardo, el xilè Luis Sepúlveda i el Premi Nobel de Literatura de 1998, José Saramago.

## Referències

* 1 2 Necrológica: Ray Güde-Mertin, agente literaria y traductora. Cruz, Juan. El País 17 de enero de 2007
* ↑ Goethe-Universität — Prof. Dr. Ray-Güde Mertin uni-frankfurt.de Consulta 5 de març del 2017
* ↑ Clarice Lispector Deutsche Welle 10.12.2015 Consulta 5 de març del 2017
# Tyndall (cràter)

Tyndall és un cràter d'impacte relativament petit situat a la cara oculta de la Lluna, darrere del terminador sud-oriental. Està localitzat molt a prop de la vora exterior occidental del cràter més gran Pizzetti, i els dos estan separats només per alguns quilòmetres. Al sud-oest de Tyndall es troba el cràter Bjerknes, i a sud apareix Clark.
* Localització de Tyndall (esquerra del centre de la imatge)
* Cràters satèl·lit
Es tracta d'un cràter circular, en forma de bol, amb una lleugera protuberància cap a l'exterior a la cara oriental. El perfil de la vora no ha estat erosionat significativament i roman ben definit. La paret interior té algunes zones d'albedo lleugerament més alt en les cares sud i sud-oest. La resta de l'interior no té relativament de trets significatius, amb només uns cràters petits marcant la superfície.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Tyndall.
| Tyndall | Coordenades | Diàmetre |
| S | 35° 06′ S, 115° 42′ E﻿ / ﻿35.1°S,115.7°E﻿ / -35.1; 115.7﻿ (Tyndall S) | 18 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Dix (cràter)

Dix és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 63,3 km de diàmetre. Porta el nom de Dorothea Dix (1802-1887), infermera i activista pels indigents malalts, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Dix». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Moment cristal·lí

En la física de l'estat sòlid, el moment cristal·lí o quasimomentum és un vector semblant al moment associat amb electrons en una xarxa cristal·lina. Es defineix pels vectors d'ona associats $\mathbf {k}$ d'aquesta estructura, segons
${\mathbf {p} }_{\text{crystal}}\equiv \hbar {\mathbf {k} }$
(on $\hbar$ és la constant de Planck reduïda). Sovint, el moment del cristall es conserva com el moment mecànic, el que el fa útil per als físics i els científics de materials com a eina analítica.
La modulació de fase de l'estat de Bloch $\psi _{n}({\mathbf {x} })=e^{i{\mathbf {k} {\mathbf {\cdot x} }}}u_{n{\mathbf {k} }}({\mathbf {x} })$ és el mateix que el d'una partícula lliure amb moment $\hbar k$, és a dir $k$ dona la periodicitat de l'estat, que no és la mateixa que la de la xarxa. Aquesta modulació contribueix a l'energia cinètica de la partícula (mentre que la modulació és totalment responsable de l'energia cinètica d'una partícula lliure).
A les regions on la banda és aproximadament parabòlica, el moment del cristall és igual al moment d'una partícula lliure amb moment $\hbar k$ si assignem a la partícula una massa efectiva que està relacionada amb la curvatura de la paràbola.

## Referències

* ↑ «Topic 5-2: Nyquist Frequency and Group Velocity» (en anglès). Solid State Physics in a Nutshell. Colorado School of Mines. Arxivat de l'original el 2015-12-27.
* ↑ Gurevich V.L.; Thellung A. Physical Review B, 42, 12, 01-10-1990, pàg. 7345–7349. Bibcode: 1990PhRvB..42.7345G. DOI: 10.1103/PhysRevB.42.7345.
* ↑ «What is crystal momentum?» (en anglès). https://www.physicsforums.com.+[Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ Neil Ashcroft. Solid State Physics (en anglès). Brooks/Cole Thomson Learning, 1976. ISBN 0-03-083993-9.
* ↑ «Crystal momentum» (en anglès). https://lampx.tugraz.at.+[Consulta: 24 setembre 2022].
# Maniquí muntanyenc oriental

El maniquí muntanyenc oriental (Lonchura monticola) és un ocell de la família dels estríldids (Estrildidae).

## Hàbitat i distribució

Habita praderies alpines del sud-est de Nova Guinea.

## Referències

* ↑ «Maniquí muntanyenc oriental». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
# Soviet Suprem de la República Socialista Soviètica de Lituània

El Soviet Suprem de la República Socialista Soviètica de Lituània (lituà: Lietuvos TSR Aukščiausioji Taryba) fou el Soviet Suprem (o principal institució legislativa) de l'RSS de Lituània, una de les repúbliques constituents de la Unió Soviètica (URSS). Fou establert a l'agost del 1940, quan el Seimas Popular s'autoproclamà Soviet Suprem provisional. La Constitució li donava un estatus molt semblant al dels parlaments democràtics d'avui en dia. Se celebraven eleccions al Soviet Suprem cada quatre anys (o, més endavant, cada cinc anys) i l'òrgan tenia competències per crear, esmenar i ratificar la Constitució, lleis i tractats, així com per nomenar els membres del Consell de Ministres (la branca executiva). Tanmateix, en realitat les eleccions eren falsejades i el poder real del Soviet era molt minso, car pràcticament es limitava a complir les ordres del Partit Comunista de Lituània (PCL). La situació canvià el 1988, quan els lituans començaren el seu procés d'independència de la Unió Soviètica. El centre de poder passà del PCL al Soviet, que adoptà una sèrie d'esmenes constitucionals i lleis de gran importància, obrint el camí cap a la independència. Al febrer del 1990 se celebraren les primeres eleccions lliures, guanyades pel partit independentista Sąjūdis. A la seva primera sessió, el nou Soviet Suprem adoptà l'Acta de Restabliment de l'Estat de Lituània i es refundà com a Consell Suprem de la República de Lituània.

## Presidents

| Nom | Des de | Fins a | Notes |
| Boleslovas Baranauskas | 25 d'agost del 1940 | 1951 | Exiliat a l'RSFSR entre el 1941 i el 1944 a causa de la Segona Guerra Mundial |
| Feliksas Bieliauskas | 1951 | 1955 | |
| Vladas Niunka | 1955 | 18 d'abril del 1963 | |
| Antanas Barkauskas | 18 d'abril del 1963 | 24 de desembre del 1975 | |
| Ringaudas Songaila | 24 de desembre del 1975 | 16 de gener del 1981 | |
| Lionginas Šepetys | Juny del 1981 | 10 de març del 1990 | |
| Vytautas Landsbergis | 11 de març del 1990 | 11 de març del 1990 | Es convertí en president del Seimas Reconstituent. |

## Referències

* ↑ Kamuntavičius, Rūstis; Vaida Kamuntavičienė, Remigijus Civinskas, Kastytis Antanaitis. Lietuvos istorija 11–12 klasėms (en lituà). Vílnius: Vaga, 2001, p. 438. ISBN 5-415-01502-7.
# Can Guinau

Can Guinau és un mas al terme d'Aiguaviva (Gironès). És una edificació de tres cossos encarada al sud i vessants a les dues parets laterals. Porta de mig punt amb dovelles. Finestra central de gust gòtic, amb els arcs conopials i la columna central. Parets arrebossades, tot i que alguna d'elles és de tàpia. Forjats plans i cairats de fusta. Escala interior de pedra. Tirada de la coberta sobre gran jàssera central. Algun contrafort a la façana.

## Referències

* ↑ «Can Guinau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 7 novembre 2014].
# Tynan

Tynan és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 301 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tynan tenia 301 habitants, 92 habitatges, i 75 famílies. La densitat de població era de 33,9 habitants per km².
Dels 92 habitatges en un 42,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62% hi vivien parelles casades, en un 16,3% dones solteres, i en un 17,4% no eren unitats familiars. En el 15,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,64.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,9% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 11,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,1 homes.
La renda mediana per habitatge era d'11.250 $ i la renda mediana per família d'11.786 $. Els homes tenien una renda mediana de 15.833 $ mentre que les dones 12.000 $. La renda per capita de la població era de 5.874 $. Aproximadament el 43,8% de les famílies i el 47,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tynan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tynan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].