OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Piula del Vaal

La piula del Vaal (Anthus vaalensis) és un ocell de la família dels motacíl·lids (Motacillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita praderies àrides i terres de conreu des del nord d'Angola, sud-oest i sud-est de la República Democràtica del Congo, Zàmbia, Malawi i sud de Tanzània cap al sud fins al centre de Namíbia, Zimbabwe, Botswana, Moçambic i Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Piula del Vaal». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Piula del Sokoke

La piula del Sokoke (Anthus sokokensis) és un ocell de la família dels motacíl·lids (Motacillidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones obertes als boscos de la costa del sud-est de Kenya i nord-est de Tanzània.

## Referències

* ↑ «Piula del Sokoke». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Piula muntanyenca

La piula muntanyenca (Anthus hoeschi) és un ocell de la família dels motacíl·lids (Motacillidae).

## Hàbitat i distribució

Cria en praderies de muntanya de Lesotho i zones properes de Sud-àfrica. Fora de l'època de cria es dispersa per Angola, Zàmbia, Namíbia i nord de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Piula muntanyenca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Portal a la plaça Major, 7 (Vilanova del Camí)

El Portal a la plaça Major, 7 és una obra de Vilanova del Camí (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Portal adovellat de grans dimensions i que només conserva la seva part superior però amb un element molt interessant: la data 1679. A la part inferior, les dovelles es van fent més petites. Possiblement era la porta d'un gran casal.

## Història

Interessant per ser un dels elements més antics conservats d'aquest poble.

## Referències

* 1 2 «Portal a la plaça Major, 7». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 octubre 2018].
# Port Townsend

Port Townsend és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 8.334 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Port Townsend tenia 8.334 habitants, 3.917 habitatges, i 2.201 famílies. La densitat de població era de 460,3 habitants per km².
Dels 3.917 habitatges en un 23,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,4% hi vivien parelles casades, en un 11,2% dones solteres, i en un 43,8% no eren unitats familiars. En el 36,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,09 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,67.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,6% tenia menys de 18 anys, un 5,5% entre 18 i 24, un 21,8% entre 25 i 44, un 32,3% de 45 a 60 i un 20,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.536 $ i la renda mediana per família de 47.027 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.013 $ mentre que les dones 27.753 $. La renda per capita de la població era de 22.395 $. Aproximadament el 8,9% de les famílies i el 14% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Port Townsend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Port Townsend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Jordi Jané

Jordi Jané és el nom dels següents personatges:
* Jordi Jané i Carbó (Sabadell, 1944), escriptor, traductor i professor universitari català
* Jordi Jané i Guasch (l'Arboç, 1963), advocat i polític català, exconseller d'Interior de la Generalitat de Catalunya
* Jordi Jané i Romeu (Barcelona, 1947), escriptor, crític de circ, professor, actor, guionista i presentador de ràdio i televisió, comissari d'exposicions i traductor català
# Pota de gall

La pota de gall és un motiu bicolor de certs teixits, a base de petites figures abstractes de quatre puntes, similars a requadres partits i evocadors de les petjades de gall, d'on prové el nom. En principi, aquest motiu no és imprès: s'obté pel contrast entre els dos colors del fil. Tradicionalment la pota de gall es presenta en negre sobre blanc, si bé en l'actualitat poden usar-se altres colors.
La pota de gall s'originà en la llana teixida de les Terres Baixes (Lowlands) d'Escòcia, bé que avui dia s'hi empren també altres materials. La pota de gall tradicional s'obté tot alternant bandes de quatre fils clars amb quatre de foscos amb un trenat senzill de 2:2, és a dir, dos fils per damunt l'ordit i dos per sota.
Un motiu similar a la pota de gall és l'anomenat príncep de Gal·les, en què s'alternen blocs de color diferent.
# Pobeda (Saràtov)

* Per a altres significats, vegeu «Pobeda».
Pobeda (en rus: Победа) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 66 habitants. Pertany al districte municipal de Khvalinsk.

## Referències

* ↑ «Почвенная карта России». Arxivat de l'original el 2018-01-25.
* ↑ «Топографические карты СССР N-39 (В) 1:100000. Самарская область.». Arxivat de l'original el 2018-01-15.
# Creedence Clearwater Revival

* «CCR» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «CCR (desambiguació)».
Creedence Clearwater Revival, generalment referenciat com a CCR o simplement Creedence, és el nom d'una agrupació de rock clàssic fusionat amb country de finals dels 60, liderada per John Fogerty.

## Integrants

* John Fogerty: guitarra i veu
* Tom Fogerty: guitarra rítmica (fins a 1971)
* Stu Cook: baix
* Doug Clifford: bateria

## Història

La banda va començar com The Blue Velvets, formada per Tom Fogerty a El Cerrito, Califòrnia en els anys 1950.
A mitjans dels 1960 la banda signa contracte amb Fantasy Records i treu el seu primer àlbum: "Creedence Clearwater Revival" i el seu famós single "Suzie Q" (parts 1 i 2).
En l'àlbum Willy and the Poor Boys es va notar gran crítica social, oposició a l'armamentisme nuclear i a les pressions político-militars.
Van romandre junts durant uns anys, però després dels senzills "Have you ever seen the rain" i "Hey tonight", van córrer rumors de la separació del grup.
El febrer de 1971 Tom Fogerty es va separar del grup i va seguir com a solista, la qualitat de la banda va començar a decaure i l'octubre de 1972 es va dissoldre oficialment.
Des de 1993 Creedence Clearwater Revival forma part del Rock and Roll Hall of Fame.

## Discografia

* Creedence Clearwater Revival (1968)
* Bayou Country (1969), que inclou Proud Mary, segurament la seva cançó més coneguda.
* Green River (1969)
* Willy and the Poor Boys (1969)
* Cosmo's Factory (1970)
* Pendulum (1970)
* Mardi Gras (1972)
* Live in Europe (1973)
* The Concert (enregistrat a l'Oakland Coliseum, Califòrnia, el 31 de gener de 1970; editat el (1980).
* The Creedence Clearwater Revival Definitive Collection (1993)
* Creedence Clearwater Revival: Box Set, 6 CDs (2001)
* Bad Moon Rising: The Best of Creedence Clearwater Revival (2003)

## Enllaços externs

* Web oficial
# Mas Joan

Mas Joan és el nom dels següents llocs:
# Margaretamys beccarii

Margaretamys beccarii és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmica de Sulawesi (Indonèsia), on viu a altituds d'entre 0 i 1.000 msnm. Es tracta d'un animal arborícola. El seu hàbitat natural són les selves perennifòlies de plana. Està amenaçada per l'expansió dels camps de conreu. Aquest tàxon fou anomenat en honor del botànic italià Odoardo Beccari.

## Referències

* ↑ Musser, G.; Ruedas, L. Margaretamys beccarii. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 14 març 2018.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 33. ISBN 978-0801893049.
# Manuel Arellano González

Manuel Arellano González (Elda, Vinalopó Mitjà, 19 de juny de 1957) és un economista valencià, mestre del CEMFI.

## Biografia

Va estudiar Ciències Econòmiques en la Universitat de Barcelona, fent el doctorat en London School of Economics, el 1985. Ha treballat com a professor a la Universitat de Barcelona, en la London School of Economics i en el CEMFI, on imparteix econometria des de 1991.
Ha estat director de Review of Economic Studies entre 1998 i 2003. Actualment és editor de Journal of Applied Econometrics. En 2003 va ser president de la Spanish Economic Association i president de l'Econometric Society en 2014.
Ha publicat articles en la major part de les principals revistes econòmiques, així com dos llibres. El 1991 va publicar un cèlebre article, "Some Tests of Specification for Panell Data: Monte Carlo Evidence and an Application to Employment Equations", amb Stephen Bond, a Review of Economic Studies. Hi proposaven un estimador de variables instrumentals, usant el mètode dels moments generalitzat, que s'ha convertit en un procediment estàndard per a l'estimació de models de dades de panell, quan s'inclouen variables retardades.

## Publicacions
### Llibres

* Panel Data Econometrics, Oxford University Press: Advanced Texts in Econometrics, Oxford, 2003.
* Modelos Microeconométricos y Política Fiscal, Editor, Instituto de Estudios Fiscales, Madrid, 1994.
* Introducción al análisis econométrico con datos de panel Banco de España, 1992. ISBN 84-7793-184-4

### Articles

* Some Tests of Specification for Panel Data: Monte Carlo Evidence and an Application to Employment Equations, Review of Economic Studies, 58, 1991, 277-297 (with S. Bond).
* Panel Data Models: Some Recent Developments. Incluido en el libro: J. J. Heckman and E. Leamer (eds.): Handbook of Econometrics, Volumen 5, Capítulo 53, North-Holland, 2001, 3229-3296 (con B. Honoré).
* The Time Series and Cross-Section Asymptotics of Dynamic Panel Data Estimators, Econometrica, 71, 2003, 1121-1159 (with J. Álvarez)

## Enllaços externs

* Web personal de Manuel Arellano
* Pàgina web del CEMFI
* Articles de Manuel Arellano a El País
«Obra de Manuel Arellano González» a Dialnet.
# Manuel Aragonés Cucala

Manuel Aragonés Cucala (Sant Mateu (Baix Maestrat), 1904 - 1982) fou un advocat i polític valencià. Es llicencià en dret a la Universitat de València i va exercir a Castelló de la Plana, Vila-real i Sant Mateu. Fou diputat provincial diverses vegades durant la dècada de 1930 i president de la secció castellonenca d'Unió Republicana. Fou nomenat alcalde de Castelló de maig a novembre de 1936 però deixà el càrrec quan fou nomenat jutge de primera instància i instrucció. Quan es refugià a Barcelona fou nomenat magistrat, i en acabar la guerra civil espanyola marxà a Mèxic, on es distingí com a tractadista de dret amb Nociones de derecho positivo mexicano (1974).

## Referències

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2013-06-18 a Wayback Machine.
| Precedit per: Miguel Santos Moliner | Alcalde de Castelló 1936 | Succeït per: José Castelló Arroyo |
# Martí Peran

Martí Peran és un Professor Titular de Teoria i Crítica d'Art en el Departament d'Història de l'Art de la Universitat de Barcelona. També imparteix docència a les Facultats de Belles Arts i Història de l'Art des del 1985. És membre de l'Equip docent del Màster “La Cultura de la Metrópolis. L'experiència contemporánea de las grandes ciudades y la arquitectura” al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. Imparteix els cursos d'Art Contemporani en el Graduat Superior de Disseny de l'Escola Elisava / Universitat Pompeu Fabra (2003-2005), i també en seminaris sobre pràctiques artístiques en l'espai públic de diversos centres i universitats com el MACBA o la USP. Forma part d'equips docents de diferents programes de Màster i Postgraus des del 2002. El seu treball s'ha publicat a nombroses revistes periòdiques especialitzades com la Revista de Catalunya, Metrópolis, El Viejo Topo i Cahiers de Cinema España.

## Referències

* ↑ «Martí Peran». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 23 març 2016].
# Martí Pous i Serra

Martí Pous i Serra (Barcelona, 1910-25 de gener de 1997) fou un historiador català de Sant Andreu de Palomar. Estudià a l'Ateneu Obrer de Sant Andreu de Palomar i a l'Acadèmia Víctor. De ben jove fou un entusiasta de l'excursionisme. Treballà a la Fabra i Coats, d'on anys després es jubilaria. Milità als anys de la Segona República Espanyola d'Acció Catalana. Es casà amb Rosa Llambí i Clapés, una de les nebodes de Mossèn Joan Clapés i Corbera, autor de les Fulles Històriques de Sant Andreu de Palomar.
Durant la postguerra col·laborà a Els Lluïsos de Sant Pacià, entitat de signe conservador i catòlic. Anys després també fou col·laborador d'Acció Social i de la Junta del Patronat de la Casa Asil de Sant Andreu de Palomar. El 1983 es convertí en un dels fundadors de l'Arxiu Històric de Sant Andreu, esdevenint el 1987 en Centre d'Estudis Ignasi Iglésias, del que en fou president fins a la seva mort. Poc després li concediren la Medalla d'Honor de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Hemeroteca de La Vanguardia dia 27 de gener de 1997 pàg.22». La Vanguardia, 01-01-1997. [Consulta: 26 abril 2019].
* «Miscel·lània Martí Pous i Serra (1910-1997)». Finestrelles, n.12, 2002. ISSN: 1130-0272 [Consulta: 16 gener 2014].

## Enllaços externs

* Biografia de Martí Pous
# Martí Riera i Roura

Martí Riera i Roura (Vic, 2003) és un esportista català que competeix en bicitrial. Va guanyar una medalla d'or al Campionat del Món de trial de 2021 de la Unió Ciclista Internacional, a la prova per equips.

## Referències

* ↑ Miralpeix, Laia. «Tres osonencs als Campionats del Món UCI de bicitrial de Glasgow». El 9 Nou, 05-08-2023. [Consulta: 24 maig 2024].
* ↑ «Martí Riera es penja la medalla d’or al Mundial de trial UCI de Vic a la prova d’equips». El 9 Nou, 05-09-2021. [Consulta: 24 maig 2024].
* ↑ «2021 Trials World Championships. Results - National Team» (en anglès). live.swisstrial.ch. [Consulta: 25 abril 2024].
# María Teresa Rodríguez Barahona

María Teresa Rodríguez Barahona (Logronyo, 1949) és una política basca d'origen riojà. Funcionària de l'Institut Nacional d'Ocupació (INEM), n'ha estat directora provincial a Àvila (1985-1987) i a Àlaba (1987-1989). A les eleccions generals espanyoles de 1989 fou escollida senadora per Àlaba pel PSE-PSOE, però dimití el 1991 per ocupar la presidència de la Diputació Foral d'Àlaba. També ha estat diputada al Parlament Basc per PSE-EE el 1995-1998, el 1998-2001 i el 2001-2003.
# Mas Escrivà (Camarles)

El Mas Escrivà és un mas situat al municipi de Camarles a la comarca del Baix Ebre.

## Referències

* ↑ «M@RC - Mas Escribà». [Consulta: 5 setembre 2018].
* ↑ «Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya». Arxivat de l'original el 2018-09-05. [Consulta: 5 setembre 2018].
* ↑ «Mas Escrivà | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 setembre 2018].
# Mariona Fernández i Palou

Maria Fernández i Palou (Torelló, 1964), més coneguda com a Mariona Fernández, és una escriptora, comissària, crítica d'art i promotora cultural catalana.

## Biografia

Als 18 anys va anar a viure a Barcelona, on es va formar com a bibliotecària a la Universitat de Barcelona, tot i que només n'ha exercit esporàdicament.
Va treballar a la Fundació Miró. Va ser coordinadora del Festival Primavera Fotogràfica a Barcelona, de 1987 a 1998, mentre es dedicava a la producció d'exposicions al Centre d'Art Santa Mònica de Barcelona. Entre 2003 i 2007 va ser Tècnic d'arts visuals al Centre de Documentació de l'Àrea d'Arts Visuals de la Generalitat de Catalunya. Del 2008 al 2010 va dirigir el Festival de Fotografia de Tarragona (SCAN).
Des del 2010 és la impulsora, juntament amb Josep Maria Fontserè, del projecte Talleres islados, d'estades i tallers culturals a Menorca.
Fou parella del director teatral Jordi Mesalles, mort el 2005.

## Obra

* Hermosa, el capità i les nines russes. Barcelona: Edicions Saldonar, 2010 ISBN 9788493780005
L'autora escriu, com un dietari, pensaments que miren d'entendre la personalitat del Capità (Jordi Mesalles) i la seva mort per suïcidi.

## Referències

* ↑ Gil, Anna M «Ressenya». Suplement Cultura/s, La Vanguardia, 10/11/2010 (en castellà) [Consulta: 27 gener 2014].
* ↑ «Nota sobre l'autora». Edicions digitals en català (edi.cat). Arxivat de l'original el 1 de febrer 2014. [Consulta: 27 gener 2014].
* ↑ «Mariona Fernandez deja la dirección de SCAN» (en castellà). arteinformado.com. [Consulta: 29 gener 2014].
* ↑ «Web de Talleres Islados». Arxivat de l'original el 2 de febrer 2014. [Consulta: 27 gener 2014].
# Mariona Masferrer i Ordis

Mariona Masferrer i Ordis (Barcelona, 1 de febrer de 1953) és llicenciada en psicologia per la Universitat Autònoma de Barcelona. És escriptora, membre de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana. Coneguda principalment per la seva obra en prosa, també s'ha endinsat en la poesia. Va ser finalista del Premi Donna 1999 amb la novel·la El fil d'Arianna, publicada per l'editorial Deriva de Barcelona. Durant un viatge per documentar-se per a la seva tercera novel·la va sorgir la segona, El cosí de Cuba, publicada per Alba Editorial el 2002. El 2006 apareix Màxima basada en la història d'una besàvia nascuda a mitjans del segle xix al poble mariner de L'Escala, i el 2009 A punt de neu, sobre el contrast generacional d'avui dia; totes dues publicades per l'editorial Actéon. El 2012 publica Cartes a destemps amb Haka books, basada en la narració Correspondència sui generis, segon premi del concurs Montserrat Roig convocat per una associació de dones amb la col·laboració de l'ajuntament de Martorelles i l'Institut Català de la Dona. El 2013 col·labora amb l'Ajuntament de Castelló d'Empúries en dos projectes escolars amb alumnes de 4t de les escoles Joana d'Empúries i Ruiz Amado que donaran com a resultat les obres il·lustrades Els Ocells viatgers i Jan Bu n'Daw. El mateix any, l'editorial Brau de Figueres publica la biografia novel·lada de Samba Gueye, un noi senegalès que va arribar a Espanya en pastera, Origen Tambakunda, finalista del Premi Setè Cel de Salt.

## Referències

* ↑ «Fitxa de l'autora al web de l'AELC». AELC. [Consulta: 30 juny 2015].
* ↑ «Blog Escritores recónditos» (en castellà). [Consulta: 30 juny 2015].
* ↑ «Fitxa de l'autora al web d'Alba editorial. Inclou portades llibre.» (en castellà). Alba. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 30 juny 2015].
* ↑ «Pla Educatiu d'Entorn». Ajuntament de Castelló d'Empúries, 12-06-2014. [Consulta: 30 juny 2015].
* ↑ «Transcripció de l'entrevista d'Ima Sanchís a La Contra de La Vanguardia publicada al blog Kafu Bá». La Vanguardia, 14-03-2015. Arxivat de l'original el 2015-07-03. [Consulta: 30 juny 2015].
* ↑ «Llistat finalistes 8a ed. del Premi Setè Cel». Biblioteca Pública Iu Bohigas de Salt, 2014. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 30 juny 2015].

## Enllaços externs

* Des de la perifèria: Bloc personal
* Entrevista a "7 de saber", del Servei de Biblioteques de la Diputació de Girona
# SpaceX CRS-10

SpaceX CRS-10, també coneguda com a SpX-10, va ser un vol de la nau espacial de subministrament no tripulada Dragon de SpaceX en missió operacional de SpaceX contractada per la NASA sota un contracte de Commercial Resupply Services a l'Estació Espacial Internacional que va ser llançada el 19 de febrer de 2017 a bord del 30è vol del coet Falcon 9. La missió va finalitzar el 19 de març de 2017 quan la nau Dragon va sortir de l'EEI i va tornar a la Terra amb seguretat.

## Referències

* ↑ Garcia, Mark. «Dragon Splashes Down in Pacific Ocean». NASA, 19-03-2017. [Consulta: 19 març 2017].

## Enllaços externs

             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: SpaceX CRS-10
* Dragon website Arxivat 2017-04-12 a Wayback Machine. at SpaceX.com
* Commercial Resupply Services at NASA.gov
# Iangúlovo

Iangúlovo - Янгулово (rus) - és un poble de la República del Tatarstan, a Rússia. El 2010 tenia 1.070 habitants.

## Referències

* ↑ Генеральный план Янгуловского сельского поселения Балтасинского муниципального района Республики Татарстан Arxivat 2016-03-05 a Wayback Machine. // Официальный сайт Балтасинского муниципального района
# Can Blanquelles

Can Blanquelles és una obra d'Argentona (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Xalet de planta rectangular als quatre vents, de planta baixa i pis.
La façana principal té les obertures amb motllures treballades, esgrafiats i a la part superior les inscripcions L.A. - J.G (Leonor Ayet vidua de Josep Giralt).
De l'interior destaca el menjador de la part posterior de la planta baixa, amb rajoles de paret.
Al patí hi ha un banc enrajolat.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Blanquelles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2020].
# Pobeda (Raiévskaia)

Pobeda - Победа (rus) - és un khútor adscrit al municipi de Raiévskaia del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la conca del riu Maskaga, entre la mar Negra i els contraforts occidentals del Caucas, a 26 km al nord-oest de Novorossiïsk i a 114 km al sud-oest de Krasnodar, la capital.