OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tecla de funció

Les tecles de funció són aquelles tecles d'un teclat d'ordinador situades a la part superior (entre la tecla d'Escapament i la d'imprimir pantalla).

## Història

Les tecles de funció es van crear amb la finalitat de simplificar els processos per realitzar algunes operacions. Això era especialment útil amb els primers sistemes operatius on les ordres havien de ser escrites al no existir ratolí.
Amb l'aparició dels sistemes operatius gràfics (com el Windows, el Mac o el Linux) aquestes tecles van perdre popularitat entre els usuaris, ja que suplien accions que es podien trobar fàcilment amb el ratolí.

## Comandaments

Estan compostes per 12 tecles anomenades amb un F (de function, funció) i el nombre. La seva funció varia molt, depenent del programa cada tecla pot variar la seva finalitat. Tot i això hi ha alguns comandaments bastant estesos i comuns en molts programes. També, molts programes incorporen l'opció de personalitzar l'acció que desenvolupin les tecles de funció.

### Microsoft Windows

* F1: Activa l'ajuda del programa en qüestió.
* F3: En un navegador permet fer cerques a la pàgina.
* Alt + F4: Tanca el programa que s'està emprant.
* F5: En un navegador actualitza la pàgina.
* F6: En un navegador et dirigeix a la barra d'adreces.

## Fonts

* Webmaster Cristiano Arxivat 2006-11-29 a Wayback Machine. ¿Para que sirven las teclas de función de mi computador? (castellà)
* NoticiasDot Arxivat 2006-12-06 a Wayback Machine. Teclas de Función. ¿Para qué sirven? (castellà)
* Teclat IBM/Windows (disposició de teclat espanyola)
* Esc
* F1
* F2
* F3
* F4
* F5
* F6
* F7
* F8
* F9
* F10
* F11
* F12
* ª º   \
* ! 1   |
* " 2   @
* · 3   #
* $ 4   ~
* % 5   €
* & 6   ¬
* / 7
* ( 8
* ) 9
* = 0
* Tab ↹
* Q
* W
* E       €
* R
* T
* Y
* U
* I
* O
* P
* Bloq Maj
* A
* S
* D
* F
* G
* H
* J
* K
* L
* Ñ
* Ç        }
* Retorn ↲
* Maj ⇧
* Z
* X
* C
* V
* B
* N
* M
* _ -
* Maj ⇧
* Ctrl
* Win (Cmd)
* Alt
* Alt (Gr)
* Win (Cmd)
* Menú (Cmp)
* Ctrl
* ImpPnt PetSis
* Bloq Despl
* Pause Inter
* Insert
* Inicio
* Re Pág
* Supr
* Fi
* Av Pág
* Bloq Núm
* 7 Inici
* 8 ↑
* 9 RePág
* 4 ←
* 5
* 6 →
* 1 Fin
* 2 ↓
* 3 AvPág
* Intro
* 0 Ins
* . Supr
# Mill Hall

Mill Hall és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 1.568 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mill Hall tenia 1.568 habitants, 662 habitatges, i 456 famílies. La densitat de població era de 599,4 habitants/km².
Dels 662 habitatges en un 28,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,2% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 31% no eren unitats familiars. En el 26,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,6% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 20,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.083 $ i la renda mediana per família de 36.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.283 $ mentre que les dones 18.800 $. La renda per capita de la població era de 16.593 $. Entorn del 9,2% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mill Hall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mill Hall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Liparis micraspidophorus

Liparis micraspidophorus és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima polar que viu entre 0-5 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord: l'illa de Bering (illes del Comandant) i des de l'illa d'Attu (illes Aleutianes) fins a Cold Bay (Alaska).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Scopoli J. A., 1777. Introductio ad historiam naturalem, sistens genera lapidum, plantarum et animalium hactenus detecta, caracteribus essentialibus donata, in tribus divisa, subinde ad leges naturae. Praga. Introd. Hist. Nat. . i-x + 1-506.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gilbert, C. H. & Burke, C. V., 1912. Fishes from Bering Sea and Kamchatka. Bulletin of the Bureau of Fisheries v. 30 (for 1910): 31-96.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Acadèmia Russa de les Ciències, 2000. Catalog of vertebrates of Kamchatka and adjacent waters. 166 p.
* ↑ Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.
* ↑ Quast, J.C. i E.L. Hall, 1972. List of fishes of Alaska and adjacent waters with a guide to some of their literature. U.S. Dep. Commer., NOAA Tech. Rep. NMFS SSRF-658, 47 p.

## Bibliografia

* Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# El Molí de Vent (Talavera)

El Molí de Vent és un edifici de Talavera (Segarra) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un conjunt de restes d'una antiga torre de guaita construïda com a element de defensa d'aquest territori de l'actual comarca de la Segarra, al llarg de la segona meitat del segle xi. Es tracta d'una torre de planta circular, construïda directament sobre la roca mare, amb pedra irregular i morter de calç. Actualment presenta dempeus un fragment dels murs, corresponent a part baixa de la seva primitiva estructura.

## Història

El castell de Talavera se'ns documenta per primera vegada l'any 1075 i estava situat dins el comtat d'Osona. La gent del poble de Talavera anomena aquesta torre de guaita amb el nom de molí de vent.

## Referències

* 1 2 «El Molí de Vent». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 19 març 2019].
# Ota

«Ota» té aquests significats:
* Ota (Còrsega), població de Còrsega
* Ota o Otta (Nigèria), ciutat de Nigèria
* Ota (Japó), ciutat del Japó
* OTA (informàtica), acrònim anglès d'over-the-air programming
# The Romance of Rosy Ridge

The Romance of Rosy Ridge és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Roy Rowland el 1947, produïda per la Metro-Goldwyn-Mayer que tracta Sobre una comunitat rural dividida en acabar la American Civil War. Protagonitzada per Van Johnson, Thomas Mitchell, i Janet Leigh en el seu debut com a actriu. Va ser adaptada de la novel·la del mateix nom de MacKinlay Kantor.

## Argument

El 1865, els grangers de la vall de Rosy Ridge, a Missouri, són víctimes d'una ona d'incendis criminals; a punt d'acabar la Guerra de Secessió, els dos "camps" sudista i nordista es passen mútuament la responsabilitat i no aconsegueixen pactar. La família MacBean és sense notícies del fill que ha marxat a la guerra, Ben, del qual espera la tornada; el pare, Gill, veu de mal ull l'arribada d'un estranger, Henry Carson, les raons de la seva presència continuen sent borroses...

## Repartiment

* Van Johnson: Henry Carson
* Thomas Mitchell: Gill MacBean
* Janet Leigh: Lissy Ann MacBean
* Marshall Thompson: Ben MacBean
* Selena Royle: Sairy MacBean
* Dean Stockwell: Andrew MacBean
* Charles Dingle: John Dessark
* Jim Davis: Badge Dessark
* Guy Kibbee: Cal Baggett
* Elisabeth Risdon: Emily Baggett
* Russell Simpson: Dan Yeary
* Marie Windsor: Una noia de Baggett

## Crítica

El director descriu amb justesa els sentiments de la comunitat de Rosy Ridge, trencada de resultes de la Guerra Civil i en plena reconstrucció. Diversos grans moments (entre els quals la revelació, emocionant, de les motivacions del misteriós estranger) puntuen aquesta pel·lícula que marca l'aparició de Janet Leigh, el seu primer paper en el cinema.

## Referències

* ↑ «The Romance of Rosy Ridge». The New York Times.
# Lliga catalana de bàsquet femenina 2012-2013

La XXIV Lliga Nacional Catalana Femenina 2013 fou la vint-i-quatrena edició de la Lliga catalana de bàsquet. La competició es celebra el 6 d'octubre de 2012 al Palau d'Esports de La Seu d'Urgell. Fou organitzada per la Federació Catalana de Basquetbol i retransmès en directe pel canal Esport3. Hi participaren l'Uni Girona, vigent campió, i el Cadí ICG Software que disputaren la tercera final de forma consecutiva. Es proclamà campió el club gironí per 61 a 59, que sumà el seu tercer títol consecutiu. Individualment, destacà l'actuació de l'escorta catalana Anna Carbó amb 17 punts i 5 rebots, i que fou escollida MVP de la final.

## Final

* En negreta = Equip guanyador
* Pts = Punts
* Rebs = Rebots
* Assis = Assistències
* Val = Valoració
* Nota: Noms dels equips segons l'època
| 6 d'octubre de 2012 Acta | Cadí ICG Software | 59–61 | Uni Girona | Palau d'Esports de la Seu d'Urgell Àrbitres: Ferran Rupérez i Xavier Lanza |
| Palau d'Esports de la Seu d'Urgell Àrbitres: Ferran Rupérez i Xavier Lanza |||
| 6 d'octubre de 2012 Acta | Pts: García 15 Rebs: Bartonova, Traoré 5 Assist: Bartonova 4 Val: García 15 | | Pts: Carbó 17 Rebs: Feaster 9 Assist: Sarr, Freixanet 2 Val: Carbó 20 | Palau d'Esports de la Seu d'Urgell Àrbitres: Ferran Rupérez i Xavier Lanza |
| Cadí ICG Software | Uni Girona |
| # | Nom | Pts | Rbs. | Ass. | Val. |
| 5 | Sabine Niedola | 10 | 4 | 2 | 9 |
| 6 | Katerine Bartonova | 9 | 5 | 4 | 10 |
| 7 | Georgina Bahí | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 8 | Marlès Balart | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | Marina Delgado | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 10 | Cristina García | 15 | 4 | 2 | 15 |
| 11 | Marlou de Kleijn | 5 | 1 | 0 | 4 |
| 12 | Astou Traoré | 9 | 5 | 0 | 4 |
| 13 | Tània Pérez | 2 | 1 | 0 | -3 |
| 15 | Clàudia Guri | 0 | 2 | 0 | 0 |
| 20 | Aja Parham | 4 | 1 | 4 | 6 |
| Equip | Equip | 59 | 28 | 12 | 50 |
| Entrenador ||||||
| Andreu Bou ||||||
* Campió de la Lliga Catalana 2014-2015
* Uni Girona Tercer títol
* MVP
* Anna Carbó
| # | Jugadora | Pts | Rbs. | Ass. | Val. |
| 4 | Alison Feaster | 2 | 9 | 0 | -5 |
| 6 | Toch Sarr | 8 | 4 | 2 | 12 |
| 7 | Anna Carbó | 17 | 5 | 0 | 20 |
| 8 | Myrthe Beld | 10 | 4 | 1 | 8 |
| 9 | Noemí Jordana | 5 | 0 | 1 | -3 |
| 8 | Jacinta Monroe | 6 | 4 | 1 | 9 |
| 11 | Jael Freixanet | 7 | 2 | 2 | 9 |
| 12 | Eva Bou | 0 | 1 | 0 | -1 |
| 13 | Laura Ribas | N/A | N/A | N/A | N/A |
| 14 | Cierra Bravard | 6 | 4 | 0 | 3 |
| 16 | Carla Jou | N/A | N/A | N/A | N/A |
| 19 | Cynthia Molina | N/A | N/A | N/A | N/A |
| Equip | Equip | 61 | 34 | 7 | 52 |
| Entrenador ||||||
| Anna Caula ||||||

## Referències

* ↑ «El Cadí i l'Uni es juguen l'hegemonia, a un partit». El 9 Esportiu p. 31, 06-10-2012. [Consulta: 15 juliol 2024].
* ↑ «El Uni Girona, campeón al ganar al Cadí ICG Software» (en castellà). Mundo Deportivo p. 53, 07-10-2012. [Consulta: 15 juliol 2024].
* ↑ Plà Comas, Josep. «Felicitat gironina». El 9 Esportiu p. 31, 07-10-2012. [Consulta: 21 desembre 2023].
# Sarra (Nablus)

Sarra (àrab: صره, Ṣarra) és un vila palestina de la governació de Nablus, a Cisjordània, al nord de la vall del Jordà, 5 kilòmetres al sud-oest de Nablus. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques tenia 2.892 habitants en 2006.
Segons el cens de Palestina de 1931, ordenat per les autoritats del Mandat Britànic de Palestina, Sarra tenia 106 cases ocupades i una població de 382 musulmans.

## Referències

* ↑ Projected Mid -Year Population for Nablus Governorate by Locality 2004- 2006 Arxivat 2012-04-14 a Wayback Machine. Palestinian Central Bureau of Statistics
* ↑ Mills, 1932, p. 66
# White Lake (Dakota del Sud)

White Lake és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 405 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, White Lake tenia 405 habitants, 151 habitatges, i 96 famílies. La densitat de població era de 390,9 habitants per km².
Dels 151 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 36,4% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,5% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 16,8% entre 25 i 44, un 19,5% de 45 a 60 i un 36,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 49 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 71,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.500 $ i la renda mediana per família de 38.611 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.500 $ mentre que les dones 20.795 $. La renda per capita de la població era de 13.034 $. Entorn del 9% de les famílies i el 19% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- White Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- White Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# El Molí de la Ciutat

El Molí de la Ciutat (en castellà i oficialment, El Molino de la Ciudad) és una pedania del municipi valencià d'Oriola, a la comarca del Baix Segura. Té 304 habitants.

## Referències

* ↑ «El Molino de la Ciudad | enciclopèdia.cat». [Consulta: 6 juliol 2021].
* ↑ https://web.archive.org/web/20120421141457/http://www.orihuela.es/municipio/pedanias/
# Ray-Ban Aviator

Les Ray-Ban Aviator són un estil d'ulleres de sol desenvolupades per Bausch & Lomb amb la marca de Ray-Ban. Es caracteritzen tenir unes lents fosques, sovint reflectives que tenen una àrea dues o tres vegades la superfície del globus ocular, i marcs de metall molt prims amb pont doble o triple (l'anomenat "forat de bala") i auriculars de baioneta o temples de cables flexibles que arriben fins darrere de les orelles. El disseny original va comptar amb lents de vidre G-15 temperat, és a dir, de color gris neutre, que només permetia la transmissió d'un 15% de la llum entrant. Les lents no són planes sinó lleugerament convexes. El disseny intenta cobrir tot el camp de visió de l'ull humà i prevenir tanta llum com sigui possible.

## Referències

* ↑ Fashion Dictionary Ray-Ban
* ↑ Christopher Klein: 10 Things You May Not Know About Douglas MacArthur. On May 22, 2014 at history.com
* ↑ Cult. Iconos de una generación (paper) (en castellà). Madrid: Edimat libros, 2008, p.20-21. ISBN 978-84-9794-079-5 [Consulta: 28 octubre 2014].
# Olli Remes

Olli Remes (Iisalmi, 8 de setembre de 1909 - 31 de desembre de 1942) va ser un esquiador de fons finlandès que va competir durant la dècada de 1930.
En el seu palmarès destaca una medalla de bronze al Campionat del Món d'esquí nòrdic de 1934. El 1936 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Garmisch-Partenkirchen, on fou segon en la prova de patrulla militar, esport de demostració en aquells Jocs i precursor del biatló.

## Referències

* ↑ «Olympiaedustajat Aatsingista Ylipulleihin». Arxivat de l'original el 2022-12-25. [Consulta: 25 gener 2020].
* ↑ Olavi Remes a International Ski Federation
# The Roots of Coincidence

The Roots of Coincidence —que es podria traduir literalment com Les arrels de la coincidència—és un assaig de l'escriptor Arthur Koestler publicat el 1972, en anglès originalment, que constitueix una introducció a les teories de la parapsicologia, incloent-hi la percepció extrasensorial i la telequinesi. Koestler postula vincles entre la física moderna, la seva interacció amb el temps i els fenòmens paranormals, influenciat pel concepte de Carl Gustav Jung sobre la sincronia i la serialitat de Paul Kammerer.
El psicòleg David Marks va qualificar el llibre d'anotació de la pseudociència i va assenyalar que Koestler va acceptar sense cap mena de crítica experiments sobre la percepció extrasensorial ignorant proves que no s'ajustaven a la seva hipòtesi. Marks van encunyar el terme «fal·làcia de Koestler», com la hipòtesi que les estranyes disputes d'esdeveniments aleatoris no poden sorgir per casualitat. Il·lustra el fet que aquests estranys successos ocorren regularment amb exemples de la seva pròpia experiència. John Beloff va criticar el llibre amb opinions mixtes, el va descriure com «típic de Koestler» però va assenyalar que algunes de les seves afirmacions respecte a la investigació psíquica eren inexactes.

## Referències

* 1 2 Marks, David. (2000). The Psychology of the Psychic. Prometheus Books. pp. 227- 246. ISBN 1-57392-798-8
* ↑ Beloff, John. (1972). "Koestler on the Paranormal". New Scientist. 10 febrer. pp. 344-245.
# Zoè Ducena

Zoè Ducena (1062 - abans del 1136) fou una princesa romana d'Orient, filla de l'emperador Constantí X Ducas i germana de l'emperador Miquel VII Ducas.
Zoè nasqué a Constantinoble el 1062. Era la filla petita de Constantí X i l'emperadriu Eudòxia Macrembolitissa. Com que havia nascut en la sala de pòrfir del palau imperial, era coneguda com a porfirogènita. En la seva crònica, Nicèfor Brienni relata que el seu germà Constanci volia que es casés amb Aleix Comnè i, per tant, s'oposava al matrimoni d'Aleix amb Irene Ducena. A l'Alexíada, Anna Comnena suggereix que l'emperadriu Eudòxia tenia pensat casar Zoè amb l'emperador Nicèfor III Botaniates després del seu ascens al tron el 1078, però finalment fou promesa a Nicèfor Sinadè, nebot de Nicèfor III, que l'emperador tenia previst designar com a hereu. Tanmateix, aquest matrimoni tampoc no es produí, car Nicèfor caigué en combat contra els normands de Robert Guiscard a la batalla de Dirràquion el 18 d'octubre del 1081. Finalment, aquell mateix any Zoè ja és mencionada com a muller d'Adrià Comnè, germà del nou emperador Aleix I. El marit de Zoè era protosebast i domèstic de les escoles.
Zoè és anomenada Anna en un poema sobre els avantpassats de Jordi Paleòleg, cosa que suggereix que al capaltard de la seva vida seguí l'exemple del seu marit i es feu monja. Segons alguns estudiosos, Adrià i Zoè són esmentats pels seus noms monàstics, Joan i Anna, en una tomba de l'església de la Beatíssima Mare de Déu de Constantinoble, que els menciona a ells i als seus fills com a donants a l'església. El matrimoni tingué diversos fills:
* Eudòxia Comnena, casada amb Aleix Tarcaniota
* Andrònic Comnè, casat amb Eudòxia Ducena
* Aleix Comnè, casat amb Irene Sinadena
* Adrià Comnè
En el recordatori de la família de l'emperadriu Irene, inclòs en el típicon del monestir de Crist Filantrop, es dona el 29 d'agost com a data de la mort de Zoè. Un típicon del monestir del Pantocràtor menciona Zoè com a muller del gran domèstic i tia de l'emperador Joan II Comnè. Se'n desconeix l'any de la mort, tot i que devia ser abans del 1136.

## Referències

* ↑ Brienni, N. «Istorítxeskie zapiski (976 – 1087)» (en rus). Vostótxnaia Literatura. [Consulta: 30 maig 2018].
* ↑ Kurupu i Vannier, 2005, p. 67 i 68.
* ↑ Gautier, 1969, p. 253.
* ↑ Gautier, 1974, p. 42.

## Bibliografia

* Gautier, P. «L'obituaire du typikon du Pantokrator» (en francès). Revue des études byzantines, 27, 1969, pàg. 235-262. DOI: 10.3406/rebyz.1969.1423.
* Gautier, P. «Le typikon du Christ Sauveur Pantokrator» (en francès). Revue des études byzantines, 31, 1974, pàg. 1-145. DOI: 10.3406/rebyz.1974.1481.
* Kurupu, M.; Vannier, J.-F. «Commémoraisons des Comnènes dans le typikon liturgique du monastère du Christ Philanthrope (ms. Panaghia Kamariotissa 29)» (en francès). Revue des études byzantines, 63, 2005, pàg. 41-69. DOI: 10.3406/rebyz.2005.2305.
# Sant Llorenç de Vila-rodona

L'església de Sant Llorenç de Vila-rodona és un monument protegit com a bé cultural d'interès local del municipi de Vila-rodona (Alt Camp).

## Descripció

L'edifici de l'església està situat als afores de Vila-rodona, a l'antic camí que la comunicava amb Aiguamúrcia. És una construcció de grans proporcions, de planta basilical. El seu interior es troba en l'actualitat molt malmès. L'exterior, tot i trobar-se molt modificat i en precari estat de conservació, permet identificar els elements d'estil Renaixement a què pertany. Del conjunt val la pena remarcar la composició de la façana, amb una porta, avui tapiada d'arc escarser i escut centrat, una obertura circular, també tapiada, a la part superior, i un acabament de línies sinuoses. Tot l'edifici presenta modificacions quant a les obertures, practicades irregularment. El material emprat és la pedra vista.

## Història

L'església de Sant Llorenç és l'únic element que resta de l'antic convent dels Dolors, de pares servites. El conjunt s'havia començat a construir l'any 1599. En diverses ocasions, els frares van haver de deixar l'edifici a causa d'esdeveniments bèl·lics. L'any 1835 el convent fou definitivament abandonat, i va patir incendis i robatoris. En aquell període, en temps de la Primera Guerra Carlina, el convent va ser enderrocat per fortificar Vila-rodona, tot i que l'església fou conservada com a magatzem de vi.

## Referències

* «Pat.mapa: arquitectura». Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 abril 2012].

## Enllaços externs

* «Mapa de recursos culturals». Diputació de Tarragona.