OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Quint Curci

Quint Curci és el nom dels següents personatges:
* Quint Curci Rufus, historiador romà que escrigué una història d'Alexandre el Gran.
* Quint Curci Rufus, cònsol romà i probablement pare de l'anterior.
* Quint Curci, personatge del segle i aC acusador de Gai Memmi Gemel.
# RTVE Play

RTVE Play és un servei de video sota demanda i emissió de televisió en línia de RTVE, anteriorment conegut com RTVE A la Carta. La plataforma permet veure i escoltar els canals de Radio Nacional de España i Televisió Espanyola, a més dels continguts exclusius.

## Versió internacional

Existeix una versió internacional anomenada RTVE Play+ que permet veure sèries i programes de RTVE per internet fora d'Espanya amb un cost mensual de 4,99 dòlars al mes. La plataforma permet tres reproduccions simultàneas i disposa d'una pàgina web i d'una aplicació diferenciades de RTVE Play.

## Referències

* ↑ «'Edelweiss', 'Los Durrell' y 'Years and years' inauguran una temporada llena de estrenos en RTVE Play» (en castellà). RTVE.es, 10-09-2021. [Consulta: 21 setembre 2021].
* ↑ «RTVE Play llega a América con contenido gratuito» (en castellà). Digital Policy Law News, 09-06-2020. Arxivat de l'original el 2021-07-17. [Consulta: 15 setembre 2021].
* ↑ «RTVE Play: así es la nueva plataforma de streaming en la que trabaja TVE de cara a2 021» (en castellà). Genbeta, 24-11-2020. [Consulta: 23 juny 2021].

## Vegeu també

* Playz
* Atresplayer
# RT de l'Escaire

RT de l'Escaire (RT Normae) és una estrella variable de tipus R Coronae Borealis a la Constel·lació d'Escaire. Té una magnitud inicial de 9,8, caient fins als 14,7 en els seus mínims.
Té menys del 55% de la massa del Sol i una temperatura efectiva (superficial) d'uns 7.000 K.

## Referències

* ↑ Afirmat a: New peculiar spectra. Indicat a la font segons: SIMBAD. Pàgina: 32–37. Data de publicació: 1951.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Peter Ledsam Cottrell «The radial velocity variations of cool hydrogen-deficient carbon-stars» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 1997, pàg. 266–276. DOI: 10.1093/MNRAS/285.2.266.
* ↑ Otero, Sebastian Alberto. «V RT Nor». The International Variable Star Index, 12-07-2011. [Consulta: 20 maig 2015].
* ↑ Stasińska, G.; Szczerba, R.; Schmidt, M.; Siódmiak, N. Astronomy and Astrophysics, 450, 2, 2006, pàg. 701. arXiv: astro-ph/0601504. Bibcode: 2006A&A...450..701S. DOI: 10.1051/0004-6361:20053553.
# Ral·li d'Escòcia

El Ral·li d'Escòcia (oficialment en anglès, Rally Scotland) fou un ral·li disputat a Escòcia entre el 2009 i el 2011 que formava part de l'Intercontinental Rally Challenge, del qual n'era l'última prova puntuable. Les seus del ral·li eren les ciutats de Perth i Stirling. La primera edició es va córrer entre el 20 i el 21 de novembre de 2009, amb sortida des del Palau de Scone i arribada al Castell de Stirling.

## Guanyadors

| Any | Edició | Pilot | Copilot | Cotxe |
| 2009 | 1st Rally Scotland | Guy Wilks | Phillip Pugh | Škoda Fabia S2000 |
| 2010 | 2nd Rally Scotland | Juho Hänninen | Mikko Markkula | Škoda Fabia S2000 |
| 2011 | 3rd Rally Scotland | Andreas Mikkelsen | Ola Fløene | Škoda Fabia S2000 |

## Enllaços externs

* Lloc Web oficial Arxivat 2009-02-27 a Wayback Machine.
# Ramree

«Ramree» té aquests significats:
* Illa de Ramree a Birmània
* Ramree (township) a Birmània
* Ramree (ciutat) a Birmània
# Rampura (Madhya Pradesh)

Rampura és una ciutat i nagar panchayat al districte de Nimuch (o Neemuch) a Madhya Pradesh aituada a 24° 28′ N, 75° 26′ E﻿ / ﻿24.47°N,75.43°E﻿ / 24.47; 75.43. Consta al cens del 2001 amb una població de 17.761.

## Història

Vegeu Rampura-Bhanpura
Fundada pel cap bhil Rama, el 1567 fou conquerida pel general mogol Asaf Khan i declarada capital del sarkar de Chitor de la subah d'Ajmer. Fou residència dels thakurs Chandrawat fins al 1729 quan van rebre un petit jagir proper que van conservar fins al 1954. Del 1729 al 1757 va ser domini de Jaipur i després del 1757 fins al 1948 d'Indore.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Rangers de Texas

* Per a altres significats, vegeu «Texas Rangers (beisbol)».
Els Rangers de Texas (oficialment, en anglès, Texas Ranger Division), és un cos de policia amb jurisdicció a tot l'estat i que té la seu a Austin, la capital de Texas, als Estats Units. Les seves funcions inclouen la investigació d'assassinats, corrupció política, policia antidisturbis, protecció del Governador de Texas, persecució de fugitius, i, fins i tot, com a força paramilitar primer al servei de la República de Texas (1836-1845) i després de l'Estat de Texas.
La Divisió dels Rangers de Texas fou creada extraoficialment per Stephen Fuller Austin amb una proclama de 1823 cridant el poble texà a les armes, i instituïda formalment el 1835. La unitat fou dissolta per les autoritats federals després de la Guerra Civil, però fou reinstituïda aviat, quan es va restablir l'autonomia de l'Estat. Des del 1935, l'organització depèn del Departament de Seguretat de Texas, on fa el paper dels serveis centrals de la policia estatal. El 2009 tenia 144 membres.
Aquesta unitat és la policia de nivell estatal (law enforcement agency, o LEA) més antiga dels Estats Units. Els Rangers han pres part en molts dels esdeveniments més importants de la història de Texas i van participar en la investigació d'alguns dels casos criminals més coneguts de la història del Far West (sense oblidar el cas de la famosa parella Bonnie & Clyde). S'han escrit molts llibres sobre els Rangers, des d'obres d'investigació serioses fins a novel·les de butxaca, que n'han fet un dels elements principals de la mitologia del Far West. Durant la seva llarga història, els Rangers han desenvolupat les seves pròpies tradicions, i el significat que han tingut per als texans com a protectors de la legalitat enfront del caos. Hi ha un museu dedicat als Rangers de Texas a Waco (Texas).

## Referències

* ↑ «James Pinkerton, "Perry announces ‘Ranger Recon' to work border"». Houston Chronicle, 10-09-2009. [Consulta: 29 gener 2016].
* ↑ Segons la Llei del govern de Texas, secció 411.024, "La divisió dels Rangers de Texas no pot ser dissolta". Vg. http://www.texasranger.org/today/statutes.htm Arxivat 2016-03-20 a Wayback Machine.
# Rasa de la Móra

La Rasa de la Móra és un torrent afluent per l'esquerra de l'Aigua d'Ora.

## Descripció

Neix a 997 msnm sota els Cingles de Taravil, a l'enclavament de Comaposada (terme municipal de Montmajor) tot i que 272 metres després del seu naixement ja entrarà al terme municipal de Navès per on transcorre la resta del seu curs. Els primers 750 metres els recorre avançant ca a les 11 del rellotge fins a arribar a uns 400 metres al sud de Sant Andreu de la Móra. A partir d'aquest punt agafa la direcció predominant cap a l'oest que mantindrà fins a desguassar a l'Aigua d'Ora a 705 msnm després d'haver passat per sota la masia de l'Esclusa Vell.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de la Móra està integrada per un total de 8 cursos fluvials. D'aquests, 7 són subsidiaris de 1r nivell.
La totalitat de la xarxa suma una longitud de 6.753 m dels quals 6.006 transcorren pel terme municipal de Navès i la resta pel de Montmajor

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* 1 2 3 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* 1 2 3 Aquest curs fluvial apareix al web de la XRCC. Per contra, no apareix al mapa de l'ICC en cap de les seves escales per bé que la configuració de les corbes de nivell permet endevinar el seu curs.
* 1 2 3 4 5 6 7 «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 30 maig 2010].
* ↑ Al mapa de l'ICC, aquest curs fluvial només hi apareix al mapa a escala 1:50.000
# Rasa de la Mosquera

La Rasa de la Mosquera és un torrent afluent per l'esquerra del Torrent de la Vilella, a la Vall de Lord.
Neix al vessant meridional de la Serra de Guixers i fa tot el seu recorregut cap a l'oest. 280 metres després del seu naixement, surt del terme municipal de Guixers a uns 430 metres al nord-est (cap a la 1 del rellotge) del Coll de Berla per, tot seguit, abocar les seves aigües al Torrent de la Vilella a poc més de 200 metres al sud de la masia de la Vilella.

## Municipis que travessa

M u n i c i p i s :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Guixers | 280 | 28,28% |
| Per l'interior del municipi de la Coma i la Pedra | 710 | 71,72% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de la Mosquera té un total de 5 cursos fluvials dels quals 4 són tributaris de 1r nivell de subsidiarietat. La totalitat de la xarxa suma una longitud de 1.393 m.

### Distribució municipal

El conjunt d'aquesta xarxa hidrogràfica transcorre pels següents termes municipals:
Distribució per municipis de la xarxa :
| Municipi | Cursos o trams | Longitud que hi transcorre |
| La Coma i la Pedra | 3 | 855 m. |
| Guixers | 4 | 538 m. |

## Enllaços externs

   * Taula amb les dades detallades de la xarxa hidrogràfica de l'Aigua de Valls full de càlcul

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
# Rawh ibn Hàtim al-Muhal·labí

Rawh ibn Hàtim ibn Qabissa ibn al-Muhàl·lab ibn Abi-Sufra al-Muhal·labí o, més senzillament, Rawh ibn Hàtim al-Muhal·labí fou un membre de la família muhal·làbida que fou governador o valí del Sind i d'Ifríqiya.
Es va passar als abbàssides a Bàssora a petició de Qàhtaba ibn Xabib. Va prendre part al setge de Wasit el 750 a les ordes de Abu-l-Abbàs as-Saffah; es va casar amb una filla d'Abd al-Djabbar al-Azdi; el 759/760 va fer campanya al Tabaristan a les ordes de Djafar al-Mansur del que després fou camarlenc. Hauria estat nomenat governador de Kufa el 776 i del Sind el 777 (tot i que el nomenament al Sind podria haver estat ja el 776 al pujar al tron el califa al-Mahdi) i hi va restar fins a 782/783 quan fou nomenat pels governs de Tabaristan, Armènia, Palestina i Bàssora, però les fonts no s'aclareixen en l'orde. El 787 fou nomenat a l'Ifríqiya en el lloc del seu nebot Dàwud ibn Yazid ibn Hàtim al-Muhal·labí que exercia el càrrec de manera interina.
Va anar a Ifríqiya que va trobar pacificada per l'acció del seu germà Yazid ibn Hàtim al-Muhal·labi i va mantenir la pau establint bones relacions amb l'imam de Tahert. Era molt gran i es va adormir en alguna reunió i el califa en fou informat i va decidir nomenar un substitut però que no ocuparia el càrrec fins a la mort de Rawh, nomenant Nasr ibn Habib al-Muhal·labí. Aquest d'altra banda havia confiat l'administració diària al seu fill Kabisa ibn Rawh. El seu pare el va deignar successor i quan Rawh va morir el 28 de gener del 791 i el fill anava a ser investit formalment, el "barid" (cap de la policia secreta) va exhibir el nomenament d'Habib ibn Nasr, que fou reconegut (791). Però al cap d'un parell d'anys Habib fou destituït (793) i Dàwud ibn Yazid ibn Hàtim al-Muhal·labí restablert interinament, mentre el fill de Rawh, Al-Fadl ibn Rawh ibn Hàtim al-Muhal·labí, era nomenat com a governador titular, càrrec del qual va prendre possessió poc després (abril/maig del 793). Aquest fou mort en la revolta del djund (els caps militars) el novembre del 794.

## Referències

* Enciclopedia de l'Islam, VII, 362
# Rawicz

Rawicz és una ciutat de Polònia, pertany al voivodat de Gran Polònia. Es troba a 88 km al sud de Poznań, el 2016 tenia 20.567 habitants.
La vila fou fundada pels refugiats protestants vinguts de Silèsia durant la Guerra dels Trenta Anys. Fou incendiada el 1707 i el 1802. Als anys 1800 la vila tenia una església protestant i un ajuntament medieval. La indústria de la vila se centrava en la fabricació de tabac i de cigarretes. El 1905 tenia 11.403 habitants. Després de la Primera Guerra Mundial formà part de la Segona República Polonesa.
Del 1975 al 1998 la vila formava part del territori del voivodat de Leszno. D'ençà el 1999 la ciutat forma part del voivodat de Gran Polònia.
# Queró d'Esparta

Queró o Caró (en llatí Chaeron o Charon, en grec Χαίρων o Χαρων) fou un polític espartà, favorable al tirà Nabis.
Va ser a Roma el 183 aC on era el líder dels exiliats del Peloponès, expulsats per la Lliga Aquea quan va ocupar Esparta el 188 aC i va restaurar en el poder als enemics de Nabis. Sembla que les gestions de Queró van tenir èxit i els exiliats van poder tornar el 182 aC, segons diuen Titus Livi i Plutarc.
El 181 aC tornava a ser a Roma com ambaixador per informar de l'admissió d'Esparta a la Lliga Aquea i dels termes en què s'havia fet la unió. Polibi el presenta com un jove llest i intel·ligent, però demagog.
El 180 aC va exercir breument la tirania a Esparta, malgastant el diner públic, i dividint les terres arrabassades als seus propietaris entre les classes més baixes. Apol·lònides i altres comissionats foren nomenats per comprovar aquestos procediments i examinar el comptes públics. Queró, veient el perill que representava, va fer assassinar secretament a Apol·lònides, el cap de la comissió. La Lliga Aquea el va acusar i el va portar a judici i fou tancat a la presó.

## Referències

* ↑ Chaeron a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 679
# Queró (fill d'Apol·lo)

Queró fou un heroi grec, fill d'Apol·lo i de Tero, filla de Filant, rei d'Èfira. Va donar el seu nom a la ciutat de Queronea, a la Beòcia.

## Referències

* ↑ Pausànias, Descripció de Grècia, IX, 40 i 6
* ↑ Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 189. ISBN 8429741461.
# Referèndum constitucional italià de 1946

El 2 de juny de 1946 es va celebrar a Itàlia un Referèndum constitucional per decidir si l'estructura de l'estat havia de ser una república o una monarquia. Fins al 1946 el Regne d'Itàlia estava governat per la Casa de Savoia, reis d'Itàlia des del període del Risorgimento. No obstant això, Benito Mussolini, amb la connivència de la monarquia, va imposar un règim feixista després de la Marxa sobre Roma el 28 d'octubre de 1922 i portar Itàlia a aliar-se amb Alemanya durant la Segona Guerra Mundial. El 1946 va esdevenir una república després del resultat del referèndum i va escollir al mateix temps una Assemblea Constituent.
La participació fou del 89,08%, amb un 54,26% de partidaris de la república i un 45,74% de partidaris de la monarquia.

## Referències

* ↑ (en italià) Gazzetta Ufficial della Repubblica Italiana [Roma], Núm. 184, 20-06-1946 [Consulta: 2 juny 2021].

## Vegeu també

* Eleccions legislatives italianes de 1946

## Enllaços externs

* «El referendum de la monarquía en Italia,1946». Destino Republicano. [Consulta: 4 juliol 2014].
* Vilalta, Ton. «Cómo proclamar una república. El referéndum italiano de 1946». JotDown. [Consulta: 4 juliol 2014].
# Referèndum constitucional marroquí de 2011

Un referèndum sobre la reforma constitucional es va celebrar al Marroc l'1 de juliol de 2011. Fou convocat com a resposta a les protestes que van tenir lloc a principis d'any exigint reformes democràtiques. Una comissió va ser l'encarregada de l'elaboració de propostes el juny de 2011. Un avantprojecte publicat el 17 de juny preveu els següents canvis:
* Consagració del principi de separació de poders (legislatiu i executiu).
* Obligació del rei a nomenar un primer ministre del partit majoritari al parlament.
* Transferència d'alguns drets del monarca al primer ministre, inclosa la dissolució del parlament.
* Potestat del Parlament per a concedir l'amnistia (abans era un privilegi del monarca).
* Reconeixement de l'amazic com a llengua oficial, juntament amb l'àrab.
* Lliure exercici de culte religiós en un Estat musulmà.
* Condició de la monarquia com a subjecte "inviolable", en comptes de "sagrat".
Després del referèndum, es van celebrar eleccions parlamentàries anticipades el 7 d'octubre de 2011.

## Resultats

El nombre de marroquins amb dret a vot fou de 13.451.404, és a dir, aquells majors d'edat inscrits voluntàriament en el cens. Es va calcular entre 7 i 8 milions els adults no inscrits. Els electors disposaven d'una mica menys de 40.000 meses electorals repartides pel Marroc i el Sàhara Occidental. D'elles, i per primera vegada, havia 520 a l'estranger, repartides entre consolats i ambaixades marroquins a l'exterior perquè poguessin exercir el dret a vot els ciutadans emigrats. La votació es va realitzar l'1 de juliol entre les 08:00 i les 19:00 hores de forma ininterrompuda.
Referèndum constitucional marroquí de 2011 :
| Opcions de vot | Opcions de vot | Vots | Percentatge |
| Sí | Sí | 9.653.492 | 98,49% |
| No | No | 146.718 | 1,49% |
| Vots vàlids | Vots vàlids | 9.800.210 | 99,18% |
| Vots invàlids | Vots invàlids | 81.712 | 0,82% |
| Vots totals | Vots totals | 9.881.922 | 100% |
| Participació | Participació | 73,46% | 73,46% |
| Electors | Electors | 13.451.404 | 13.451.404 |
| Font: Maghreb Arabe Presse ||||

## Referències

* ↑ «El Marroc celebrarà el referèndum sobre la nova Constitució l'1 de juliol». RTVV.es, 17-06-2011. [Consulta: 22 juny 2011].
* 1 2 «El rei del Marroc anuncia una reforma profunda de la Constitució». Avui, 10-03-2011. [Consulta: 22 juny 2011].
* ↑ Karam, Souhail. «Morocco king to lose some powers, remain key figure». The Vancouver Sun, 17-06-2011. [Consulta: 22 juny 2011].
* 1 2 3 «La monarquia del Marroc, de "sagrada" a "inviolable"». diari Ara, 17-06-2011. [Consulta: 22 juny 2011].
* 1 2 3 4 5 6 «El rei del Marroc convoca un referèndum l'1 de juliol per aprovar la nova Constitució». El Periódico de Catalunya, 18-06-2011. [Consulta: 22 juny 2011].
* ↑ «98,50 des votants ont dit Oui au projet de nouvelle constitution (Cherqaoui)» (en francès). Agence Maghreb Arabe Presse, 01-07-2011. [Consulta: 7 juliol 2011].
# Referèndum constitucional francès a Mauritània-Senegal d'octubre de 1946

El 13 d'octubre de 1946 es va celebrar un referèndum constitucional a Mauritània i el Senegal com a part d'un referèndum constitucional francès més ampli. La nova constitució proposada va ser aprovada pel 92% dels votants dels dos territoris i el 57,4% de la votació total. La participació dels votants va ser del 60,4%.

## Referències

* ↑ Sternberger, D, Vogel, B, Nohlen, D & Landfried, K (1969) Die Wahl der Parlamente: Band II: Afrika, Zweiter Halbband, p1856 (en alemany)
# Red Sun Cycling Team

El Red Sun Cycling Team (codi UCI: RSC) va ser un equip ciclista femení belga, d'origen neerlandès. Va competir de 2009 a 2010 i tenia categoria UCI Women's Team.

## Principals resultats

* A les proves de la Copa del món i de la de l'UCI Women's WorldTour
** Tour de Drenthe: Emma Johansson (2009)

## Classificacions UCI

Aquesta taula mostra la plaça de l'equip a la classificació de la Unió Ciclista Internacional a final de temporada i també la millor ciclista en la classificació individual de cada temporada.
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2009 | 6è | Emma Johansson (3a) |
| 2010 | 4t | Emma Johansson (4a) |
Del 2009 al 2010 l'equip va participar en la Copa del món
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2009 | 3r | Emma Johansson (2a) |
| 2010 | 4t | Emma Johansson (2a) |

## Composició de l'equip

2009 :
2010 :

## Referències

* ↑ Rànquings a la pàgina de l'UCI

## Enllaços externs

* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
* Plantilles i resultats a sitiodeciclismo.net
# Rafael Villegas Montesinos

Rafael Villegas Montesinos (Còrdova, 28 d'agost de 1875 - Madrid, 23 d'agost de 1936) va ser un militar espanyol.
el 1893, amb a penes divuit anys, ingressa en l'Acadèmia d'Infanteria de Toledo. El 12 d'octubre de 1928 obté l'ocupació de general de divisió.
Durant el govern d'Alejandro Lerroux és nomenat comandant de la V Divisió Orgànica, amb seu a Saragossa, càrrec que va ocupar entre febrer de 1935 i gener de 1936. També va ser vocal de la Sala Militar del Tribunal Suprem d'Espanya.
El 8 de març de 1936 va anar a Madrid a una reunió convocada pel general Mola a casa de l'oficial en la reserva i en la qual van participar diversos oficials d'alt rang. En aquella reunió es va acordar executar un futur cop d'estat que derroqués al govern del Front Popular. Mola va organitzar un pla de la revolta per a la capital en el qual comptava amb els generals Villegas, Fanjul i García de la Herrán, però l'organització de la trama conspiradora a Madrid va ser un caos des del principi. Segons l'historiador Julio Aróstegui, el general Villegas era l'encarregat de fer-se càrrec de la I Divisió Orgànica. Quan es va produir la revolta, Villegas es va mostrar dubitatiu i va ser Fanjul qui finalment va assumir el lideratge.
Després del fracàs de la revolta a Madrid, Villegas va ser detingut per les autoritats republicanes i posat sota custòdia a la presó Model. La matinada del 23 d'agost va ser assassinat per un grup de milicians, que s'havia pres per la força el control de la presó. Junt a ell també foren afusellats altres presos destacats com el general Osvaldo Capaz Montes o els dirigents falangistes Fernando Primo de Rivera i Julio Ruiz de Alda.

## Referències

* ↑ Eduardo González Calleja (2011). Contrarrevolucionarios. Radicalización violenta de las derechas durante la Segunda República, Madrid: Alianza Editorial, pàg. 341
* ↑ Hugh Thomas (1976). La Guerra Civil Española, pàg. 269, Ed. Grijalbo
* ↑ Julio Aróstegui (2006). Por qué el 18 de julio... Y después. Barcelona: Eds. Flor del Viento, pàg. 206
* ↑ Hugh Thomas (1976). La Guerra Civil Española, pp 437-438, Ed. Grijalbo
# Resolució 41 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 41 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 28 de febrer de 1948, va encomiar a ambdues parts en la Revolució Nacional d'Indonèsia per la recent signatura d'una treva i per intentar complir amb la Resolució 27 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides. Va repetir l'oferta de mediació feta a la Resolució 31 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides i va demanar al Comitè de Bons Ofics que els mantingués informats sobre el progrés de la solució política a Indonèsia.
La resolució es va aprovar amb set vots; Colòmbia, Síria, la República Socialista Soviètica d'Ucraïna i la Unió Soviètica es van abstenir.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1 a la 100 (1948 - 1952)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org