# Flexió verbal del català

La flexió verbal és el procés en què s'obté diferents formes d'un verb i els morfemes gramaticals que intervenen en la flexió, els morfemes flectius. En realitat, el que fa la flexió amb radical (nominal, verbal, adjectival…) és actualitzar-lo com a mot, és a dir, convertir una forma abstracta, emmagatzemada al lexicó en un mot susceptible d'aparèixer en un enunciat lingüístic.

## Models de conjugacions verbals

En català hi ha tres conjugacions verbals. La vocal temàtica caracteritza el verb com a pertanyent a una conjugació, i en general apareix en l'infinitiu al costat d'una –r, que és la desinència d'infinitiu pròpiament dita. Existeixen cinc models de conjugacions verbals.
| Conjugació | Vocal temàtica | Infinitius models |
| I | -a- | cant-a-r |
| IIa | -e- | tém-e-r |
| IIb | -e- | perd-r-e |
| IIIa | -i- | serv-i-r |
| IIIb | -i- | dorm-i-r |
A la tercera conjugació, hi ha els verbs anomenats incoatius, com servir (model IIIa), que afegeixen un increment, anomenat pseudomorfema (-eix- en Català central, amb moltíssima variació dialectal), en determinades formes, i els verbs de conjugació pura, com dormir (model IIIb). D'aquests cinc models, la gran majoria de verbs segueixen el I o el IIIa (cantar i servir).
Sovint s'identifica la conjugació dels verbs per l'acabament d'infinitiu, però hi ha uns pocs casos de verbs irregulars en infinitius, que es caracteritzen, precisament, per l'absència de vocal temàtica. Aquests casos són, per exemple, "dir" i "dur", que provenen de verbs llatins de la segona conjugació (dicere i ducere). En podem reconèixer la conjugació pel gerundi, en la qual sí que trobem la vocal temàtica, tal com es pot observar que hi és en llatí.
| Infinitiu | Gerundi | Vocal temàtica | Model conjugació |
| di + r | di + e + nt | -e- | II b |
| du + r | du + e + nt | -e- | II b |
ATENCIÓ: Des de fa uns pocs anys, l'Institut d'Estudis Catalans va modificar les nomenclatures de les conjugacions dels verbs per als dialectes de Catalunya. Aquí sota us oferim les diferències entre el model vell i el model nou de nomenclatures.
MODIFICACIÓ DELS VERBS REGULARS :
| NOMENCLATURA VELLA | NOMENCLATURA VELLA | NOMENCLATURA NOVA | NOMENCLATURA NOVA |
| Indicatiu | Subjuntiu | Indicatiu | Subjuntiu |
| Present | Present | Present | Present |
| canta | canti | canta | canti |
| Pretèrit indefinit (indicatiu) / Pretèrit perfet (subjuntiu) | Pretèrit indefinit (indicatiu) / Pretèrit perfet (subjuntiu) | Perfet | Perfet |
| ha cantat | hagi cantat | ha cantat | hagi cantat |
| Pretèrit imperfet | Pretèrit imperfet | Imperfet | Imperfet |
| cantava | hagi cantat | cantava | cantés |
| Pretèrit plusquamperfet | Pretèrit plusquamperfet | Plusquamperfet | Plusquamperfet |
| havia cantat | hagués cantat | havia cantat | hagués cantat |
| Pretèrit perfet simple i pretèrit perfet perifràstic | Pretèrit perfet simple i pretèrit perfet perifràstic | Passat simple i passat perifràstic | Passat simple i passat perifràstic |
| cantà / va cantar (perifràstic) | vaig cantar (perifràstic) | cantà / va cantar | vaig cantar |
| Pretèrit plusquamperfet anterior perifràstic | Pretèrit plusquamperfet anterior perifràstic | Passat anterior i passat anterior perifràstic | Passat anterior i passat anterior perifràstic |
| va haver cantat | vaig haver cantat | va haver cantat | vaig haver cantat |
| Futur | Futur | Futur | Futur |
| cantarà | --- | cantarà | --- |
| Futur perfet | Futur perfet | Futur perfet | Futur perfet |
| haurà cantat | --- | haurà cantat | --- |
| Condicional | Condicional | Condicional | Condicional |
| cantaria | --- | cantaria | --- |
| Condicional perfet | Condicional perfet | Condicional perfet | Condicional perfet |
| hauria cantat | --- | hauria cantat | --- |
A continuació es recullen totes les formes de la NOMENCLATURA VELLA d'ús general en els grans dialectes catalans següents: central (C), nord-occidental (N), rossellonès (R), valencià (V), valencià formal (VF), i balear (B). Cada un d'aquests presenta variacions en la morfologia verbal, i totes són considerades com a correctes i, per tant, part de la llengua normativa. Els verbs en cursiva són formes pertanyents a l'àmbit lingüístic específic de la seua àrea d'ús tradicional, mentre que la resta dels verbs són formes de l'àmbit general català, és a dir, es fan servir en dues o més àrees d'ús tradicional.
VERBS REGULARS (nomenclatura vella) :
| Model I | Model II | Model II | Model IIIa | Model IIIa | Model IIIb |
| INFINITIU ||||||
| cantar$^1$ | perdre | témer | patir | trair | dormir |
| GERUNDI ||||||
| cantant | perdent | tement | patint | traint | dormint |
| PARTICIPI ||||||
| cantat, cantada cantats, cantades | perdut, perduda perduts, perdudes | temut, temuda temuts, temudes | patit, patida patits, patides | traït, traïda traïts, traïdes | dormit, dormida dormits, dormides |
| INDICATIU ||||||
| Present ||||||
| canto$^C$, cante$^V$, cant$^{B,N}$, canti$^R$ $^2$ cantes canta cantem, cantam$^B$ canteu, cantau$^B$ canten | perdo$^C$, perd $^{B,V}$, perdi$^R$ perds perd perdem perdeu perden | temo$^C$, tem $^{B,V}$, temi$^R$ tems tem temem temeu temen | pateixo$^C$, patixo$^N$, patisc$^V$, patesc$^{B,VF}$, pateixi$^R$ $^3$ pateixes, patixes$^V$ pateix, patix$^V$ patim patiu pateixen, patixen$^V$ | traeixo$^C$, traïxo$^N$, traïsc$^V$, traesc$^{B,VF}$, traeixi$^R$ traeixes, traïxes$^V$ traeix, traïx$^V$ traïm traïu traeixen, traïxen$^V$ | dormo$^C$, dorm$^{B,V}$, dormi$^R$ dorms dorm dormim dormiu dormen |
| Perfet ||||||
| he cantat has cantat ha cantat hem cantat heu cantat han cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Pretèrit imperfet ||||||
| cantava cantaves cantava cantàvem cantàveu cantaven | perdia perdies perdia perdíem perdíeu perdien | temia temies temia temíem temíeu temien | patia paties patia patíem patíeu patien | traïa traïes traïa traíem traíeu traïen | dormia dormies dormia dormíem dormíeu dormien |
| Pretèrit plusquamperfet ||||||
| havia cantat havies cantat havia cantat havíem cantat havíeu cantat havien cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Pretèrit perfet ||||||
| cantí cantares cantà cantàrem cantàreu cantaren | perdí perderes perdé perdérem perdéreu perderen | temí temeres temé temérem teméreu temeren | patí patires patí patírem patíreu patiren | traí traïres traí traírem traíreu traïren | dormí dormires dormí dormírem dormíreu dormiren |
| Pretèrit plusquamperfet anterior ||||||
| haguí cantat hagueres cantat hagué cantat haguérem cantat haguéreu cantat hagueren cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Pretèrit perfet perifràstic ||||||
| vaig cantar vas/vares cantar va cantar vam/vàrem cantar vau/vàreu cantar van/varen cantar | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Pretèrit plusquamperfect anterior perifràstic ||||||
| vaig haver cantat vas/vares haver cantat va haver cantat vam/vàrem haver cantat vau/vàreu haver cantat van/varen haver cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Futur ||||||
| cantaré cantaràs cantarà cantarem cantareu cantaran | perdré perdràs perdrà perdrem perdreu perdran | temeré temeràs temerà temerem temereu temeran | patiré patiràs patirà patirem patireu patiran | trairé trairàs trairà trairem traireu trairan | dormiré dormiràs dormirà dormirem dormireu dormiran |
| Futur perfet ||||||
| hauré cantat hauràs cantat haurà cantat haurem cantat haureu cantat hauran cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Condicional ||||||
| cantaria cantaries cantaria cantaríem cantaríeu cantarien | perdria $^4$ perdries perdria perdríem perdríeu perdrien | temeria temeries temeria temeríem temeríeu temerien | patiria patiries patiria patiríem patiríeu patirien | trairia trairies trairia trairíem trairíeu trairien | dormiria dormiries dormiria dormiríem dormiríeu dormirien |
| Condicional perfet ||||||
| hauria, haguera cantat hauries, hagueres cantat hauria, haguera cantat hauríem, haguérem cantat hauríeu, haguéreu cantat haurien, hagueren cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| SUBJUNTIU ||||||
| Present ||||||
| canti, cante$^V$ cantis, cantes$^V$ canti, cante$^V$ cantem canteu cantin, canten$^V$ | perdi, perda$^V$ perdis, perdes$^V$ perdi, perda$^V$ perdem perdeu perdin, perden$^V$ | temi, tema$^V$ temis, temes$^V$ temi, tema$^V$ temem temeu temin, temen$^V$ | pateixi, patisca$^{N,V}$, patesca$^{VF,B}$, patesqui$^B$ pateixis, patisques$^{N,V}$, patesques$^B$, patesquis$^B$ pateixi, patisca$^{N,V}$, patesca$^{VF,B}$, patesqui$^B$ patim, patiguem$^B$ patiu, patigueu$^B$ pateixin, patisquen$^{N,V}$, patesquen$^{VF,B}$, patesquin$^B$ | traeixi, traïsca$^{N,V}$, traesca$^{VF,B}$, traesqui$^B$ traeixis, traïsques$^{N,V}$, traesques$^{VF,B}$, traesquis$^B$ traeixi, traïsca$^{N,V}$, traesca$^{VF,B}$, traesqui$^B$ traïm, traïguem$^B$ traïu, traïgueu$^B$ traeixin, traïsquen$^{N,V}$, traesquen$^{VF,B}$, traesquin$^B$ | dormi, dorma$^V$ dormis, dormes$^V$ dormi, dorma$^V$ dormim, dormiguem$^B$ dormiu, dormigueu$^B$ dormin, dormen$^V$ |
| Pretèrit imperfet ||||||
| cantés, cantara$^V$, cantàs$^B$ cantessis, cantares$^V$, cantesses$^B$, cantassis$^B$ cantés, cantara$^V$, cantàs$^B$ cantéssim, cantàrem$^V$, cantéssem$^B$, cantàssim$^B$ cantéssiu, cantàreu$^V$, cantésseu$^B$, cantàssiu$^B$ cantessin, cantaren$^V$, cantessen$^B$, cantassin$^B$ | perdés, perdera$^V$ perdessis, perderes$^V$, perdesses$^B$ perdés, perdera$^V$ perdéssim, perdérem$^V$, perdéssem$^B$ perdéssiu, perdéreu$^V$, perdésseu$^B$ perdessin, perderen$^V$, perdessen$^B$ | temés, temera$^V$ temessis, temeres$^V$, temesses$^B$ temés, temera$^V$ teméssim, temérem$^V$, teméssem$^B$ teméssiu, teméreu$^V$, temésseu$^B$ temessin, temeren$^V$, temessen$^B$ | patís, patira$^V$ patissis, patires$^V$, patisses$^B$ patís, patira$^V$, patíssim, patírem$^V$, patíssem$^B$ patíssiu, patíreu$^V$, patísseu$^B$ patissin, patiren$^V$, patissen$^B$ | traís, traïra$^V$ traïssis, traïres$^V$, traïsses$^B$ traís, traïra$^V$ traíssim, traírem$^V$, traíssem$^B$ traíssiu, traíreu$^V$, traísseu$^B$ traïssin, traïren$^V$, traïssen$^B$ | dormís, dormira$^V$ dormissis, dormires$^V$, dormisses$^B$ dormís, dormira$^V$ dormíssim, dormírem$^V$, dormíssem$^B$ dormíssiu, dormíreu$^V$, dormísseu$^B$ dormissin, dormiren$^V$, dormissen$^B$ |
| Pretèrit perfet perifràstic ||||||
| vagi, vaja$^V$ cantar vagis, vages$^V$ cantar vagi, vaja$^V$ cantar vàgim, vàgem$^V$ cantar vàgiu, vàgeu$^V$ cantar vagin, vagen$^V$ cantar | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Perfet ||||||
| Hagi, haja$^V$ cantat hagis, hages$^V$ cantat hagi, haja$^V$ cantat hàgim, hàgem$^V$ cantat hàgiu, hàgeu$^V$ cantat hagin, hagen$^V$ cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Pretèrit plusquamperfet ||||||
| Hagués, haguera$^{V,R}$ cantat Haguessis, haguesses, hagueres$^{V,R}$ cantat Hagués, haguera$^{V,R}$ cantat Haguéssim, haguéssem, haguérem$^{V,R}$ cantat Haguéssiu, haguésseu, haguéreu$^{V,R}$ cantat Haguessin, haguessen, hagueren$^{V,R}$ cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| Passat anterior perifràstic ||||||
| vagi, vaja$^V$ haver cantat vagis, vages$^V$ haver cantat vagi, vaja$^V$ haver cantat vàgim, vàgem$^V$ haver cantat vàgiu, vàgeu$^V$ haver cantat vagin, vagen$^V$ haver cantat | Idem | Idem | Idem | Idem | Idem |
| IMPERATIU ||||||
| canta canti, cante$^V$ cantem canteu, cantau$^B$ cantin, canten$^V$ | perd perdi, perda$^V$ perdem perdeu perdin, perden$^V$ | tem temi, tema$^V$ temem temeu temin, temen$^V$ | pateix, patix$^{N,V}$ pateixi, patisca$^{N,V}$, patesca$^{VF}$, patesqui$^B$ patim, patiguem$^B$ patiu, patigueu$^B$ pateixin, patisquen$^{N,V}$, patesquen$^{VF}$, patesquin$^B$ | traeix, traïx$^{N,V}$ traeixi, traïsca$^{N,V}$, traesca$^{VF}$, traesqui$^B$ traïm, traïguem$^B$ traïu, traïgueu$^B$ traeixin, traïsquen$^{N,V}$, traesquen$^{VF}$, traesquin$^B$ | dorm dormi, dorma$^V$ dormim, dormiguem$^B$ dormiu, dormigueu$^B$ dormin, dormen$^V$ |

## Notes

* La divisió amb un guionet en totes les formes indica els radicals, els temes dels temps, i els finals.
* Els verbs de la primera conjugació amb el radical en c, ç, g, j, gu, i qu abans del final, que comença en e, o i presenten les alteracions ortogràfiques qu, c, gu, g, gü, qü, respectivament: tancar, tanques; caçar, caces; furgar, furgues; rajar, rages; obliquar, obliqües.
* Els increments -eix, -ix, -isc, o -esc es troben a la majoria de verbs de la tercera conjugació (anomenats per això verbs incoatius). Les tres persones del singular, i la tercera del plural del present de l'indicatiu, del subjuntiu, i de l'imperatiu afegeixen -eix- entre el lexema i el morfema (o gramema). Els únics verbs que no el tenen són: ajupir, bullir, collir, cosir, cruixir, dormir, eixir, escopir, esmunyir, fugir, grunyir, morir, munyir, obrir, omplir, pruir, pudir, retrunyir, sentir, sortir, tenir, venir, i els seus derivats (excepte: assentir, i dissentir). Acudir, afegir, brunzir, consumir, ferir, fregir, llegir, mentir, penedir-se, renyir, resumir, tenyir, tossir i vestir, poden ser conjugats de les dues maneres, però les formes incoatives són preferides. Lluir es conjuga de les dues maneres: sense els increments quan és usat en el seu sentit propi: emetre llum; i s'utilitzen els increments en sentit figurat: fer goig, fer-se veure, o tenir èxit. Paral·lelament, sortir es conjuga sense l'increment quan vol dir eixir i amb increment quan significa "produir efecte".
* Els verbs acabats en -re ometen la darrera vocal en les conjugacions del futur i del condicional, quan les desinències s'hi afegeixen.
* El participi pot concordar en gènere i nombre amb el complement directe.

## Vegeu també

* Verb irregular
* Gramàtica catalana

## Referències

* ↑ «LA FLEXIÓ VERBAL». Institut d'Estudis Catalans. Arxivat de l'original el 2011-09-02. [Consulta: 26 setembre 2011].

## Enllaços externs

* Conjugador de verbs